# Úradný vestník C 282/2006

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 282 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4920. novembra 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 282

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4920. novembra 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Dvor audítorov |
| 2006/C 282/1 | Osobitná správa č. 7/2006: Investície do rozvoja vidieka: riešia problémy vidieckych oblastí efektívne? – spolu s odpoveďami Komisie | 1 |
| 2006/C 282/2 | Osobitná správa č. 8/2006: Rastúci úspech? Efektívnosť podpory Európskej únie na operačné programy pre pestovateľov ovocia a zeleniny – spolu s odpoveďami Komisie | 32 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Dvor audítorov

2006/C 282/1

Osobitná správa č. 7/2006: Investície do rozvoja vidieka: riešia problémy vidieckych oblastí efektívne? – spolu s odpoveďami Komisie

1

2006/C 282/2

Osobitná správa č. 8/2006: Rastúci úspech? Efektívnosť podpory Európskej únie na operačné programy pre pestovateľov ovocia a zeleniny – spolu s odpoveďami Komisie

32

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Dvor audítorov

| 20.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/1

---

OSOBITNÁ SPRÁVA č. 7/2006

Investície do rozvoja vidieka: riešia problémy vidieckych oblastí efektívne?

spolu s odpoveďami Komisie

(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)

(2006/C 282/01)

OBSAH

Pojmy a skratky

| I – VII | ZHRNUTIE |
| --- | --- |

I – VII

| 1 – 15 | ÚVOD |
| --- | --- |

1 – 15

| 1 – 3 | Základné informácie |
| --- | --- |

1 – 3

| 4 – 10 | Opis investícií do rozvoja vidieka |
| --- | --- |

4 – 10

| 4 – 5 | Právny základ |
| --- | --- |

4 – 5

| 6 – 8 | Ciele |
| --- | --- |

6 – 8

| 9 – 10 | Implementácia |
| --- | --- |

9 – 10

| 11 – 15 | Rozsah auditu a audítorský prístup |
| --- | --- |

11 – 15

| 11 – 13 | Audítorské otázky |
| --- | --- |

11 – 13

| 14 – 15 | Audítorský prístup |
| --- | --- |

14 – 15

| 16 – 63 | PRIPOMIENKY |
| --- | --- |

16 – 63

| 16 – 28 | Audítorská otázka č. 1: Má EÚ jasnú stratégiu a koherentný prístup k politike rozvoja vidieka a sú adekvátne definované v programoch členských štátov? |
| --- | --- |

16 – 28

| 16 – 18 | Jasnosť stratégie |
| --- | --- |

16 – 18

| 19 – 28 | Koherentný prístup k rozvoju vidieka |
| --- | --- |

19 – 28

| 29 – 39 | Audítorská otázka č. 2: Sú projekty vybrané na účely financovania EÚ na základe kritérií, ktoré najlepšie riešia potreby vidieckych oblastí? |
| --- | --- |

29 – 39

| 29 – 34 | Podmienky a postupy výberu |
| --- | --- |

29 – 34

| 35 – 39 | Mŕtva váha |
| --- | --- |

35 – 39

| 40 – 52 | Audítorská otázka č. 3: Boli projekty implementované vo vidieckych oblastiach a prejavil sa ich dosah? |
| --- | --- |

40 – 52

| 40 – 46 | Umiestnenie projektov |
| --- | --- |

40 – 46

| 47 – 52 | Výsledky a dosah projektov kontrolovaných na mieste |
| --- | --- |

47 – 52

| 53 – 63 | Audítorská otázka č. 4: Sú výstupy, výsledky a dosah riadne monitorované a hodnotené? |
| --- | --- |

53 – 63

| 53 – 63 | Celkový rámec a implementácia monitorovacieho a hodnotiaceho systému |
| --- | --- |

53 – 63

| 64 – 69 | ZÁVERY A ODPORÚČANIA |
| --- | --- |

64 – 69

Príloha I – Zoznam projektov kontrolovaných v členských štátoch

Príloha II – Definície vidieckych oblastí – Porovnávacie štandardy použité pri audite

Príloha III – Príklady výsledkov a dosahu kontrolovaných projektov

Odpovede Komisie

POJMY A SKRATKYPOJMY






  Prijímateľ

| Prijímateľ | Konečný prijímateľ platby EÚ |
| --- | --- |
| Dosah | Dlhodobejšie sociálno-ekonomické dôsledky, ktoré je možné pozorovať po určitej dobe po ukončení zásahu a ktoré môžu ovplyvniť buď priamych adresátov zásahu, alebo nepriamych adresátov, na ktorých sa zásah nevzťahuje, ktorí môžu byť ovplyvnení pozitívne alebo negatívne |
| NUTS | Nomenklatúra štatistických teritoriálnych jednotiek, spoločná klasifikácia EÚ pre regionálnu štatistiku, podľa ktorej je každý členský štát rozdelený do hierarchie regiónov (označené NUTS 1, 2, 3 a LAU 1 a 2) v závislosti od správnych jednotiek štátu |
| Leader | Iniciatíva financovaná zo štrukturálnych fondov určená na pomoc vidieckym subjektom |
| Výstup | To, čo je vyprodukované alebo zrealizované pomocou zdrojov vyčlenených na zásah (napr. poľnohospodármi zakúpené poľnohospodárske zariadenia, cesta vybudovaná v obci) |
| Výsledok | Okamžité zmeny, ktoré vznikajú u priamych adresátov počas ich účasti na zásahu alebo po jeho ukončení (napr. zlepšený prístup do oblasti v dôsledku vybudovania cesty, efektívnejšia výroba na farme) |
| Mestská oblasť | Geografická oblasť, ktorá nemá charakteristiky vidieckej oblasti. Existujú rôzne typológie, prostredníctvom ktorých sa oblasti klasifikujú ako vidiecke a mestské, napríklad na základe hustoty obyvateľstva |

Konečný prijímateľ platby EÚ

Dosah

Dlhodobejšie sociálno-ekonomické dôsledky, ktoré je možné pozorovať po určitej dobe po ukončení zásahu a ktoré môžu ovplyvniť buď priamych adresátov zásahu, alebo nepriamych adresátov, na ktorých sa zásah nevzťahuje, ktorí môžu byť ovplyvnení pozitívne alebo negatívne

NUTS

Nomenklatúra štatistických teritoriálnych jednotiek, spoločná klasifikácia EÚ pre regionálnu štatistiku, podľa ktorej je každý členský štát rozdelený do hierarchie regiónov (označené NUTS 1, 2, 3 a LAU 1 a 2) v závislosti od správnych jednotiek štátu

Leader

Iniciatíva financovaná zo štrukturálnych fondov určená na pomoc vidieckym subjektom

Výstup

To, čo je vyprodukované alebo zrealizované pomocou zdrojov vyčlenených na zásah (napr. poľnohospodármi zakúpené poľnohospodárske zariadenia, cesta vybudovaná v obci)

Výsledok

Okamžité zmeny, ktoré vznikajú u priamych adresátov počas ich účasti na zásahu alebo po jeho ukončení (napr. zlepšený prístup do oblasti v dôsledku vybudovania cesty, efektívnejšia výroba na farme)

Mestská oblasť

Geografická oblasť, ktorá nemá charakteristiky vidieckej oblasti. Existujú rôzne typológie, prostredníctvom ktorých sa oblasti klasifikujú ako vidiecke a mestské, napríklad na základe hustoty obyvateľstva

| EPUZF | Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond |
| --- | --- |
| ESPON | Monitorovacia sieť pre európske územné plánovania (European Spatial Planning Observation Network) |
| GR AGRI | Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka |
| HDP | Hrubý domáci produkt |
| LAU | Miestna správna jednotka (Local Administrative Unit) |
| OECD | Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (Organisation for Economic Co-operation and Development) |
| SPP | Spoločná poľnohospodárska politika |
| SWOT | Analýza silných stránok, slabých stránok, príležitostí, hrozieb (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats) |

EPUZF

Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond

ESPON

Monitorovacia sieť pre európske územné plánovania (European Spatial Planning Observation Network)

GR AGRI

Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

HDP

Hrubý domáci produkt

LAU

Miestna správna jednotka (Local Administrative Unit)

OECD

Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (Organisation for Economic Co-operation and Development)

SPP

Spoločná poľnohospodárska politika

SWOT

Analýza silných stránok, slabých stránok, príležitostí, hrozieb (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats)

ZHRNUTIE

| I. | Vidiecke oblasti čelia závažným výzvam, akými sú napríklad vyľudňovanie a nedostatok ekonomických príležitostí. Príspevok EÚ na rozvoj vidieka na obdobie 2000 – 2006 predstavuje viac než 60 mld. EUR. Približne 40 % týchto rozpočtových prostriedkov sa využilo na investície do rozvoja vidieka. Tieto investície pokrývajú celý rad projektov, ktoré spoločne riadia a realizujú Komisia a členské štáty (pozri odseky 1 až 10). |
| --- | --- |

I.

Vidiecke oblasti čelia závažným výzvam, akými sú napríklad vyľudňovanie a nedostatok ekonomických príležitostí. Príspevok EÚ na rozvoj vidieka na obdobie 2000 – 2006 predstavuje viac než 60 mld. EUR. Približne 40 % týchto rozpočtových prostriedkov sa využilo na investície do rozvoja vidieka. Tieto investície pokrývajú celý rad projektov, ktoré spoločne riadia a realizujú Komisia a členské štáty (pozri odseky 1 až 10).

| II. | Táto správa obsahuje pripomienky, ktoré vznikli na základe auditu investícií do rozvoja vidieka vykonaného Dvorom audítorov. Prostredníctvom auditu sa mala nájsť odpoveď na túto súhrnnú otázku: „V akom rozsahu výstupy investičných opatrení efektívne riešia problémy vidieckych oblastí?“ (pozri odseky 3 a 11 až 15). |
| --- | --- |

II.

Táto správa obsahuje pripomienky, ktoré vznikli na základe auditu investícií do rozvoja vidieka vykonaného Dvorom audítorov. Prostredníctvom auditu sa mala nájsť odpoveď na túto súhrnnú otázku: „V akom rozsahu výstupy investičných opatrení efektívne riešia problémy vidieckych oblastí?“ (pozri odseky 3 a 11 až 15).

| III. | Pružnosť nariadenia o rozvoji vidieka (všeobecné ciele, nedostatok priorít) a chýbajúca jasná stratégia v programoch členských štátov viedli k situácii, v ktorej nie je jasné, na aký účel finančné prostriedky prispeli. Programy členských štátov sú zväčša zamerané na odvetvie poľnohospodárstva a neberú sa pri nich dostatočne do úvahy charakteristiky podporovanej geografickej oblasti (pozri odseky 16 až 28). |
| --- | --- |

III.

Pružnosť nariadenia o rozvoji vidieka (všeobecné ciele, nedostatok priorít) a chýbajúca jasná stratégia v programoch členských štátov viedli k situácii, v ktorej nie je jasné, na aký účel finančné prostriedky prispeli. Programy členských štátov sú zväčša zamerané na odvetvie poľnohospodárstva a neberú sa pri nich dostatočne do úvahy charakteristiky podporovanej geografickej oblasti (pozri odseky 16 až 28).

| IV. | Neexistuje dostatok efektívnych podmienok a postupov výberu na to, aby sa finančné prostriedky mohli zamerať na najchudobnejšie geografické oblasti a prijímateľov (pozri odseky 29 až 34). Skutočnosť, že pomoc nie je efektívne zacielená, takisto vedie k riziku zvýšenia účinku „mŕtvej váhy“, ktorý znižuje efektívnosť pomoci (pozri odseky 35 až 39). |
| --- | --- |

IV.

Neexistuje dostatok efektívnych podmienok a postupov výberu na to, aby sa finančné prostriedky mohli zamerať na najchudobnejšie geografické oblasti a prijímateľov (pozri odseky 29 až 34). Skutočnosť, že pomoc nie je efektívne zacielená, takisto vedie k riziku zvýšenia účinku „mŕtvej váhy“, ktorý znižuje efektívnosť pomoci (pozri odseky 35 až 39).

| V. | Významná časť výdavkov sa implementuje v oblastiach, ktoré nie sú prevažne vidiecke. V porovnaní s predchádzajúcim programovacím obdobím sa investičná podpora vidieckym oblastiam výrazne znížila (pozri odseky 40 až 46). |
| --- | --- |

V.

Významná časť výdavkov sa implementuje v oblastiach, ktoré nie sú prevažne vidiecke. V porovnaní s predchádzajúcim programovacím obdobím sa investičná podpora vidieckym oblastiam výrazne znížila (pozri odseky 40 až 46).

| VI. | Nie vždy bolo možné identifikovať dosah projektov, ale v prípadoch, keď sa to dalo, sa zistilo, že kľúčovými faktormi, ktoré zvýšili ich efektívnosť, boli súčinnosť s ostatnými projektmi a umiestnenie vo vidieckych oblastiach (pozri odseky 47 až 52). Nedostatky sa zistili aj v implementácii monitorovacieho a hodnotiaceho systému (pozri odseky 53 až 63). |
| --- | --- |

VI.

Nie vždy bolo možné identifikovať dosah projektov, ale v prípadoch, keď sa to dalo, sa zistilo, že kľúčovými faktormi, ktoré zvýšili ich efektívnosť, boli súčinnosť s ostatnými projektmi a umiestnenie vo vidieckych oblastiach (pozri odseky 47 až 52). Nedostatky sa zistili aj v implementácii monitorovacieho a hodnotiaceho systému (pozri odseky 53 až 63).

| VII. | Dvor audítorov vo všeobecnosti zistil, že nie je možné zhodnotiť, či sú investície do rozvoja vidieka efektívne. Ciele sú príliš všeobecné a chýbajú stratégie na implementáciu politiky. Dva hlavné ciele politiky rozvoja vidieka neboli dosiahnuté vyváženým spôsobom. Pre splnenie tohto cieľa by Komisia mala pracovať s členskými štátmi na zlepšovaní účinnosti politiky. Medzi prvky, ktorými by sa to malo dosiahnuť, patrí objasnenie cieľov a definovanie zásad efektívneho cielenia (pozri odseky 64 až 69). |
| --- | --- |

VII.

Dvor audítorov vo všeobecnosti zistil, že nie je možné zhodnotiť, či sú investície do rozvoja vidieka efektívne. Ciele sú príliš všeobecné a chýbajú stratégie na implementáciu politiky. Dva hlavné ciele politiky rozvoja vidieka neboli dosiahnuté vyváženým spôsobom. Pre splnenie tohto cieľa by Komisia mala pracovať s členskými štátmi na zlepšovaní účinnosti politiky. Medzi prvky, ktorými by sa to malo dosiahnuť, patrí objasnenie cieľov a definovanie zásad efektívneho cielenia (pozri odseky 64 až 69).

ÚVOD

Základné informácie

| 1. | Rozvoj vidieka je v rámci rozpočtu EÚ finančne dôležitý. Príspevok EÚ na rozvoj vidieka na obdobie 2000 – 2006 predstavuje viac než 60 mld. EUR. V rozpočte na programovacie obdobie 2007 – 2013 sa navrhuje, aby sa tento príspevok zvýšil na takmer 70 mld. EUR. K tomu by sa malo pripočítať niekoľko miliárd EUR pochádzajúcich z „úpravy“, presunu čiastok z priamych poľnohospodárskych dotácií na rozvoj vidieka (1). |
| --- | --- |

1.

Rozvoj vidieka je v rámci rozpočtu EÚ finančne dôležitý. Príspevok EÚ na rozvoj vidieka na obdobie 2000 – 2006 predstavuje viac než 60 mld. EUR. V rozpočte na programovacie obdobie 2007 – 2013 sa navrhuje, aby sa tento príspevok zvýšil na takmer 70 mld. EUR. K tomu by sa malo pripočítať niekoľko miliárd EUR pochádzajúcich z „úpravy“, presunu čiastok z priamych poľnohospodárskych dotácií na rozvoj vidieka (1).

| 2. | Vidiecke oblasti zaberajú rozsiahlu časť územia EÚ a jeho obyvateľstva. V porovnaní s mestskými oblasťami je HDP na obyvateľa vo vidieckych oblastiach v priemere približne o jednu tretinu nižšie, hustota obyvateľstva asi desaťkrát nižšia a zamestnanosť v poľnohospodárskom odvetví asi desaťkrát vyššia. Vidiecke oblasti sú vo všeobecnosti vzdialenejšie a majú horšiu infraštruktúru a základné služby a čelia značným problémom, akými sú vyľudňovanie a nedostatok ekonomických príležitostí. |
| --- | --- |

2.

Vidiecke oblasti zaberajú rozsiahlu časť územia EÚ a jeho obyvateľstva. V porovnaní s mestskými oblasťami je HDP na obyvateľa vo vidieckych oblastiach v priemere približne o jednu tretinu nižšie, hustota obyvateľstva asi desaťkrát nižšia a zamestnanosť v poľnohospodárskom odvetví asi desaťkrát vyššia. Vidiecke oblasti sú vo všeobecnosti vzdialenejšie a majú horšiu infraštruktúru a základné služby a čelia značným problémom, akými sú vyľudňovanie a nedostatok ekonomických príležitostí.

| 3. | V tejto osobitnej správe sú uvedené pripomienky k nasledujúcim opatreniam nariadenia o rozvoji vidieka (2): „investície do poľnohospodárskych usadlostí“, „zlepšenie spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov“ a „podpora prispôsobenia a rozvoja vidieckych oblastí“. Na tieto opatrenia sa vynakladá približne 40 % rozpočtových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii. V rámci týchto opatrení je možné financovať široký okruh projektov, ktoré sú na účely tohto auditu označené ako investície do rozvoja vidieka. Iné dôležité opatrenia na rozvoj vidieka, napríklad agro-environmentálne opatrenia, opatrenia pre znevýhodnené oblasti a lesné hospodárstvo, ktorých cieľom je takisto riešenie problémov vidieckych oblastí, boli predmetom predchádzajúcich správ (3). |
| --- | --- |

3.

V tejto osobitnej správe sú uvedené pripomienky k nasledujúcim opatreniam nariadenia o rozvoji vidieka (2): „investície do poľnohospodárskych usadlostí“, „zlepšenie spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov“ a „podpora prispôsobenia a rozvoja vidieckych oblastí“. Na tieto opatrenia sa vynakladá približne 40 % rozpočtových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii. V rámci týchto opatrení je možné financovať široký okruh projektov, ktoré sú na účely tohto auditu označené ako investície do rozvoja vidieka. Iné dôležité opatrenia na rozvoj vidieka, napríklad agro-environmentálne opatrenia, opatrenia pre znevýhodnené oblasti a lesné hospodárstvo, ktorých cieľom je takisto riešenie problémov vidieckych oblastí, boli predmetom predchádzajúcich správ (3).

Opis investícií do rozvoja vidieka

Právny základ

| 4. | Do roku 2000 boli investičné opatrenia súčasťou štrukturálnych fondov a ich ciele a podmienky boli definované v osobitných nariadeniach. Investíciami do poľnohospodárskych podnikov a zlepšením spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov sa malo podporiť odvetvie poľnohospodárstva v EÚ, pričom úlohou opatrení na podporu prispôsobenia a rozvoja vidieckych oblastí bolo riešenie konkrétnych problémov týchto oblastí. |
| --- | --- |

4.

Do roku 2000 boli investičné opatrenia súčasťou štrukturálnych fondov a ich ciele a podmienky boli definované v osobitných nariadeniach. Investíciami do poľnohospodárskych podnikov a zlepšením spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov sa malo podporiť odvetvie poľnohospodárstva v EÚ, pričom úlohou opatrení na podporu prispôsobenia a rozvoja vidieckych oblastí bolo riešenie konkrétnych problémov týchto oblastí.

| 5. | Od roku 2000 je rozvoj vidieka „druhým pilierom SPP“ (4). Táto situácia vznikla skombinovaním investičných opatrení so širokým okruhom iných opatrení do jedného nariadenia. Do politiky sa začlenili ciele SPP, pričom ciele štrukturálneho fondu ostali zachované. Stanovilo sa niekoľko podmienok a odvtedy sa všetky opatrenia implementovali v celej EÚ. To viedlo k decentralizovanej politike, v rámci ktorej majú členské štáty široký rozsah možností financovania národných alebo regionálnych priorít. |
| --- | --- |

5.

Od roku 2000 je rozvoj vidieka „druhým pilierom SPP“ (4). Táto situácia vznikla skombinovaním investičných opatrení so širokým okruhom iných opatrení do jedného nariadenia. Do politiky sa začlenili ciele SPP, pričom ciele štrukturálneho fondu ostali zachované. Stanovilo sa niekoľko podmienok a odvtedy sa všetky opatrenia implementovali v celej EÚ. To viedlo k decentralizovanej politike, v rámci ktorej majú členské štáty široký rozsah možností financovania národných alebo regionálnych priorít.

Ciele

| 6. | V tomto nariadení sa vo všeobecnosti stanovujú dva ciele. Prvý cieľ súvisí s odvetvím poľnohospodárstva a je možné ho zhrnúť ako zlepšenie konkurencieschopnosti v poľnohospodárstve a trvalo udržateľné hospodárenie s pôdou. Druhý sa týka štrukturálnych zmien v regiónoch, ktoré zaostávajú alebo čelia iným štrukturálnym problémom. Tieto ciele sú podrobne uvedené v tabuľke 1. |
| --- | --- |

6.

V tomto nariadení sa vo všeobecnosti stanovujú dva ciele. Prvý cieľ súvisí s odvetvím poľnohospodárstva a je možné ho zhrnúť ako zlepšenie konkurencieschopnosti v poľnohospodárstve a trvalo udržateľné hospodárenie s pôdou. Druhý sa týka štrukturálnych zmien v regiónoch, ktoré zaostávajú alebo čelia iným štrukturálnym problémom. Tieto ciele sú podrobne uvedené v tabuľke 1.

Tabuľka 1

Ciele stanovené v nariadení o rozvoji vidieka pre investičné opatrenia na rozvoj vidieka

| VŠEOBECNÉ CIELE PRE VŠETKY OPATRENIA NA ROZVOJ VIDIEKA (5) |
| --- |
| Opatrenia na rozvoj vidieka budú:






  — | sprevádzať a dopĺňať ostatné nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky, čím prispejú k dosiahnutiu nasledujúcich cieľov:






  a) | zvýšenie poľnohospodárskej produktivity podporovaním technického pokroku a zabezpečením racionálneho rozvoja poľnohospodárskej výroby a optimálneho využitia výrobných faktorov, najmä pracovnej sily; |

VŠEOBECNÉ CIELE PRE VŠETKY OPATRENIA NA ROZVOJ VIDIEKA (5)

Opatrenia na rozvoj vidieka budú:

—

sprevádzať a dopĺňať ostatné nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky, čím prispejú k dosiahnutiu nasledujúcich cieľov:

a)

zvýšenie poľnohospodárskej produktivity podporovaním technického pokroku a zabezpečením racionálneho rozvoja poľnohospodárskej výroby a optimálneho využitia výrobných faktorov, najmä pracovnej sily;

| b) | zabezpečenie slušného životného štandardu pre poľnohospodársku komunitu, najmä zvyšovaním príjmov osôb pracujúcich v poľnohospodárstve; |
| --- | --- |

b)

zabezpečenie slušného životného štandardu pre poľnohospodársku komunitu, najmä zvyšovaním príjmov osôb pracujúcich v poľnohospodárstve;

| c) | stabilizácia trhov; |
| --- | --- |

c)

stabilizácia trhov;

| d) | zabezpečenie dostupnosti zásob; |
| --- | --- |

d)

zabezpečenie dostupnosti zásob;

| e) | zabezpečenie primeraných cien zásob pre spotrebiteľov, |
| --- | --- |

e)

zabezpečenie primeraných cien zásob pre spotrebiteľov,

| — | začlenené do opatrení podporujúcich rozvoj a štrukturálnu zmenu regiónov, ktorých rozvoj zaostáva, a budú dopĺňať opatrenia podporujúce hospodársku a sociálnu zmenu oblastí, ktoré čelia štrukturálnym ťažkostiam v príslušných regiónoch zohľadňujúc nasledovný osobitný cieľ: s cieľom podporiť celkový harmonický rozvoj Spoločenstvo vyvinie a zrealizuje svoje opatrenia vedúce k posilneniu svojej hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Spoločenstvo sa zameria najmä na znižovanie rozdielov v úrovni rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti najznevýhodnenejších regiónov alebo ostrovov vrátane vidieckych oblastí. |
| --- | --- |

—

začlenené do opatrení podporujúcich rozvoj a štrukturálnu zmenu regiónov, ktorých rozvoj zaostáva, a budú dopĺňať opatrenia podporujúce hospodársku a sociálnu zmenu oblastí, ktoré čelia štrukturálnym ťažkostiam v príslušných regiónoch zohľadňujúc nasledovný osobitný cieľ: s cieľom podporiť celkový harmonický rozvoj Spoločenstvo vyvinie a zrealizuje svoje opatrenia vedúce k posilneniu svojej hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Spoločenstvo sa zameria najmä na znižovanie rozdielov v úrovni rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti najznevýhodnenejších regiónov alebo ostrovov vrátane vidieckych oblastí.

OSOBITNÉ CIELE PRE INVESTIČNÉ OPATRENIA NA ROZVOJ VIDIEKA (6)

Investície do poľnohospodárskych podnikov

Zlepšovanie spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov

Článok 33

| 1. | Zníženie výrobných nákladov |
| --- | --- |

1.

Zníženie výrobných nákladov

| 2. | Zlepšenie a presun výroby |
| --- | --- |

2.

Zlepšenie a presun výroby

| 3. | Zvýšenie kvality |
| --- | --- |

3.

Zvýšenie kvality

| 4. | Ochrana a zlepšovanie životného prostredia, hygienických podmienok a zlepšovanie zaobchádzania so zvieratami |
| --- | --- |

4.

Ochrana a zlepšovanie životného prostredia, hygienických podmienok a zlepšovanie zaobchádzania so zvieratami

| 5. | Podpora diverzifikácie poľnohospodárskych činností |
| --- | --- |

5.

Podpora diverzifikácie poľnohospodárskych činností

| 1. | Usmernenie výroby v súlade s predvídateľnými trhovými trendmi alebo podnecovanie rozvoja nových odbytísk pre poľnohospodárske výrobky |
| --- | --- |

1.

Usmernenie výroby v súlade s predvídateľnými trhovými trendmi alebo podnecovanie rozvoja nových odbytísk pre poľnohospodárske výrobky

| 2. | Zlepšovanie alebo racionalizácia odbytových kanálov alebo spracovateľských postupov |
| --- | --- |

2.

Zlepšovanie alebo racionalizácia odbytových kanálov alebo spracovateľských postupov

| 3. | Zlepšenie prezentácie a prípravy výrobkov alebo podnecovanie lepšieho využitia alebo vylúčenia vedľajších produktov alebo odpadu |
| --- | --- |

3.

Zlepšenie prezentácie a prípravy výrobkov alebo podnecovanie lepšieho využitia alebo vylúčenia vedľajších produktov alebo odpadu

| 4. | Používanie nových technológií |
| --- | --- |

4.

Používanie nových technológií

| 5. | Uprednostňovanie inovačných investícií |
| --- | --- |

5.

Uprednostňovanie inovačných investícií

| 6. | Zlepšovanie a monitorovanie kvality |
| --- | --- |

6.

Zlepšovanie a monitorovanie kvality

| 7. | Zlepšovanie a monitorovanie zdravotných podmienok |
| --- | --- |

7.

Zlepšovanie a monitorovanie zdravotných podmienok

| 8. | Ochrana životného prostredia |
| --- | --- |

8.

Ochrana životného prostredia

nie sú stanovené žiadne osobitné ciele

| 7. | V nariadení sa stanovujú aj osobitné ciele pre dve investičné opatrenia, ktoré sú takisto uvedené v tabuľke 1. Investície do poľnohospodárskych podnikov prispievajú k zlepšeniu poľnohospodárskych príjmov a k zlepšeniu životných, pracovných a výrobných podmienok. Investície na zlepšenie spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov prispievajú k zvýšeniu konkurencieschopnosti a pridanej hodnoty výrobkov. |
| --- | --- |

7.

V nariadení sa stanovujú aj osobitné ciele pre dve investičné opatrenia, ktoré sú takisto uvedené v tabuľke 1. Investície do poľnohospodárskych podnikov prispievajú k zlepšeniu poľnohospodárskych príjmov a k zlepšeniu životných, pracovných a výrobných podmienok. Investície na zlepšenie spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov prispievajú k zvýšeniu konkurencieschopnosti a pridanej hodnoty výrobkov.

| 8. | Investície na propagáciu prispôsobenia a rozvoja vidieckych oblastí sú všeobecne známe podľa svojho čísla v nariadení: „článok 33“. V tomto článku sa uvádza, že podpora sa poskytne na opatrenia súvisiace s poľnohospodárskymi činnosťami a ich zmenou a s činnosťami na vidieku, ktoré nepatria do rámca žiadneho iného opatrenia. Ďalej sa v ňom uvádza zoznam bodov (ktoré sú v tejto správe označované aj ako opatrenia), pre ktoré sa neuvádzajú žiadne podrobnosti ani osobitné ciele. V dôsledku toho je v rámci tohto opatrenia možné podporovať široký rozsah projektov. |
| --- | --- |

8.

Investície na propagáciu prispôsobenia a rozvoja vidieckych oblastí sú všeobecne známe podľa svojho čísla v nariadení: „článok 33“. V tomto článku sa uvádza, že podpora sa poskytne na opatrenia súvisiace s poľnohospodárskymi činnosťami a ich zmenou a s činnosťami na vidieku, ktoré nepatria do rámca žiadneho iného opatrenia. Ďalej sa v ňom uvádza zoznam bodov (ktoré sú v tejto správe označované aj ako opatrenia), pre ktoré sa neuvádzajú žiadne podrobnosti ani osobitné ciele. V dôsledku toho je v rámci tohto opatrenia možné podporovať široký rozsah projektov.

Implementácia

| 9. | Na riadení a implementácii investičných opatrení na rozvoj vidieka sa podieľajú Komisia a členské štáty, čo v skutočnosti znamená, že členské štáty vo svojich programoch definujú stratégiu a podmienky oprávnenosti, schvaľujú a kontrolujú projekty, vyplácajú prijímateľov a informujú Komisiu. Komisia zodpovedá za to, aby programy, ich implementácia a správy o nich spĺňali zákonné požiadavky. |
| --- | --- |

9.

Na riadení a implementácii investičných opatrení na rozvoj vidieka sa podieľajú Komisia a členské štáty, čo v skutočnosti znamená, že členské štáty vo svojich programoch definujú stratégiu a podmienky oprávnenosti, schvaľujú a kontrolujú projekty, vyplácajú prijímateľov a informujú Komisiu. Komisia zodpovedá za to, aby programy, ich implementácia a správy o nich spĺňali zákonné požiadavky.

| 10. | Potenciálni prijímatelia (poľnohospodári, spracovateľské a marketingové spoločnosti, miestne orgány) predkladajú žiadosť implementačnému orgánu v príslušnom členskom štáte. Ak projekt spĺňa požiadavky (podmienky oprávnenosti, rozpočet, ktorý je k dispozícii, a niekedy kritériá hodnotenia a výberu), je schválený a prijímateľ ho môže realizovať. Po ukončení projektu požiada prijímateľ platobnú agentúru z členského štátu o preplatenie nákladov. Platobná agentúra od Komisie pravidelne požaduje úhradu vzniknutých výdavkov. |
| --- | --- |

10.

Potenciálni prijímatelia (poľnohospodári, spracovateľské a marketingové spoločnosti, miestne orgány) predkladajú žiadosť implementačnému orgánu v príslušnom členskom štáte. Ak projekt spĺňa požiadavky (podmienky oprávnenosti, rozpočet, ktorý je k dispozícii, a niekedy kritériá hodnotenia a výberu), je schválený a prijímateľ ho môže realizovať. Po ukončení projektu požiada prijímateľ platobnú agentúru z členského štátu o preplatenie nákladov. Platobná agentúra od Komisie pravidelne požaduje úhradu vzniknutých výdavkov.

Rozsah auditu a audítorský prístup

Audítorské otázky

| 11. | Dvor audítorov sa rozhodol vykonať audit výkonnosti zameraný na efektívnosť, ktorého rozsah sa vzťahuje na programovacie obdobie 2000 – 2006. Zásada efektívnosti sa týka dosahovania stanovených cieľov a plánovaných výsledkov. |
| --- | --- |

11.

Dvor audítorov sa rozhodol vykonať audit výkonnosti zameraný na efektívnosť, ktorého rozsah sa vzťahuje na programovacie obdobie 2000 – 2006. Zásada efektívnosti sa týka dosahovania stanovených cieľov a plánovaných výsledkov.

| 12. | Za kľúčové prvky boli určené plánovanie, implementácia, dosiahnuté výstupy, monitorovanie a hodnotenie. V schéme 1 je uvedený prehľad týchto prvkov a vzťahy medzi nimi: |
| --- | --- |

12.

Za kľúčové prvky boli určené plánovanie, implementácia, dosiahnuté výstupy, monitorovanie a hodnotenie. V schéme 1 je uvedený prehľad týchto prvkov a vzťahy medzi nimi:

Image

| 13. | Cieľom auditu bolo určiť rozsah efektívnosti investičných opatrení na rozvoj vidieka pri riešení problémov vidieckych oblastí. Audítorský prístup spočíval v riešení nasledujúcich otázok založených na uvedených kľúčových prvkoch:






  a) | Má EÚ jasnú stratégiu a koherentný prístup k politike rozvoja vidieka a sú adekvátne definované v programoch členských štátov? |
| --- | --- | --- |

13.

Cieľom auditu bolo určiť rozsah efektívnosti investičných opatrení na rozvoj vidieka pri riešení problémov vidieckych oblastí. Audítorský prístup spočíval v riešení nasledujúcich otázok založených na uvedených kľúčových prvkoch:

a)

Má EÚ jasnú stratégiu a koherentný prístup k politike rozvoja vidieka a sú adekvátne definované v programoch členských štátov?

| b) | Sú projekty vybrané na účely financovania EÚ založené na kritériách, ktorými sa najlepšie riešia potreby vidieckych oblastí? |
| --- | --- |

b)

Sú projekty vybrané na účely financovania EÚ založené na kritériách, ktorými sa najlepšie riešia potreby vidieckych oblastí?

| c) | Boli projekty realizované vo vidieckych oblastiach a prejavil sa ich dosah? |
| --- | --- |

c)

Boli projekty realizované vo vidieckych oblastiach a prejavil sa ich dosah?

| d) | Sú výstupy, výsledky a dosah riadne monitorované a hodnotené? |
| --- | --- |

d)

Sú výstupy, výsledky a dosah riadne monitorované a hodnotené?

Audítorský prístup

| 14. | Audit sa vykonával od januára do decembra 2005 a jeho súčasťou bolo zozbieranie audítorských dôkazov:






  a) | z analýzy právneho základu, strategických dokumentov, štúdií, programových dokumentov a monitorovacích a hodnotiacich správ; |
| --- | --- | --- |

14.

Audit sa vykonával od januára do decembra 2005 a jeho súčasťou bolo zozbieranie audítorských dôkazov:

a)

z analýzy právneho základu, strategických dokumentov, štúdií, programových dokumentov a monitorovacích a hodnotiacich správ;

| b) | z preskúmania náhodnej vzorky 300 projektov EPUZF za programovacie obdobie 2000 – 2006, ktorého hlavným cieľom bolo získať reprezentatívny prehľad o umiestnení investícií a sociálno-ekonomických problémoch príslušnej oblasti; |
| --- | --- |

b)

z preskúmania náhodnej vzorky 300 projektov EPUZF za programovacie obdobie 2000 – 2006, ktorého hlavným cieľom bolo získať reprezentatívny prehľad o umiestnení investícií a sociálno-ekonomických problémoch príslušnej oblasti;

| c) | z deviatich audítorských kontrol v členských štátoch, ktoré patrili medzi tie s najväčším počtom platieb vo vzorke 300 projektov. Celkovo bolo skontrolovaných 31 projektov so zameraním na finančne najdôležitejšie opatrenia. Zoznam týchto projektov a príslušných opatrení je uvedený v prílohe I. Na základe posúdenia bolo vybraných 31 projektov tak, aby obsahovali projekty v oblastiach s rôznymi typmi vidieckeho charakteru. Cieľom bolo tiež identifikovať príklady osvedčených postupov. |
| --- | --- |

c)

z deviatich audítorských kontrol v členských štátoch, ktoré patrili medzi tie s najväčším počtom platieb vo vzorke 300 projektov. Celkovo bolo skontrolovaných 31 projektov so zameraním na finančne najdôležitejšie opatrenia. Zoznam týchto projektov a príslušných opatrení je uvedený v prílohe I. Na základe posúdenia bolo vybraných 31 projektov tak, aby obsahovali projekty v oblastiach s rôznymi typmi vidieckeho charakteru. Cieľom bolo tiež identifikovať príklady osvedčených postupov.

| 15. | Pre kontroly na mieste boli na základe svojej veľkosti v náhodnej vzorke vybrané nasledujúce členské štáty a regióny. Regióny mimo cieľa č. 1 (7): Francúzsko (národný program rozvoja vidieka), Nemecko (Dolné Sasko), Taliansko (Emilia Romagna), Holandsko (národný program rozvoja vidieka) a Španielsko (Katalánsko). Regióny cieľa 1: Nemecko (Brandenbursko), Taliansko (Kampánia), Portugalsko (Lisboa Vale do Tejo) a Španielsko (národný operačný program). Kontroly sa uskutočnili v období od júna do októbra 2005. |
| --- | --- |

15.

Pre kontroly na mieste boli na základe svojej veľkosti v náhodnej vzorke vybrané nasledujúce členské štáty a regióny. Regióny mimo cieľa č. 1 (7): Francúzsko (národný program rozvoja vidieka), Nemecko (Dolné Sasko), Taliansko (Emilia Romagna), Holandsko (národný program rozvoja vidieka) a Španielsko (Katalánsko). Regióny cieľa 1: Nemecko (Brandenbursko), Taliansko (Kampánia), Portugalsko (Lisboa Vale do Tejo) a Španielsko (národný operačný program). Kontroly sa uskutočnili v období od júna do októbra 2005.

PRIPOMIENKY

Audítorská otázka č. 1: Má EÚ jasnú stratégiu a koherentný prístup k politike rozvoja vidieka a sú adekvátne definované v programoch členských štátov?

Jasnosť stratégie

Pripomienka č. 1Pružnosť nariadenia (všeobecné ciele, nedostatočné priority) a chýbajúca jasná stratégia v programoch členských štátov viedli k situácii, v ktorej nie je jasné, na aký účel finančné prostriedky prispeli.

| 16. | Cieľom nariadenia o rozvoji vidieka je jednak prispieť k dosiahnutiu cieľov SPP, ako aj prispieť k hospodárskej a sociálnej súdržnosti (pozri odsek 6). V nariadení je na dosiahnutie týchto cieľov definovaných niekoľko opatrení. Pre niektoré z nich sú stanovené osobitné ciele, pričom pre ďalšie nie sú stanovené žiadne (pozri tabuľku 1). Tieto opatrenia sú kombináciou podpory zlepšenia konkurencieschopnosti v poľnohospodárstve, zlepšenia v oblasti životného prostredia a podpory vidieckych oblastí. V nariadení sa nestanovuje, ktoré opatrenie by malo prispieť k jednotlivým cieľom, ani to, do akej miery sa majú ciele dosiahnuť. |
| --- | --- |

16.

Cieľom nariadenia o rozvoji vidieka je jednak prispieť k dosiahnutiu cieľov SPP, ako aj prispieť k hospodárskej a sociálnej súdržnosti (pozri odsek 6). V nariadení je na dosiahnutie týchto cieľov definovaných niekoľko opatrení. Pre niektoré z nich sú stanovené osobitné ciele, pričom pre ďalšie nie sú stanovené žiadne (pozri tabuľku 1). Tieto opatrenia sú kombináciou podpory zlepšenia konkurencieschopnosti v poľnohospodárstve, zlepšenia v oblasti životného prostredia a podpory vidieckych oblastí. V nariadení sa nestanovuje, ktoré opatrenie by malo prispieť k jednotlivým cieľom, ani to, do akej miery sa majú ciele dosiahnuť.

| 17. | V nariadení sa investičné opatrenia definujú flexibilným spôsobom, keďže na získanie podpory sa požaduje splnenie len niekoľkých podmienok. Okrem toho môžu opatrenia prispieť ku ktorémukoľvek všeobecnému cieľu. |
| --- | --- |

17.

V nariadení sa investičné opatrenia definujú flexibilným spôsobom, keďže na získanie podpory sa požaduje splnenie len niekoľkých podmienok. Okrem toho môžu opatrenia prispieť ku ktorémukoľvek všeobecnému cieľu.

| 18. | Dvor audítorov zistil, že v prípade deviatich preskúmaných programov členských štátov chýba jasná stratégia. V niektorých programoch nie sú jasne stanovené ciele, ani v akej miere sa pomocou tohto opatrenia budú plniť. V iných programoch sú ciele stanovené, implementujú sa však opatrenia, ktorými sa dosahujú odlišné ciele. To spôsobuje netransparentnosť rozhodnutí o politike: nie je jasné, koľko peňazí sa použije na aký účel. V rámčeku 1 je uvedený príklad tejto situácie.

  Rámček 1To isté opatrenie pre odlišné cieleJedným z opatrení španielskeho programu na zlepšenie poľnohospodárskych štruktúr v oblastiach cieľa 1 je investovanie do poľnohospodárskych podnikov. V programe je stanovený cieľ, ktorý sa týka zvýšenia poľnohospodárskych príjmov a zlepšenia životných, pracovných a výrobných podmienok. Na základe auditu sa však zistilo, že skutočne dosiahnuté ciele sa odlišovali v závislosti od umiestnenia investície. V oblastiach produktívneho poľnohospodárstva toto opatrenie prispieva k cieľu, ktorý sa týka zlepšenia konkurencieschopnosti v poľnohospodárstve. V horských oblastiach však toto opatrenie ponúka podporu malým podnikom a podnikom, ktoré nie sú konkurencie schopné, s cieľom stabilizovať vidiecke obyvateľstvo. V tomto programe nie sú vyčlenené na tieto odlišné ciele osobitné zdroje. V tomto opatrení sa pre tieto dva odlišné ciele nestanovujú žiadne osobitné úlohy a neuvádzajú sa ustanovenia o monitorovaní toho, aké množstvo peňazí sa vynakladá na každý z odlišných cieľov alebo na každú z odlišných typov oblastí.Na opatrenie týkajúce sa riadenia vodných zdrojov a reparcelácie sa vyčleňuje 70 % príspevku z EPUZF určeného na portugalský program pre „Lisboa e Vale do Tejo“. Cieľom, ktorý je stanovený v programe, je „vytvoriť moderné a konkurencieschopné poľnohospodárstvo ako kľúčový prvok rozvoja vidieckych oblastí“. Na základe auditu sa však zistilo, že opatrením sa podporuje modernizácia zavlažovacích sietí v úrodných oblastiach, ako aj nové zavlažovacie siete doplnené o reparceláciu a infraštruktúru v oblastiach s chudobnou poľnohospodárskou štruktúrou (veľmi malé parcely, zastaralé zavlažovacie systémy). Toto opatrenie má dva odlišné ciele: zvýšenie konkurencieschopnosti vysokoproduktívnych oblastí a podpora poľnohospodárskych činností vo vidieckych oblastiach, ktorým hrozí, že budú opustené. V programe sa neurčuje, v akej miere sa budú tieto problémy riešiť. Na jeden projekt nachádzajúci sa v husto obývanej oblasti sa vynaložilo 29 % celkového príspevku EPUZF určeného na program.Nejasné cieleReparcelácia sa vo všeobecnosti považuje za opätovnú pozemkovú úpravu na zlepšenie poľnohospodárskej štruktúry a ekonomickej životaschopnosti podnikov. Podľa holandského programu rozvoja vidieka sa tento bod článku 33 považuje za najdôležitejšie opatrenie z finančného hľadiska. Skutočnosť, že v nariadení o rozvoji vidieka nie je uvedený podrobný opis, Holandsku umožňuje tento bod využiť ako prostriedok, aby štát nakúpil pozemky na účely rozvoja prírody. Z programu rozvoja vidieka, ktorý schválila Komisia, vyplýva, že zo sumy vyčlenenej na tento bod by sa malo 87 mil. EUR vyčleniť na cieľ týkajúci sa trvalo udržateľného poľnohospodárstva a 16 mil. EUR na cieľ týkajúci sa prírody a krajiny. Z auditu Dvora audítorov však vyplynulo, že skutočným hlavným cieľom použitia 86 % finančných prostriedkov bol rozvoj prírody a len 14 % malo za cieľ trvalo udržateľné poľnohospodárstvo. Túto situáciu umožňuje flexibilita nariadenia. Jej dôsledkom je politika, v ktorej nie jasné, k akému cieľu finančné prostriedky prispeli. |
| --- | --- |

18.

Dvor audítorov zistil, že v prípade deviatich preskúmaných programov členských štátov chýba jasná stratégia. V niektorých programoch nie sú jasne stanovené ciele, ani v akej miere sa pomocou tohto opatrenia budú plniť. V iných programoch sú ciele stanovené, implementujú sa však opatrenia, ktorými sa dosahujú odlišné ciele. To spôsobuje netransparentnosť rozhodnutí o politike: nie je jasné, koľko peňazí sa použije na aký účel. V rámčeku 1 je uvedený príklad tejto situácie.

Rámček 1To isté opatrenie pre odlišné cieleJedným z opatrení španielskeho programu na zlepšenie poľnohospodárskych štruktúr v oblastiach cieľa 1 je investovanie do poľnohospodárskych podnikov. V programe je stanovený cieľ, ktorý sa týka zvýšenia poľnohospodárskych príjmov a zlepšenia životných, pracovných a výrobných podmienok. Na základe auditu sa však zistilo, že skutočne dosiahnuté ciele sa odlišovali v závislosti od umiestnenia investície. V oblastiach produktívneho poľnohospodárstva toto opatrenie prispieva k cieľu, ktorý sa týka zlepšenia konkurencieschopnosti v poľnohospodárstve. V horských oblastiach však toto opatrenie ponúka podporu malým podnikom a podnikom, ktoré nie sú konkurencie schopné, s cieľom stabilizovať vidiecke obyvateľstvo. V tomto programe nie sú vyčlenené na tieto odlišné ciele osobitné zdroje. V tomto opatrení sa pre tieto dva odlišné ciele nestanovujú žiadne osobitné úlohy a neuvádzajú sa ustanovenia o monitorovaní toho, aké množstvo peňazí sa vynakladá na každý z odlišných cieľov alebo na každú z odlišných typov oblastí.Na opatrenie týkajúce sa riadenia vodných zdrojov a reparcelácie sa vyčleňuje 70 % príspevku z EPUZF určeného na portugalský program pre „Lisboa e Vale do Tejo“. Cieľom, ktorý je stanovený v programe, je „vytvoriť moderné a konkurencieschopné poľnohospodárstvo ako kľúčový prvok rozvoja vidieckych oblastí“. Na základe auditu sa však zistilo, že opatrením sa podporuje modernizácia zavlažovacích sietí v úrodných oblastiach, ako aj nové zavlažovacie siete doplnené o reparceláciu a infraštruktúru v oblastiach s chudobnou poľnohospodárskou štruktúrou (veľmi malé parcely, zastaralé zavlažovacie systémy). Toto opatrenie má dva odlišné ciele: zvýšenie konkurencieschopnosti vysokoproduktívnych oblastí a podpora poľnohospodárskych činností vo vidieckych oblastiach, ktorým hrozí, že budú opustené. V programe sa neurčuje, v akej miere sa budú tieto problémy riešiť. Na jeden projekt nachádzajúci sa v husto obývanej oblasti sa vynaložilo 29 % celkového príspevku EPUZF určeného na program.Nejasné cieleReparcelácia sa vo všeobecnosti považuje za opätovnú pozemkovú úpravu na zlepšenie poľnohospodárskej štruktúry a ekonomickej životaschopnosti podnikov. Podľa holandského programu rozvoja vidieka sa tento bod článku 33 považuje za najdôležitejšie opatrenie z finančného hľadiska. Skutočnosť, že v nariadení o rozvoji vidieka nie je uvedený podrobný opis, Holandsku umožňuje tento bod využiť ako prostriedok, aby štát nakúpil pozemky na účely rozvoja prírody. Z programu rozvoja vidieka, ktorý schválila Komisia, vyplýva, že zo sumy vyčlenenej na tento bod by sa malo 87 mil. EUR vyčleniť na cieľ týkajúci sa trvalo udržateľného poľnohospodárstva a 16 mil. EUR na cieľ týkajúci sa prírody a krajiny. Z auditu Dvora audítorov však vyplynulo, že skutočným hlavným cieľom použitia 86 % finančných prostriedkov bol rozvoj prírody a len 14 % malo za cieľ trvalo udržateľné poľnohospodárstvo. Túto situáciu umožňuje flexibilita nariadenia. Jej dôsledkom je politika, v ktorej nie jasné, k akému cieľu finančné prostriedky prispeli.

Koherentný prístup k rozvoju vidieka

Pripomienka č. 2Programy členských štátov sa vo veľkej miere zameriavajú na odvetvie poľnohospodárstva a dostatočne nezohľadňujú charakteristiky podporovanej geografickej oblasti.

| 19. | Na úrovni členských štátov sa prostredníctvom všeobecných cieľov definovaných v článkoch 33, 158 a 160 Zmluvy o ES uznávajú dve potreby. Po prvé, existuje potreba riešiť štrukturálne nedostatky, znížiť príjmové nerovnosti medzi vidieckymi a mestskými oblasťami, znížiť nezamestnanosť na vidieku, zlepšiť konkurencieschopnosť primárneho odvetvia a podporovať širšie ekonomické príležitosti vo vidieckych oblastiach. Po druhé, vzhľadom na ohrozenie životaschopnosti mnohých vidieckych komunít, ktoré je spôsobené nedostatkom ekonomických príležitostí, existuje potreba udržať životaschopnosť vidieckych komunít, podporovať nové činnosti a umožňovať poskytovanie vidieckych služieb. Členské štáty okrem toho čelia mnohým rozličným výzvam, akými sú lepšie povedomie o kvalite produktov, dobré zaobchádzanie so zvieratami, problémy týkajúce sa životného prostredia. |
| --- | --- |

19.

Na úrovni členských štátov sa prostredníctvom všeobecných cieľov definovaných v článkoch 33, 158 a 160 Zmluvy o ES uznávajú dve potreby. Po prvé, existuje potreba riešiť štrukturálne nedostatky, znížiť príjmové nerovnosti medzi vidieckymi a mestskými oblasťami, znížiť nezamestnanosť na vidieku, zlepšiť konkurencieschopnosť primárneho odvetvia a podporovať širšie ekonomické príležitosti vo vidieckych oblastiach. Po druhé, vzhľadom na ohrozenie životaschopnosti mnohých vidieckych komunít, ktoré je spôsobené nedostatkom ekonomických príležitostí, existuje potreba udržať životaschopnosť vidieckych komunít, podporovať nové činnosti a umožňovať poskytovanie vidieckych služieb. Členské štáty okrem toho čelia mnohým rozličným výzvam, akými sú lepšie povedomie o kvalite produktov, dobré zaobchádzanie so zvieratami, problémy týkajúce sa životného prostredia.

| 20. | S cieľom riešiť tieto rozsiahle potreby boli vytvorené rôzne systémy teritoriálnych prístupov pre vidiecke oblasti. Tieto systémy sú zamerané na geografickú oblasť a založené na sociálno-ekonomickej analýze a stratégii, ktorá vyjadruje rozdielne aspekty rozvoja vidieka v priamom vzťahu k ostatným zásahom v príslušnej oblasti. Navyše bol pri nich uplatnený integrovaný prístup: viacodvetvový so zapojením všetkých zúčastnených subjektov a zdrojov v príslušnej oblasti. To maximalizuje súčinnosť v rámci jedného programu, ako aj medzi rôznymi programami realizovanými v danej zóne. |
| --- | --- |

20.

S cieľom riešiť tieto rozsiahle potreby boli vytvorené rôzne systémy teritoriálnych prístupov pre vidiecke oblasti. Tieto systémy sú zamerané na geografickú oblasť a založené na sociálno-ekonomickej analýze a stratégii, ktorá vyjadruje rozdielne aspekty rozvoja vidieka v priamom vzťahu k ostatným zásahom v príslušnej oblasti. Navyše bol pri nich uplatnený integrovaný prístup: viacodvetvový so zapojením všetkých zúčastnených subjektov a zdrojov v príslušnej oblasti. To maximalizuje súčinnosť v rámci jedného programu, ako aj medzi rôznymi programami realizovanými v danej zóne.

| 21. | V nezávislých hodnoteniach rozvoja vidieka, ktoré zaviedla Komisia, sa odporúča teritoriálny prístup (8). Komisia vo svojej tretej správe o ekonomickej a sociálnej súdržnosti dospela k záveru, že mnohé problémy vidieckych oblastí majú teritoriálny charakter (9). |
| --- | --- |

21.

V nezávislých hodnoteniach rozvoja vidieka, ktoré zaviedla Komisia, sa odporúča teritoriálny prístup (8). Komisia vo svojej tretej správe o ekonomickej a sociálnej súdržnosti dospela k záveru, že mnohé problémy vidieckych oblastí majú teritoriálny charakter (9).

| 22. | Dôležitosť teritoriálneho prístupu bola potvrdená na dvoch európskych konferenciách o rozvoji vidieka, a to v Corku (1996) a Salzburgu (2003). Na konferencii v Corku sa zdôraznilo, že politika rozvoja vidieka musí byť multidisciplinárna, pokiaľ ide o koncept, a viacodvetvová, pokiaľ ide o aplikáciu, s jasným teritoriálnym rozmerom (10). Na konferencii v Salzburgu sa dospelo k záveru, že politika rozvoja vidieka musí slúžiť potrebám širšej spoločnosti vo vidieckych oblastiach a prispievať k súdržnosti (11). |
| --- | --- |

22.

Dôležitosť teritoriálneho prístupu bola potvrdená na dvoch európskych konferenciách o rozvoji vidieka, a to v Corku (1996) a Salzburgu (2003). Na konferencii v Corku sa zdôraznilo, že politika rozvoja vidieka musí byť multidisciplinárna, pokiaľ ide o koncept, a viacodvetvová, pokiaľ ide o aplikáciu, s jasným teritoriálnym rozmerom (10). Na konferencii v Salzburgu sa dospelo k záveru, že politika rozvoja vidieka musí slúžiť potrebám širšej spoločnosti vo vidieckych oblastiach a prispievať k súdržnosti (11).

| 23. | Okrem toho je k dispozícii veľký počet štúdií o teritoriálnom prístupe k rozvoju vidieka, v ktorých sa tento prístup takisto odporúča. Uznávané inštitúcie a výskumní pracovníci, vrátane OECD a ESPON, vo svojich štúdiách dospeli k záveru, že odvetvový prístup je menej efektívny než teritoriálny. |
| --- | --- |

23.

Okrem toho je k dispozícii veľký počet štúdií o teritoriálnom prístupe k rozvoju vidieka, v ktorých sa tento prístup takisto odporúča. Uznávané inštitúcie a výskumní pracovníci, vrátane OECD a ESPON, vo svojich štúdiách dospeli k záveru, že odvetvový prístup je menej efektívny než teritoriálny.

| 24. | Iným prístupom je tradičný, na poľnohospodárstvo orientovaný alebo „odvetvový“ prístup zameriavajúci sa len na jedno odvetvie, pri ktorom sa nezohľadňujú charakteristiky podporovanej geografickej oblasti. Dvor audítorov zistil, že v programoch členských štátov sa uplatňuje prevažne tento druhý prístup. Všetky kľúčové prvky programu, akými sú osobitné ciele, analýza SWOT, opis situácie a opatrenia, sa zameriavajú na poľnohospodárske odvetvie. Programy neumožňovali efektívne stanovovanie cieľov v priestore, pretože potrebné prvky buď chýbali, alebo boli neúplné (12). |
| --- | --- |

24.

Iným prístupom je tradičný, na poľnohospodárstvo orientovaný alebo „odvetvový“ prístup zameriavajúci sa len na jedno odvetvie, pri ktorom sa nezohľadňujú charakteristiky podporovanej geografickej oblasti. Dvor audítorov zistil, že v programoch členských štátov sa uplatňuje prevažne tento druhý prístup. Všetky kľúčové prvky programu, akými sú osobitné ciele, analýza SWOT, opis situácie a opatrenia, sa zameriavajú na poľnohospodárske odvetvie. Programy neumožňovali efektívne stanovovanie cieľov v priestore, pretože potrebné prvky buď chýbali, alebo boli neúplné (12).

| 25. | Komisia si uvedomuje, že je potrebné podporiť inovácie a diverzifikáciu mimo tradičného odvetvia poľnohospodárstva (13). Z analýzy výdavkov na rozvoj vidieka na súčasné programovacie obdobie Dvora audítorov však vyplýva, že takmer 90 % výdavkov na rozvoj vidieka sa vypláca na poľnohospodárske odvetvie. |
| --- | --- |

25.

Komisia si uvedomuje, že je potrebné podporiť inovácie a diverzifikáciu mimo tradičného odvetvia poľnohospodárstva (13). Z analýzy výdavkov na rozvoj vidieka na súčasné programovacie obdobie Dvora audítorov však vyplýva, že takmer 90 % výdavkov na rozvoj vidieka sa vypláca na poľnohospodárske odvetvie.

| 26. | Toto silné zameranie na poľnohospodárstvo ohrozuje dosiahnutie jedného zo všeobecných cieľov nariadenia, a to znižovanie teritoriálnych nerovností. Vhodná kombinácia teritoriálneho a odvetvového prístupu by mala toto riziko zmierniť. Úspešný prípad integrácie odvetvového a teritoriálneho prístupu bol zistený v Kampánii (rámček 2). Tento prípad poukazuje na to, že je možné uplatniť teritoriálny prístup s politikou rozvoja vidieka EÚ.

  Rámček 2Prvky čiastočného teritoriálneho prístupu v talianskom programe pre KampániuProgram v Kampánii zahŕňa tieto prvky teritoriálneho prístupu:





  — | Vhodný opis a určenie teritória. Program rozlišuje dve veľké zóny s odlišnými problémami: oblasti s intenzívnym poľnohospodárstvom a „vidiecke oblasti“. Vidiecke oblasti sú definované pomocou odlišných kritérií a priemerná hustota ich obyvateľstva predstavuje 127 obyvateľov/km2 v porovnaní s 1 239 obyvateľmi/km2 mimo týchto oblastí a mieru zamestnanosti v poľnohospodárstve vo výške 22 % v porovnaní so 6 % vo zvyšnej časti regiónu. |
| --- | --- | --- |

26.

Toto silné zameranie na poľnohospodárstvo ohrozuje dosiahnutie jedného zo všeobecných cieľov nariadenia, a to znižovanie teritoriálnych nerovností. Vhodná kombinácia teritoriálneho a odvetvového prístupu by mala toto riziko zmierniť. Úspešný prípad integrácie odvetvového a teritoriálneho prístupu bol zistený v Kampánii (rámček 2). Tento prípad poukazuje na to, že je možné uplatniť teritoriálny prístup s politikou rozvoja vidieka EÚ.

Rámček 2Prvky čiastočného teritoriálneho prístupu v talianskom programe pre KampániuProgram v Kampánii zahŕňa tieto prvky teritoriálneho prístupu:





  —

Vhodný opis a určenie teritória. Program rozlišuje dve veľké zóny s odlišnými problémami: oblasti s intenzívnym poľnohospodárstvom a „vidiecke oblasti“. Vidiecke oblasti sú definované pomocou odlišných kritérií a priemerná hustota ich obyvateľstva predstavuje 127 obyvateľov/km2 v porovnaní s 1 239 obyvateľmi/km2 mimo týchto oblastí a mieru zamestnanosti v poľnohospodárstve vo výške 22 % v porovnaní so 6 % vo zvyšnej časti regiónu.

| — | Opatrenia, podľa ktorých sa prístup uplatňuje v odvetví poľnohospodárskych výrobkov, sa zameriavajú na podporu ekonomicky životaschopných poľnohospodárskych podnikov a spracovateľských firiem, ktoré predstavujú 23 % príspevku z EPUZF. Za prioritné sa považujú investície do oblastí, ktoré sú mimoriadne vhodné na výrobu príslušného poľnohospodárskeho produktu. Osobitnú prioritu majú horské oblasti. |
| --- | --- |

—

Opatrenia, podľa ktorých sa prístup uplatňuje v odvetví poľnohospodárskych výrobkov, sa zameriavajú na podporu ekonomicky životaschopných poľnohospodárskych podnikov a spracovateľských firiem, ktoré predstavujú 23 % príspevku z EPUZF. Za prioritné sa považujú investície do oblastí, ktoré sú mimoriadne vhodné na výrobu príslušného poľnohospodárskeho produktu. Osobitnú prioritu majú horské oblasti.

| — | Štyri opatrenia uvedené v článku 33, ktorými sa rieši nedostatok základných služieb a podpora nových činností, predstavujúce 24 % finančných prostriedkov EPUZF, sa implementujú len vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

—

Štyri opatrenia uvedené v článku 33, ktorými sa rieši nedostatok základných služieb a podpora nových činností, predstavujúce 24 % finančných prostriedkov EPUZF, sa implementujú len vo vidieckych oblastiach.

| — | Za prioritné sa považujú projekty lokalizované vo vidieckych oblastiach, čím sa riešia potreby týchto oblastí a vzniká súčinnosť s ostatnými investíciami v príslušnej oblasti. |
| --- | --- |

—

Za prioritné sa považujú projekty lokalizované vo vidieckych oblastiach, čím sa riešia potreby týchto oblastí a vzniká súčinnosť s ostatnými investíciami v príslušnej oblasti.

| 27. | Nové nariadenie o rozvoji vidieka, ktoré nadobudne účinnosť v roku 2007, aj naďalej členským štátom umožňuje, aby si zvolili najmä odvetvový prístup s hlavným zameraním na poľnohospodárske odvetvie. Neexistuje žiaden teritoriálny cieľ zameraný na vyváženejší rozvoj, a to prostredníctvom zníženia rozdielov a predchádzaním teritoriálnych nerovností na úrovni EÚ, členského štátu alebo regiónu. |
| --- | --- |

27.

Nové nariadenie o rozvoji vidieka, ktoré nadobudne účinnosť v roku 2007, aj naďalej členským štátom umožňuje, aby si zvolili najmä odvetvový prístup s hlavným zameraním na poľnohospodárske odvetvie. Neexistuje žiaden teritoriálny cieľ zameraný na vyváženejší rozvoj, a to prostredníctvom zníženia rozdielov a predchádzaním teritoriálnych nerovností na úrovni EÚ, členského štátu alebo regiónu.

| 28. | Teritoriálny prístup bol uplatnený len pri iniciatíve „Leader“, ktorá bola začlenená do nového nariadenia, pričom aj určité opatrenia majú niektoré prvky tohto prístupu vzhľadom na ich viacodvetvový charakter. Finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii, sú však obmedzené (minimálny percentuálny podiel Spoločenstva pre iniciatívu Leader je 5 % pre EÚ-15 a 2,5 % pre nové členské štáty; podiel pre viacodvetvové opatrenia je 10 %). Počet ambicióznejších návrhov Komisie sa znížil (pri viacodvetvových opatreniach z 15 % na 10 %) alebo boli tieto opatrenia zamietnuté (v prípade iniciatívy Leader rezerva vo výške 3 % rozpočtu na rozvoj vidieka). Z uvedeného vyplýva, že v praxi existuje neochota prejsť od odvetvového k teritoriálnemu prístupu. |
| --- | --- |

28.

Teritoriálny prístup bol uplatnený len pri iniciatíve „Leader“, ktorá bola začlenená do nového nariadenia, pričom aj určité opatrenia majú niektoré prvky tohto prístupu vzhľadom na ich viacodvetvový charakter. Finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii, sú však obmedzené (minimálny percentuálny podiel Spoločenstva pre iniciatívu Leader je 5 % pre EÚ-15 a 2,5 % pre nové členské štáty; podiel pre viacodvetvové opatrenia je 10 %). Počet ambicióznejších návrhov Komisie sa znížil (pri viacodvetvových opatreniach z 15 % na 10 %) alebo boli tieto opatrenia zamietnuté (v prípade iniciatívy Leader rezerva vo výške 3 % rozpočtu na rozvoj vidieka). Z uvedeného vyplýva, že v praxi existuje neochota prejsť od odvetvového k teritoriálnemu prístupu.

Audítorská otázka č. 2: Sú projekty vybrané na účely financovania EÚ na základe kritérií, ktoré najlepšie riešia potreby vidieckych oblastí?

Podmienky a postupy výberu

Pripomienka č. 3Na účely zamerania finančných prostriedkov na najchudobnejšie geografické oblasti a prijímateľov nie je k dispozícii dostatok efektívnych podmienok oprávnenosti a postupov výberu.

| 29. | V konsolidovanej Zmluve o ES a nariadení o rozvoji vidieka sa používa pojem „vidiecke oblasti“. Článok 33 má názov „propagácia adaptácie a rozvoja vidieckych oblastí“. V nariadení však tento pojem nie je definovaný, ani sa v ňom od členských štátov nepožaduje, aby stanovili podmienky, ktoré by vidiecke oblasti mali spĺňať (napr. v programoch rozvoja vidieka). Dvor audítorov zistil, že pokiaľ ide o kontrolované programy členských štátov, tri z nich neobsahovali definíciu vidieckych oblastí, päť uplatnilo definíciu, ktorá sa nepoužívala, a len v prípade jedného programu (Kampánia) sa skutočne použila jeho definícia vidieckych oblastí. |
| --- | --- |

29.

V konsolidovanej Zmluve o ES a nariadení o rozvoji vidieka sa používa pojem „vidiecke oblasti“. Článok 33 má názov „propagácia adaptácie a rozvoja vidieckych oblastí“. V nariadení však tento pojem nie je definovaný, ani sa v ňom od členských štátov nepožaduje, aby stanovili podmienky, ktoré by vidiecke oblasti mali spĺňať (napr. v programoch rozvoja vidieka). Dvor audítorov zistil, že pokiaľ ide o kontrolované programy členských štátov, tri z nich neobsahovali definíciu vidieckych oblastí, päť uplatnilo definíciu, ktorá sa nepoužívala, a len v prípade jedného programu (Kampánia) sa skutočne použila jeho definícia vidieckych oblastí.

| 30. | Na základe nariadenia sa od členských štátov nepožaduje, aby vo svojich programoch prispôsobili opatrenia potrebám vidieckych oblastí. K tomu by mohlo dôjsť tak, že sa určia oblasti s najväčšími potrebami, a následne sa finančné prostriedky vyčlenia pre vidiecke oblasti podľa stupňa ich potrieb (osobitné rozpočty, diferencované miery pomoci, opatrenia obmedzené na určité oblastí atď.). |
| --- | --- |

30.

Na základe nariadenia sa od členských štátov nepožaduje, aby vo svojich programoch prispôsobili opatrenia potrebám vidieckych oblastí. K tomu by mohlo dôjsť tak, že sa určia oblasti s najväčšími potrebami, a následne sa finančné prostriedky vyčlenia pre vidiecke oblasti podľa stupňa ich potrieb (osobitné rozpočty, diferencované miery pomoci, opatrenia obmedzené na určité oblastí atď.).

| 31. | Členské štáty tak vo všeobecnosti vo svojich programoch neurobili. Takmer všetky opatrenia sú aplikované na celom území programu bez toho, aby sa zohľadnil meniaci sa stupeň potrieb vidieckych oblastí. |
| --- | --- |

31.

Členské štáty tak vo všeobecnosti vo svojich programoch neurobili. Takmer všetky opatrenia sú aplikované na celom území programu bez toho, aby sa zohľadnil meniaci sa stupeň potrieb vidieckych oblastí.

| 32. | Dokonca aj keď projekt spĺňa podmienky, niektoré projekty sa lepšie zameriavajú na potreby vidieckych oblastí než iné. Napríklad, ak jeden investičný projekt vytvára viac pracovných miest vo vidieckych oblastiach než iný, za predpokladu, že všetky ostatné črty sú rovnaké, sa za vhodnejší považuje prvý projekt. Okrem toho výška finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii, je obmedzená. Z dôvodu efektívnosti by sa pri prideľovaní finančných prostriedkov mali stanoviť priority podľa potrieb. |
| --- | --- |

32.

Dokonca aj keď projekt spĺňa podmienky, niektoré projekty sa lepšie zameriavajú na potreby vidieckych oblastí než iné. Napríklad, ak jeden investičný projekt vytvára viac pracovných miest vo vidieckych oblastiach než iný, za predpokladu, že všetky ostatné črty sú rovnaké, sa za vhodnejší považuje prvý projekt. Okrem toho výška finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii, je obmedzená. Z dôvodu efektívnosti by sa pri prideľovaní finančných prostriedkov mali stanoviť priority podľa potrieb.

| 33. | Z auditu Dvora audítorov vyplynulo, že členské štáty vo všeobecnosti uplatňujú efektívne postupy výberu tých projektov, ktoré sa najlepšie zameriavajú na potreby vidieckych oblastí. Niektoré členské štáty projekty prideľujú podľa toho, v akom poradí sú predložené. V iných prípadoch členské štáty vytvorili hodnotiace postupy, ktoré neboli aplikované, alebo boli sčasti založené na kritériách, ktoré neboli relevantné. Len v jednom z deviatich skúmaných programov sa aplikovali efektívne postupy. V rámčeku 3 sú uvedené príklady.

  Rámček 3Príklady neefektívneho uplatňovania hodnotenia a výberuNasledujúce príklady sú príkladmi kritérií, ktoré nie sú relevantné pri riešení potrieb vidieckych oblastí:





  — | V Katalánsku boli pri opatrení týkajúcom sa spracovania a uvedenia na trh pridelené body navrhovaným projektom v závislosti od dĺžky časovej lehoty, ktorá uplynula od udelenia grantu prijímateľovi. Cieľom tohto kritéria je skôr rozšíriť pomoc na väčší počet prijímateľov, ako vyberať projekty, ktoré najlepšie riešia potreby vidieckych oblastí. Vo Francúzsku sa, pokiaľ ide o to isté opatrenie, žiadne z výberových kritérií nevzťahuje na umiestnenie investície. |
| --- | --- | --- |

33.

Z auditu Dvora audítorov vyplynulo, že členské štáty vo všeobecnosti uplatňujú efektívne postupy výberu tých projektov, ktoré sa najlepšie zameriavajú na potreby vidieckych oblastí. Niektoré členské štáty projekty prideľujú podľa toho, v akom poradí sú predložené. V iných prípadoch členské štáty vytvorili hodnotiace postupy, ktoré neboli aplikované, alebo boli sčasti založené na kritériách, ktoré neboli relevantné. Len v jednom z deviatich skúmaných programov sa aplikovali efektívne postupy. V rámčeku 3 sú uvedené príklady.

Rámček 3Príklady neefektívneho uplatňovania hodnotenia a výberuNasledujúce príklady sú príkladmi kritérií, ktoré nie sú relevantné pri riešení potrieb vidieckych oblastí:





  —

V Katalánsku boli pri opatrení týkajúcom sa spracovania a uvedenia na trh pridelené body navrhovaným projektom v závislosti od dĺžky časovej lehoty, ktorá uplynula od udelenia grantu prijímateľovi. Cieľom tohto kritéria je skôr rozšíriť pomoc na väčší počet prijímateľov, ako vyberať projekty, ktoré najlepšie riešia potreby vidieckych oblastí. Vo Francúzsku sa, pokiaľ ide o to isté opatrenie, žiadne z výberových kritérií nevzťahuje na umiestnenie investície.

| — | V Dolnom Sasku len jedno z piatich kritérií, ktoré sa použilo pri výbere obce v programe regiónu zameranom na „obnovu obce“, zohľadňuje vidiecky charakter obce. Jedným z týchto kritérií je finančná situácia obce: musí mať dostatočnú finančnú silu, aby dokázala vykonávať činnosti rýchlo a efektívne. Na základe toho sa opatrenia prispôsobujú skôr obciam v mestských oblastiach ako tým na vidieku, pretože tieto sú zvyčajne finančne slabšie. |
| --- | --- |

—

V Dolnom Sasku len jedno z piatich kritérií, ktoré sa použilo pri výbere obce v programe regiónu zameranom na „obnovu obce“, zohľadňuje vidiecky charakter obce. Jedným z týchto kritérií je finančná situácia obce: musí mať dostatočnú finančnú silu, aby dokázala vykonávať činnosti rýchlo a efektívne. Na základe toho sa opatrenia prispôsobujú skôr obciam v mestských oblastiach ako tým na vidieku, pretože tieto sú zvyčajne finančne slabšie.

| 34. | Na základe auditu sa takisto odhalilo riziko, že k finančným prostriedkom EÚ majú jednoduchší prístup lepšie informovaní, lepšie organizovaní a bohatší prijímatelia. Pokiaľ ide o investičné opatrenia, financované projekty navrhujú súkromné osoby a obce, ktoré musia spolufinancovať časť investícií. Našli sa príklady, keď sa pomoc koncentruje skôr na ekonomicky silnejších prijímateľov a oblasti ako na vidieckejšie oblasti. V rámčekoch 3 a 4 sú uvedené prípady, keď sa regionálne nerovnosti skôr zväčšili než zmenšili.

  Rámček 4Koncentrácia pomoci u silnejších súkromných a verejných prijímateľovV Emilia Romagna sú podporované len poľnohospodárske podniky, ktorých minimálne príjmy na jednotku ročnej práce predstavujú približne 10 000 EUR, pokiaľ ide o menej zvýhodnené oblasti, a približne 15 000 EUR, pokiaľ ide o oblasti, ktoré nie sú menej zvýhodnenými oblasťami. Príjmy 50 % fariem sú nižšie ako 5 000 EUR. Vo všeobecnosti ide o malé farmy. Na 12 % najväčších fariem regiónu (viac ako 20 ha) sa vynaloží 41 % grantov.Bod článku 33, ktorý sa zaoberá „hospodárením s vodou v poľnohospodárstve“, je z finančného hľadiska najdôležitejším opatrením španielskeho programu na zlepšenie poľnohospodárskych štruktúr v regióne cieľa 1. Väčšina finančných prostriedkov tohto opatrenia (76 %) sa využíva na modernizáciu existujúcich zavlažovacích sietí. Zavlažované oblasti predstavujú asi 12 % celkovej plochy regiónov cieľa 1 a sú hustejšie obývané a konkurencieschopnejšie než oblasti, ktoré nie sú zavlažované. Ľudia sa v takýchto oblastiach usadili, pretože zavlažované oblasti sú v priemere šesťkrát úrodnejšie než oblasti, ktoré nie sú zavlažované. To viedlo k situácii, že väčšina finančných prostriedkov sa koncentruje na 12 % plochy s najlepšou polohou. Len malé percento pomoci (asi 20 %) sa implementovalo v oblastiach, ktoré boli definované ako vyľudnené (< 38,5 obyvateľov/km2). |
| --- | --- |

34.

Na základe auditu sa takisto odhalilo riziko, že k finančným prostriedkom EÚ majú jednoduchší prístup lepšie informovaní, lepšie organizovaní a bohatší prijímatelia. Pokiaľ ide o investičné opatrenia, financované projekty navrhujú súkromné osoby a obce, ktoré musia spolufinancovať časť investícií. Našli sa príklady, keď sa pomoc koncentruje skôr na ekonomicky silnejších prijímateľov a oblasti ako na vidieckejšie oblasti. V rámčekoch 3 a 4 sú uvedené prípady, keď sa regionálne nerovnosti skôr zväčšili než zmenšili.

Rámček 4Koncentrácia pomoci u silnejších súkromných a verejných prijímateľovV Emilia Romagna sú podporované len poľnohospodárske podniky, ktorých minimálne príjmy na jednotku ročnej práce predstavujú približne 10 000 EUR, pokiaľ ide o menej zvýhodnené oblasti, a približne 15 000 EUR, pokiaľ ide o oblasti, ktoré nie sú menej zvýhodnenými oblasťami. Príjmy 50 % fariem sú nižšie ako 5 000 EUR. Vo všeobecnosti ide o malé farmy. Na 12 % najväčších fariem regiónu (viac ako 20 ha) sa vynaloží 41 % grantov.Bod článku 33, ktorý sa zaoberá „hospodárením s vodou v poľnohospodárstve“, je z finančného hľadiska najdôležitejším opatrením španielskeho programu na zlepšenie poľnohospodárskych štruktúr v regióne cieľa 1. Väčšina finančných prostriedkov tohto opatrenia (76 %) sa využíva na modernizáciu existujúcich zavlažovacích sietí. Zavlažované oblasti predstavujú asi 12 % celkovej plochy regiónov cieľa 1 a sú hustejšie obývané a konkurencieschopnejšie než oblasti, ktoré nie sú zavlažované. Ľudia sa v takýchto oblastiach usadili, pretože zavlažované oblasti sú v priemere šesťkrát úrodnejšie než oblasti, ktoré nie sú zavlažované. To viedlo k situácii, že väčšina finančných prostriedkov sa koncentruje na 12 % plochy s najlepšou polohou. Len malé percento pomoci (asi 20 %) sa implementovalo v oblastiach, ktoré boli definované ako vyľudnené (< 38,5 obyvateľov/km2).

Mŕtva váha

Pripomienka č. 4Skutočnosť, že pomoc sa nezacieľuje efektívne, vedie k riziku zvýšenia účinkov mŕtvej váhy, čo znižuje efektívnosť pomoci.

| 35. | Účinok mŕtvej váhy sa objavuje vtedy, keď by sa investícia vykonala aj bez pomoci. V takých prípadoch by aj tak nastali účinky, akými sú rast spoločnosti alebo vytvorenie pracovných miest. Podpora investícií je najúčinnejšia, ak by sa investícia nerealizovala a žiadané účinky by inak nenastali. Určitú mieru účinku mŕtvej váhy je možné považovať za nevyhnutnú, keďže prijímatelia musia byť pripravení realizovať investičné projekty. |
| --- | --- |

35.

Účinok mŕtvej váhy sa objavuje vtedy, keď by sa investícia vykonala aj bez pomoci. V takých prípadoch by aj tak nastali účinky, akými sú rast spoločnosti alebo vytvorenie pracovných miest. Podpora investícií je najúčinnejšia, ak by sa investícia nerealizovala a žiadané účinky by inak nenastali. Určitú mieru účinku mŕtvej váhy je možné považovať za nevyhnutnú, keďže prijímatelia musia byť pripravení realizovať investičné projekty.

| 36. | Komisia potvrdzuje, že účinok mŕtvej váhy sa vyskytuje (14). To bolo potvrdené aj v súvislosti s auditom Dvora audítorov a niektoré zistené prípady sú uvedené v rámčeku 5. Vysoké miery účinku mŕtvej váhy sa zaznamenávajú aj v nezávislých hodnoteniach.

  Rámček 5Príklady účinku mŕtvej váhyKontrolovali sa dvaja poľnohospodári, ktorí získali pomoc na projekty v rámci opatrenia týkajúceho sa investícií do poľnohospodárskych podnikov v Emilia Romagna. Obaja poľnohospodári uviedli, že ak by nebola poskytnutá verejná podpora, aj tak by investície vykonali. Okrem toho mali obaja poľnohospodári dostatočné finančné zdroje a rozhodli sa vykonať dodatočné investície (nespolufinancované EÚ) vo výške, ktorá bola v jednom prípade päťkrát väčšia než v prípade podporovaného projektu a v druhom prípade vo výške polovice hodnoty podporovaného projektu.Pokiaľ ide o Katalánsko, do roku 2005 neboli na opatrenie týkajúce sa zlepšenia spracovania a uvádzania na trh poľnohospodárskych výrobkov uplatňované prioritné kritériá a spolufinancované boli všetky oprávnené žiadosti. Pretože finančné prostriedky nestačili na to, aby sa tak stalo pri miere verejného spolufinancovania, ktorá sa predpokladá v programe rozvoja vidieka, táto miera bola výrazne znížená na jej priemerná výška dosahovala 15 %. To zvýšilo pravdepodobnosť účinku mŕtvej váhy – samotní prijímatelia museli financovať 85 %. Pokiaľ ide o dve z troch kontrolovaných spoločností, z ročných závierok za roky po ukončení projektu spolufinancovaného EÚ vyplynulo, že spoločnosti vykonali dodatočné investície vo výškach prekračujúcich investície spolufinancované EÚ. |
| --- | --- |

36.

Komisia potvrdzuje, že účinok mŕtvej váhy sa vyskytuje (14). To bolo potvrdené aj v súvislosti s auditom Dvora audítorov a niektoré zistené prípady sú uvedené v rámčeku 5. Vysoké miery účinku mŕtvej váhy sa zaznamenávajú aj v nezávislých hodnoteniach.

Rámček 5Príklady účinku mŕtvej váhyKontrolovali sa dvaja poľnohospodári, ktorí získali pomoc na projekty v rámci opatrenia týkajúceho sa investícií do poľnohospodárskych podnikov v Emilia Romagna. Obaja poľnohospodári uviedli, že ak by nebola poskytnutá verejná podpora, aj tak by investície vykonali. Okrem toho mali obaja poľnohospodári dostatočné finančné zdroje a rozhodli sa vykonať dodatočné investície (nespolufinancované EÚ) vo výške, ktorá bola v jednom prípade päťkrát väčšia než v prípade podporovaného projektu a v druhom prípade vo výške polovice hodnoty podporovaného projektu.Pokiaľ ide o Katalánsko, do roku 2005 neboli na opatrenie týkajúce sa zlepšenia spracovania a uvádzania na trh poľnohospodárskych výrobkov uplatňované prioritné kritériá a spolufinancované boli všetky oprávnené žiadosti. Pretože finančné prostriedky nestačili na to, aby sa tak stalo pri miere verejného spolufinancovania, ktorá sa predpokladá v programe rozvoja vidieka, táto miera bola výrazne znížená na jej priemerná výška dosahovala 15 %. To zvýšilo pravdepodobnosť účinku mŕtvej váhy – samotní prijímatelia museli financovať 85 %. Pokiaľ ide o dve z troch kontrolovaných spoločností, z ročných závierok za roky po ukončení projektu spolufinancovaného EÚ vyplynulo, že spoločnosti vykonali dodatočné investície vo výškach prekračujúcich investície spolufinancované EÚ.

| 37. | Na zníženie rizika účinku mŕtvej váhy je potrebné, aby sa pomoc lepšie zacieľovala. Okrem toho Komisia venovala malú alebo nevenovala žiadnu pozornosť identifikácii faktorov, ktoré môžu predvídať účinok mŕtvej váhy. Zistilo sa napríklad, že vo všeobecnosti je účinok mŕtvej váhy vyšší, ak investície vykonali väčšie spoločnosti, ale nižšia, pokiaľ ide o investície, ktoré berú do úvahy životné prostredie. Tieto faktory by preto mali byť pri zacieľovaní pomoci zohľadnené. |
| --- | --- |

37.

Na zníženie rizika účinku mŕtvej váhy je potrebné, aby sa pomoc lepšie zacieľovala. Okrem toho Komisia venovala malú alebo nevenovala žiadnu pozornosť identifikácii faktorov, ktoré môžu predvídať účinok mŕtvej váhy. Zistilo sa napríklad, že vo všeobecnosti je účinok mŕtvej váhy vyšší, ak investície vykonali väčšie spoločnosti, ale nižšia, pokiaľ ide o investície, ktoré berú do úvahy životné prostredie. Tieto faktory by preto mali byť pri zacieľovaní pomoci zohľadnené.

| 38. | Existuje vzťah medzi životaschopnosťou spoločnosti a trvalou udržateľnosťou investície na jednej strane a účinkom mŕtvej váhy na strane druhej. Dvor audítorov však dospel k záveru, že Komisia sa príliš zamerala na trvalú udržateľnosť, pričom príliš ľahko akceptovala vysoké riziko účinku mŕtvej váhy. |
| --- | --- |

38.

Existuje vzťah medzi životaschopnosťou spoločnosti a trvalou udržateľnosťou investície na jednej strane a účinkom mŕtvej váhy na strane druhej. Dvor audítorov však dospel k záveru, že Komisia sa príliš zamerala na trvalú udržateľnosť, pričom príliš ľahko akceptovala vysoké riziko účinku mŕtvej váhy.

| 39. | Takáto situácia nastala pri investícii do poľnohospodárskych podnikov v belgickom regióne Flámsko, kde je kvôli podmienke hospodárskej životaschopnosti vylúčená takmer polovica poľnohospodárskych podnikov. Pri implementácii tejto podmienky sa požadovalo, aby príjem pracovníka pracujúceho na plný úväzok dosahoval výšku aspoň 21 577 EUR. Osoby, ktoré program vyhodnocovali, dospeli k záveru, že došlo k vylúčeniu podnikov, ktoré potrebovali podporu a mali nižší účinok mŕtvej váhy. |
| --- | --- |

39.

Takáto situácia nastala pri investícii do poľnohospodárskych podnikov v belgickom regióne Flámsko, kde je kvôli podmienke hospodárskej životaschopnosti vylúčená takmer polovica poľnohospodárskych podnikov. Pri implementácii tejto podmienky sa požadovalo, aby príjem pracovníka pracujúceho na plný úväzok dosahoval výšku aspoň 21 577 EUR. Osoby, ktoré program vyhodnocovali, dospeli k záveru, že došlo k vylúčeniu podnikov, ktoré potrebovali podporu a mali nižší účinok mŕtvej váhy.

Audítorská otázka č. 3: Boli projekty implementované vo vidieckych oblastiach a prejavil sa ich dosah?

Umiestnenie projektov

Pripomienka č. 5Značná časť výdavkov sa realizuje v oblastiach, ktoré nie sú prevažne vidiecke, čo je na úkor súm, ktoré sú pre tieto oblasti k dispozícii.

| 40. | Komisia má málo informácií o umiestnení výsledkov a dosahu investícií do rozvoja vidieka (pozri odsek 61). Dvor audítorov si vybral reprezentatívnu vzorku 300 projektov EPUZF a klasifikoval ich umiestnenie podľa kategórií vidieckeho charakteru. Urobil tak s využitím štyroch najlepšie dostupných nezávislých porovnávacích štandardov, pre ktoré sú k dispozícii údaje, aby klasifikoval všetky mestské a vidiecke oblasti územia EÚ. Použili sa nasledujúce porovnávacie štandardy (podrobnejšie údaje sú uvedené v prílohe II):






  a) | Bola/nebola oblasť v predchádzajúcom programovacom období (1994 – 1999) klasifikovaná ako vidiecka. V tomto období boli opatrenia článku 33 mimo oblastí cieľa 1 implementované len v určitých oblastiach, nazvaných „cieľ 5b“, ktoré museli spĺňať určité kritériá vidieckeho charakteru a museli byť schválené Komisiou. |
| --- | --- | --- |

40.

Komisia má málo informácií o umiestnení výsledkov a dosahu investícií do rozvoja vidieka (pozri odsek 61). Dvor audítorov si vybral reprezentatívnu vzorku 300 projektov EPUZF a klasifikoval ich umiestnenie podľa kategórií vidieckeho charakteru. Urobil tak s využitím štyroch najlepšie dostupných nezávislých porovnávacích štandardov, pre ktoré sú k dispozícii údaje, aby klasifikoval všetky mestské a vidiecke oblasti územia EÚ. Použili sa nasledujúce porovnávacie štandardy (podrobnejšie údaje sú uvedené v prílohe II):

a)

Bola/nebola oblasť v predchádzajúcom programovacom období (1994 – 1999) klasifikovaná ako vidiecka. V tomto období boli opatrenia článku 33 mimo oblastí cieľa 1 implementované len v určitých oblastiach, nazvaných „cieľ 5b“, ktoré museli spĺňať určité kritériá vidieckeho charakteru a museli byť schválené Komisiou.

| b) | Klasifikácia oblasti NUTS 3 podľa typológie ESPON vytvorenej v rámci programu ESPON, ktorý spoločne riadila Komisia a členské štáty. |
| --- | --- |

b)

Klasifikácia oblasti NUTS 3 podľa typológie ESPON vytvorenej v rámci programu ESPON, ktorý spoločne riadila Komisia a členské štáty.

| c) | Relatívny vidiecky charakter oblasti NUTS 3 podľa definícií štátov, ktoré sú k dispozícii na štatistické účely. |
| --- | --- |

c)

Relatívny vidiecky charakter oblasti NUTS 3 podľa definícií štátov, ktoré sú k dispozícii na štatistické účely.

| d) | Klasifikácia oblasti NUTS 3 podľa typológie OECD, ktorá je založená na hustote obyvateľstva a ktorá sa od roku 1994 využíva pri medzinárodnej analýze. |
| --- | --- |

d)

Klasifikácia oblasti NUTS 3 podľa typológie OECD, ktorá je založená na hustote obyvateľstva a ktorá sa od roku 1994 využíva pri medzinárodnej analýze.

| 41. | V tabuľke 2 sú uvedené výsledky analýzy, prostredníctvom ktorej sa hodnotilo, ako bolo 300 investícií klasifikovaných vo vzťahu ku každému porovnávaciemu štandardu. Vyplýva z nej, že pri regiónoch mimo cieľa 1 sa miera výdavkov realizovaných v oblastiach, ktoré nepatria medzi vidiecke, pohybovala medzi 29 % (OECD) a 55 % (cieľ 5b podľa predchádzajúcej klasifikácie) v závislosti od použitej typológie. Pri regiónoch cieľa 1 je 9 % (OECD) až 22 % (definícia štátu) podpory rozvoja vidieka umiestnená v oblastiach, ktoré nepatria medzi vidiecke. |
| --- | --- |

41.

V tabuľke 2 sú uvedené výsledky analýzy, prostredníctvom ktorej sa hodnotilo, ako bolo 300 investícií klasifikovaných vo vzťahu ku každému porovnávaciemu štandardu. Vyplýva z nej, že pri regiónoch mimo cieľa 1 sa miera výdavkov realizovaných v oblastiach, ktoré nepatria medzi vidiecke, pohybovala medzi 29 % (OECD) a 55 % (cieľ 5b podľa predchádzajúcej klasifikácie) v závislosti od použitej typológie. Pri regiónoch cieľa 1 je 9 % (OECD) až 22 % (definícia štátu) podpory rozvoja vidieka umiestnená v oblastiach, ktoré nepatria medzi vidiecke.

Tabuľka 2

Umiestnenie investícií do rozvoja vidieka v reprezentatívnej vzorke 300 projektov EPUZF

| Vzorka obyvateľstva | Bývalý cieľ 5b | Typológia ESPON | Národná definícia | Typológia OECD |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nie | áno | mestská | stredná | vidiecka | mestská | stredná | vidiecka | mestská | stredná | vidiecka |
| regióny mimo cieľa 1 | 55 % | 45 % | 47 % | 29 % | 25 % | 44 % | 7 % | 49 % | 29 % | 38 % | 33 % |
| regióny cieľa 1 | n/a | n/a | 21 % | 53 % | 26 % | 22 % | 2 % | 76 % | 9 % | 43 % | 48 % |

Vzorka obyvateľstva

Bývalý cieľ 5b

Typológia ESPON

Národná definícia

Typológia OECD

nie

áno

mestská

stredná

vidiecka

mestská

stredná

vidiecka

mestská

stredná

vidiecka

regióny mimo cieľa 1

55 %

45 %

47 %

29 %

25 %

44 %

7 %

49 %

29 %

38 %

33 %

regióny cieľa 1

n/a

n/a

21 %

53 %

26 %

22 %

2 %

76 %

9 %

43 %

48 %

| 42. | V porovnaní s predchádzajúcim programovacím obdobím (1994 – 1999) klesla podpora investícií do rozvoja vidieka pre vidiecke oblasti (bývalý cieľ 5b) o 50 % v absolútnom vyjadrení (približne 1 500 mil. EUR) a o 70 % v relatívnom vyjadrení (15), a to napriek značnému nárastu rozpočtu pre rozvoj vidieka. To dokazuje, že nedostatočné uprednostňovanie vidieckych oblastí, ktoré nariadenie umožňuje, bolo na úkor finančných prostriedkov, ktoré boli pre takéto oblasti k dispozícii. |
| --- | --- |

42.

V porovnaní s predchádzajúcim programovacím obdobím (1994 – 1999) klesla podpora investícií do rozvoja vidieka pre vidiecke oblasti (bývalý cieľ 5b) o 50 % v absolútnom vyjadrení (približne 1 500 mil. EUR) a o 70 % v relatívnom vyjadrení (15), a to napriek značnému nárastu rozpočtu pre rozvoj vidieka. To dokazuje, že nedostatočné uprednostňovanie vidieckych oblastí, ktoré nariadenie umožňuje, bolo na úkor finančných prostriedkov, ktoré boli pre takéto oblasti k dispozícii.

| 43. | Pokiaľ ide o 300 projektov, analyzovala sa aj hustota obyvateľstva. Priemerná hustota obyvateľstva oblasti investície vo vzťahu ku každej vzorke obyvateľstva je uvedená v nasledujúcej tabuľke (LAU 2 je „najnižšia“ administratívna úroveň, akou je napríklad obec, NUTS 3 je najväčšia administratívna oblasť, akou je napríklad kraj). Pokiaľ ide o všetky typy kontrolovaných investičných opatrení, oblasti LAU 2 aj oblasti NUTS 3 majú priemerne vyššiu hustotu obyvateľstva než európsky priemer, ktorý je 120 obyvateľov/km2. Údaje pre regióny cieľa 1 by sa mali porovnať s priemernou hustotou obyvateľstva oblastí cieľa 1, čo je 81 obyvateľov/km2. |
| --- | --- |

43.

Pokiaľ ide o 300 projektov, analyzovala sa aj hustota obyvateľstva. Priemerná hustota obyvateľstva oblasti investície vo vzťahu ku každej vzorke obyvateľstva je uvedená v nasledujúcej tabuľke (LAU 2 je „najnižšia“ administratívna úroveň, akou je napríklad obec, NUTS 3 je najväčšia administratívna oblasť, akou je napríklad kraj). Pokiaľ ide o všetky typy kontrolovaných investičných opatrení, oblasti LAU 2 aj oblasti NUTS 3 majú priemerne vyššiu hustotu obyvateľstva než európsky priemer, ktorý je 120 obyvateľov/km2. Údaje pre regióny cieľa 1 by sa mali porovnať s priemernou hustotou obyvateľstva oblastí cieľa 1, čo je 81 obyvateľov/km2.

Tabuľka 3

Priemerná hustota obyvateľstva v miestach investícií do rozvoja vidieka v reprezentatívnej vzorke 300 projektov EPUZF

| Vzorka obyvateľstva | Hustota obyvateľstva v mieste investície (počet obyvateľov/km2) |
| --- | --- |
| LAU 2 | NUTS 3 |
| regióny mimo cieľa 1 | 259 | 242 |
| regióny cieľa 1 | 237 | 246 |

Vzorka obyvateľstva

Hustota obyvateľstva v mieste investície (počet obyvateľov/km2)

LAU 2

NUTS 3

regióny mimo cieľa 1

259

242

regióny cieľa 1

237

246

| 44. | Závažnosť tejto analýzy vyplýva zo vzájomného vzťahu medzi hustotou obyvateľstva a hospodárskou výkonnosťou. Čím vyššia je hustota obyvateľstva, tým vyšší je HDP na obyvateľa. Z výsledkov uvedených v tabuľke 3 vyplýva, že investície do rozvoja vidieka sa v priemere vynakladajú na oblasti LAU 2 a NUTS 3, ktoré majú vyššie HDP na obyvateľa, než je priemer v EÚ. |
| --- | --- |

44.

Závažnosť tejto analýzy vyplýva zo vzájomného vzťahu medzi hustotou obyvateľstva a hospodárskou výkonnosťou. Čím vyššia je hustota obyvateľstva, tým vyšší je HDP na obyvateľa. Z výsledkov uvedených v tabuľke 3 vyplýva, že investície do rozvoja vidieka sa v priemere vynakladajú na oblasti LAU 2 a NUTS 3, ktoré majú vyššie HDP na obyvateľa, než je priemer v EÚ.

| 45. | Pre klasifikáciu ESPON je charakteristické, že oblasti, ktoré sú v jej typológii definované ako mestské oblasti, majú najvyššie HDP, t. j. sú najbohatšími oblasťami. Z výsledkov vzorky teda vyplýva, že značná časť výdavkov na skúmané opatrenia (47 %, pokiaľ ide o regióny mimo cieľa 1; 21 %, pokiaľ ide o regióny cieľa 1) sa realizuje v oblastiach s najvyšším HDP, čo je v rozpore s cieľom týkajúcim sa zníženia teritoriálnych nerovností (pozri odsek 6). |
| --- | --- |

45.

Pre klasifikáciu ESPON je charakteristické, že oblasti, ktoré sú v jej typológii definované ako mestské oblasti, majú najvyššie HDP, t. j. sú najbohatšími oblasťami. Z výsledkov vzorky teda vyplýva, že značná časť výdavkov na skúmané opatrenia (47 %, pokiaľ ide o regióny mimo cieľa 1; 21 %, pokiaľ ide o regióny cieľa 1) sa realizuje v oblastiach s najvyšším HDP, čo je v rozpore s cieľom týkajúcim sa zníženia teritoriálnych nerovností (pozri odsek 6).

| 46. | Výsledky sú osobitne pozoruhodné pri regiónoch cieľa 1, ktoré patria celkovo medzi chudobnejšie oblasti EÚ. Priemerná hustota obyvateľstva v mieste investície je v regiónoch cieľa 1 aj mimo neho veľmi podobná (pozri tabuľku 3). Z toho vyplýva, že investície sú sústredené do najbohatších častí regiónov cieľa 1. |
| --- | --- |

46.

Výsledky sú osobitne pozoruhodné pri regiónoch cieľa 1, ktoré patria celkovo medzi chudobnejšie oblasti EÚ. Priemerná hustota obyvateľstva v mieste investície je v regiónoch cieľa 1 aj mimo neho veľmi podobná (pozri tabuľku 3). Z toho vyplýva, že investície sú sústredené do najbohatších častí regiónov cieľa 1.

Výsledky a dosah projektov kontrolovaných na mieste

Pripomienka č. 6Nie vždy bolo možné identifikovať účinky projektov, keď to však možné bolo, kľúčovými faktormi, ktoré zvyšovali efektívnosť projektov, boli súčinnosť s inými projektmi a umiestnenie do vidieckych oblastí.

| 47. | V rámci analýzy 31 projektov skúmaných počas kontrol členských štátov sa audit zameral na otázku „aké výsledky projekt dosiahol a ktoré kľúčové premenné sa na týchto výsledkoch podieľajú?“. Na základe fotografií uvedených na nasledujúcej strane je možné získať predstavu o kontrolovaných projektoch. V prílohe III je uvedený podrobnejší opis týchto projektov znázornený v nasledujúcich bodoch. Výsledky, ktoré sú uvedené nižšie, nemôžu byť extrapolované, pretože vzorka bola vyberaná na základe posúdenia a jej cieľom bolo aj začleniť príklady osvedčeného postupu. |
| --- | --- |

47.

V rámci analýzy 31 projektov skúmaných počas kontrol členských štátov sa audit zameral na otázku „aké výsledky projekt dosiahol a ktoré kľúčové premenné sa na týchto výsledkoch podieľajú?“. Na základe fotografií uvedených na nasledujúcej strane je možné získať predstavu o kontrolovaných projektoch. V prílohe III je uvedený podrobnejší opis týchto projektov znázornený v nasledujúcich bodoch. Výsledky, ktoré sú uvedené nižšie, nemôžu byť extrapolované, pretože vzorka bola vyberaná na základe posúdenia a jej cieľom bolo aj začleniť príklady osvedčeného postupu.

Bod č. 1: Účinky (výsledky a dosah) nie je možné vždy určiť

| 48. | Pokiaľ ide o 10 skúmaných projektov, boli zistené jasné výsledky a dosah. Pri ďalších 15 projektoch (16) boli zistené dôkazy o istých účinkoch, hoci nie o všetkých plánovaných účinkoch. V prípade ostávajúcich šiestich projektov (17) sa prejavili len malé alebo sa neprejavili žiadne účinky. Tieto informácie zvyčajne nezhromažďovali členské štáty, ktoré niekedy namietali, že to patrí do zodpovednosti osôb vykonávajúcich hodnotenie. |
| --- | --- |

48.

Pokiaľ ide o 10 skúmaných projektov, boli zistené jasné výsledky a dosah. Pri ďalších 15 projektoch (16) boli zistené dôkazy o istých účinkoch, hoci nie o všetkých plánovaných účinkoch. V prípade ostávajúcich šiestich projektov (17) sa prejavili len malé alebo sa neprejavili žiadne účinky. Tieto informácie zvyčajne nezhromažďovali členské štáty, ktoré niekedy namietali, že to patrí do zodpovednosti osôb vykonávajúcich hodnotenie.

Bod č. 2: Projekty sú efektívnejšie, keď dochádza k súčinnosti

| 49. | Pri 20 skúmaných projektoch boli zistené synergické účinky. To znamená, že projekty neboli implementované samostatne, ale boli prepojené s inými projektmi. To bolo spôsobené tým, že projekty boli súčasťou širšieho konceptu, akým je napríklad stratégia miestneho rozvoja (napr. pri rozvoji obce alebo cestovného ruchu). Pri zvyšných 11 projektoch (18) nebolo možné synergické účinky preukázať. Dvor audítorov zistil, že samostatné projekty, ktoré nemali žiadne prepojenie s inými projektmi, mali menší dosah a boli menej efektívne. |
| --- | --- |

49.

Pri 20 skúmaných projektoch boli zistené synergické účinky. To znamená, že projekty neboli implementované samostatne, ale boli prepojené s inými projektmi. To bolo spôsobené tým, že projekty boli súčasťou širšieho konceptu, akým je napríklad stratégia miestneho rozvoja (napr. pri rozvoji obce alebo cestovného ruchu). Pri zvyšných 11 projektoch (18) nebolo možné synergické účinky preukázať. Dvor audítorov zistil, že samostatné projekty, ktoré nemali žiadne prepojenie s inými projektmi, mali menší dosah a boli menej efektívne.

| 50. | Členské štáty nie vždy požadujú, aby boli projekty súčasťou širšieho konceptu alebo plánu miestneho rozvoja. V týchto prípadoch, najmä pri opatreniach článku 33, by efektívne zameranie pomoci malo zvýšiť jej efektívnosť. |
| --- | --- |

50.

Členské štáty nie vždy požadujú, aby boli projekty súčasťou širšieho konceptu alebo plánu miestneho rozvoja. V týchto prípadoch, najmä pri opatreniach článku 33, by efektívne zameranie pomoci malo zvýšiť jej efektívnosť.

Bod č. 3: Umiestnenie a dosah vo vidieckych oblastiach

| 51. | Pokiaľ ide o všetky skúmané projekty, hlavné účinky sa prejavili v blízkosti investície. Len 7 projektov (19) malo dosah aj v širšej oblasti. |
| --- | --- |

51.

Pokiaľ ide o všetky skúmané projekty, hlavné účinky sa prejavili v blízkosti investície. Len 7 projektov (19) malo dosah aj v širšej oblasti.

| 52. | Pri 19 skúmaných projektoch výsledky a dosah pozitívne prispievali k rozvoju vidieckych oblastí. Ale pri zostávajúcich 12 projektoch Dvor audítorov nezistil takýto pozitívny príspevok: v 6 prípadoch boli zistené bezvýznamné efekty alebo neboli zistené žiadne efekty (pozri odsek 48) a ďalších 6 prípadov (20) bolo v mestskej alebo nevidieckej oblasti. To malo výrazne menší dosah na rozvoj vidieka, a tak neboli efektívne riešené problémy vidieckych oblastí. |
| --- | --- |

52.

Pri 19 skúmaných projektoch výsledky a dosah pozitívne prispievali k rozvoju vidieckych oblastí. Ale pri zostávajúcich 12 projektoch Dvor audítorov nezistil takýto pozitívny príspevok: v 6 prípadoch boli zistené bezvýznamné efekty alebo neboli zistené žiadne efekty (pozri odsek 48) a ďalších 6 prípadov (20) bolo v mestskej alebo nevidieckej oblasti. To malo výrazne menší dosah na rozvoj vidieka, a tak neboli efektívne riešené problémy vidieckych oblastí.

| Fotografia č. 1




  Projekt č. 15: vybudovanie pozorovateľne v Brandenbursku | Fotografia č. 2




  Projekt č. 11: nákup poľnohospodárskej pôdy štátom v Holandsku |
| --- | --- |

Fotografia č. 1

Image

Projekt č. 15: vybudovanie pozorovateľne v Brandenbursku

Fotografia č. 2

Image

Projekt č. 11: nákup poľnohospodárskej pôdy štátom v Holandsku

| Fotografia č. 3




  Projekt č.19: modernizácia centra obce Kirchwahlingen v Dolnom Sasku | Fotografia č. 4




  Projekt č. 22: modernizácia starých betónových akvaduktov systémom podzemných potrubí a čerpadiel v Španielsku |
| --- | --- |

Fotografia č. 3

Image

Projekt č.19: modernizácia centra obce Kirchwahlingen v Dolnom Sasku

Fotografia č. 4

Image

Projekt č. 22: modernizácia starých betónových akvaduktov systémom podzemných potrubí a čerpadiel v Španielsku

Audítorská otázka č. 4: Sú výstupy, výsledky a dosah riadne monitorované a hodnotené?

Celkový rámec a implementácia monitorovacieho a hodnotiaceho systému

Pripomienka č. 7Implementácia monitorovacieho a hodnotiaceho systému Komisiou a členskými štátmi neposkytuje adekvátne a spoľahlivé informácie o výstupoch, výsledkoch a dosahu investícii do rozvoja vidieka.

| 53. | Návrh monitorovacieho a hodnotiaceho systému je vysvetlený v právnom základe, vrátane napríklad začlenenia prevádzkových cieľov a očakávaného dosahu vyčísleného tam, kde je to možné z hľadiska odhadov monitorovania a hodnotenia do programu rozvoja. |
| --- | --- |

53.

Návrh monitorovacieho a hodnotiaceho systému je vysvetlený v právnom základe, vrátane napríklad začlenenia prevádzkových cieľov a očakávaného dosahu vyčísleného tam, kde je to možné z hľadiska odhadov monitorovania a hodnotenia do programu rozvoja.

| 54. | Pri monitorovaní sa v právnom základe od členských štátov žiada, aby Komisii prekladali ročné správy o činnosti, ktoré budú zahŕňať napredovanie opatrení v súvislosti s ich cieľmi. Preto, pokiaľ je to možné, by sa mali použiť bežné ukazovatele definované v smerniciach vypracovaných Komisiou. Na základe bežných ukazovateľov hlásených členskými štátmi Komisia periodicky pripravuje súhrnnú správu. |
| --- | --- |

54.

Pri monitorovaní sa v právnom základe od členských štátov žiada, aby Komisii prekladali ročné správy o činnosti, ktoré budú zahŕňať napredovanie opatrení v súvislosti s ich cieľmi. Preto, pokiaľ je to možné, by sa mali použiť bežné ukazovatele definované v smerniciach vypracovaných Komisiou. Na základe bežných ukazovateľov hlásených členskými štátmi Komisia periodicky pripravuje súhrnnú správu.

| 55. | Vykonávajú sa tri typy hodnotení: predbežné (v štádiu plánovania programu), v polovici obdobia (najneskôr 31. decembra 2003 a, ak je to nevyhnutné, aktualizuje sa o dva roky neskôr) a následné (do 31. decembra 2008). Komisia tiež uzatvorila dohody s hodnotiteľmi, aby pripravili súhrnné správy týkajúce sa informácií zahrnutých do následných hodnotení členských štátov za predchádzajúce programovacie obdobie (ktoré boli dostupné v roku 2003) a hodnotení súčasného obdobia v polovici obdobia. |
| --- | --- |

55.

Vykonávajú sa tri typy hodnotení: predbežné (v štádiu plánovania programu), v polovici obdobia (najneskôr 31. decembra 2003 a, ak je to nevyhnutné, aktualizuje sa o dva roky neskôr) a následné (do 31. decembra 2008). Komisia tiež uzatvorila dohody s hodnotiteľmi, aby pripravili súhrnné správy týkajúce sa informácií zahrnutých do následných hodnotení členských štátov za predchádzajúce programovacie obdobie (ktoré boli dostupné v roku 2003) a hodnotení súčasného obdobia v polovici obdobia.

| 56. | Keď sa vezme do úvahy, že Komisia riešila niektoré súčasné nedostatky zmenami navrhnutými pre nové programovacie obdobie, Dvor audítorov zisťuje, že celkový rámec monitorovacieho a hodnotiaceho systému je vo všeobecnosti dostačujúci. |
| --- | --- |

56.

Keď sa vezme do úvahy, že Komisia riešila niektoré súčasné nedostatky zmenami navrhnutými pre nové programovacie obdobie, Dvor audítorov zisťuje, že celkový rámec monitorovacieho a hodnotiaceho systému je vo všeobecnosti dostačujúci.

| 57. | Dvor audítorov analyzoval, ako bol systém monitorovania a hodnotenia implementovaný Komisiou a členskými štátmi. Dvor audítorov zistil, že ani Komisia, ani členské štáty dostatočne nemonitorujú a nehodnotia výstupy, výsledky a dosah investícií do rozvoja vidieka. To znamená, že nemajú dostatočné informácie na efektívne riadenie investičných opatrení. |
| --- | --- |

57.

Dvor audítorov analyzoval, ako bol systém monitorovania a hodnotenia implementovaný Komisiou a členskými štátmi. Dvor audítorov zistil, že ani Komisia, ani členské štáty dostatočne nemonitorujú a nehodnotia výstupy, výsledky a dosah investícií do rozvoja vidieka. To znamená, že nemajú dostatočné informácie na efektívne riadenie investičných opatrení.

| 58. | Boli zistené tieto slabé stránky:






  a) | Ciele na úrovni projektu a opatrenia, ukazovatele a ciele neboli v programoch členských štátov dostatočne definované. |
| --- | --- | --- |

58.

Boli zistené tieto slabé stránky:

a)

Ciele na úrovni projektu a opatrenia, ukazovatele a ciele neboli v programoch členských štátov dostatočne definované.

| b) | Dokonca aj keď boli ukazovatele dostatočne definované, niekoľko členských štátov nezbieralo a nehlásilo údaje o výsledkoch projektu, dokonca aj keď to bolo možné. |
| --- | --- |

b)

Dokonca aj keď boli ukazovatele dostatočne definované, niekoľko členských štátov nezbieralo a nehlásilo údaje o výsledkoch projektu, dokonca aj keď to bolo možné.

| c) | Keď boli údaje hlásené, v mnohých prípadoch neboli výstup, výsledok a dosah spoľahlivé. Úspechy EÚ boli zveličované v dôsledku začlenenia národného spolufinancovania a dvojitého hlásenia výsledkov. Okrem toho boli údaje založené na plánovaných údajoch alebo odhadoch a všeobecne neboli národnými vládami v skutočnosti kontrolované. |
| --- | --- |

c)

Keď boli údaje hlásené, v mnohých prípadoch neboli výstup, výsledok a dosah spoľahlivé. Úspechy EÚ boli zveličované v dôsledku začlenenia národného spolufinancovania a dvojitého hlásenia výsledkov. Okrem toho boli údaje založené na plánovaných údajoch alebo odhadoch a všeobecne neboli národnými vládami v skutočnosti kontrolované.

| d) | Komisia žiadala, aby boli údaje založené na záväzkoch a nie na platbách; neexistuje žiadne priame prepojenie na uhradené čiastky a následne finančné spravodajstvo. Tiež to znamená, že údaje nie sú skutočne realizované a že výstupy a výsledky sú hlásené príliš skoro alebo sú zveličované (napr. keď sú projekty zrušené). |
| --- | --- |

d)

Komisia žiadala, aby boli údaje založené na záväzkoch a nie na platbách; neexistuje žiadne priame prepojenie na uhradené čiastky a následne finančné spravodajstvo. Tiež to znamená, že údaje nie sú skutočne realizované a že výstupy a výsledky sú hlásené príliš skoro alebo sú zveličované (napr. keď sú projekty zrušené).

| e) | Pokiaľ ide o článok 33, kvôli veľkej rozmanitosti odlišných typov projektov Komisia neposkytuje relevantné spoločné ukazovatele výstupov. Nehlási sa to, čo je skutočne financované. |
| --- | --- |

e)

Pokiaľ ide o článok 33, kvôli veľkej rozmanitosti odlišných typov projektov Komisia neposkytuje relevantné spoločné ukazovatele výstupov. Nehlási sa to, čo je skutočne financované.

| 59. | Tieto slabé stránky následne ovplyvňujú ročné správy o činnosti členských štátov, v ktorých sú hlásené údaje. Bežné ukazovatele týchto správ predstavujú základ pre údaje z monitorovania rozvoja vidieka EÚ – syntetické správy, správy požadované poľnohospodárskou radou. Posledná správa vzťahujúca sa na roky 2001 – 2003 bola pripravená v máji 2005 a zameriava sa na finančnú implementáciu a poskytuje málo údajov o monitorovaní výstupov a výsledkov. Táto správa nie je kompletná, nakoľko údaje pre regióny cieľa 1 neboli dostupné. Nie je možné ich porovnať s rokom 2000, pretože Komisia v roku 2001 ukazovatele zmenila a aktualizované údaje za rok 2000 sú len čiastočne dostupné. |
| --- | --- |

59.

Tieto slabé stránky následne ovplyvňujú ročné správy o činnosti členských štátov, v ktorých sú hlásené údaje. Bežné ukazovatele týchto správ predstavujú základ pre údaje z monitorovania rozvoja vidieka EÚ – syntetické správy, správy požadované poľnohospodárskou radou. Posledná správa vzťahujúca sa na roky 2001 – 2003 bola pripravená v máji 2005 a zameriava sa na finančnú implementáciu a poskytuje málo údajov o monitorovaní výstupov a výsledkov. Táto správa nie je kompletná, nakoľko údaje pre regióny cieľa 1 neboli dostupné. Nie je možné ich porovnať s rokom 2000, pretože Komisia v roku 2001 ukazovatele zmenila a aktualizované údaje za rok 2000 sú len čiastočne dostupné.

| 60. | Slabé stránky (pozri odsek 58) tiež ovplyvňujú hodnotiace správy. Ďalší problém súvisiaci s hodnoteniami je nedostatočná relevantnosť „bežných hodnotiacich otázok“. Ide o série hodnotiacich otázok, kritérií a ukazovateľov vytvorených Komisiou a požadovaných v právnom základe. Pri audite Dvora audítorov sa zistilo, že hodnotitelia nezodpovedali väčšinu otázok, pretože väčšina otázok, kritérií a ukazovateľov nie je relevantná, a keď relevantná je, údaje nie sú hlásené alebo nie je možné ich vyčísliť. |
| --- | --- |

60.

Slabé stránky (pozri odsek 58) tiež ovplyvňujú hodnotiace správy. Ďalší problém súvisiaci s hodnoteniami je nedostatočná relevantnosť „bežných hodnotiacich otázok“. Ide o série hodnotiacich otázok, kritérií a ukazovateľov vytvorených Komisiou a požadovaných v právnom základe. Pri audite Dvora audítorov sa zistilo, že hodnotitelia nezodpovedali väčšinu otázok, pretože väčšina otázok, kritérií a ukazovateľov nie je relevantná, a keď relevantná je, údaje nie sú hlásené alebo nie je možné ich vyčísliť.

| 61. | Monitorovanie a hodnotenie poskytuje len málo informácií o tom, kde sa prejavujú výstupy, výsledky a dosah. Tieto informácie sú nevyhnutné pre analýzu problémov riešených v tých vidieckych oblastiach, kde sú potreby najvyššie. Predstavujú teda logické dokončenie určenia cieľov a umožňujú stanovenie efektívnosti podpory. |
| --- | --- |

61.

Monitorovanie a hodnotenie poskytuje len málo informácií o tom, kde sa prejavujú výstupy, výsledky a dosah. Tieto informácie sú nevyhnutné pre analýzu problémov riešených v tých vidieckych oblastiach, kde sú potreby najvyššie. Predstavujú teda logické dokončenie určenia cieľov a umožňujú stanovenie efektívnosti podpory.

| 62. | Počas mnohých rokov bol prístup Komisie k správnemu finančnému hospodáreniu realizovaný prostredníctvom postupov hospodárenia založených na činnostiach. To vo všeobecnosti poskytuje ukazovatele o výstupe a dosahu na rozvoj vidieka. Tieto ukazovatele však neposkytujú žiaden pohľad na to, čo bolo financované a čo sa dosiahlo. Ukazovatele výstupu opisujú očakávané činnosti Komisie a jediným relevantným ukazovateľom dosahu pri investičných opatreniach sú výdavky na rozvoj vidieka ako podiel celkových výdavkov EPUZF. |
| --- | --- |

62.

Počas mnohých rokov bol prístup Komisie k správnemu finančnému hospodáreniu realizovaný prostredníctvom postupov hospodárenia založených na činnostiach. To vo všeobecnosti poskytuje ukazovatele o výstupe a dosahu na rozvoj vidieka. Tieto ukazovatele však neposkytujú žiaden pohľad na to, čo bolo financované a čo sa dosiahlo. Ukazovatele výstupu opisujú očakávané činnosti Komisie a jediným relevantným ukazovateľom dosahu pri investičných opatreniach sú výdavky na rozvoj vidieka ako podiel celkových výdavkov EPUZF.

| 63. | Spôsob, akým sa monitorovací a hodnotiaci systém implementuje, viedol k situácii, že podávanie správ neposkytuje spoľahlivý obraz o výstupoch, výsledkoch a dosahu investícií do rozvoja vidieka. Nie je zrejmé, čo bolo financované (výstupy), čo bolo dosiahnuté (výsledky, dosahy) a ako to prispelo k riešeniu problémov vidieckych oblastí. |
| --- | --- |

63.

Spôsob, akým sa monitorovací a hodnotiaci systém implementuje, viedol k situácii, že podávanie správ neposkytuje spoľahlivý obraz o výstupoch, výsledkoch a dosahu investícií do rozvoja vidieka. Nie je zrejmé, čo bolo financované (výstupy), čo bolo dosiahnuté (výsledky, dosahy) a ako to prispelo k riešeniu problémov vidieckych oblastí.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

| 64. | Dvor audítorov zistil, že kľúčové informácie pri odpovedi na otázku, či opatrenia investícií do rozvoja vidieka efektívne riešia problémy vidieckych oblastí, chýbali. Preto nie je možné posúdiť, aké finančné prostriedky prispeli k dosiahnutiu ktorého cieľa. Nedostupnosť týchto informácií je čiastočne spôsobená nariadením o rozvoji vidieka, ktoré poskytuje celý rad opatrení zameraných na všeobecné ciele. Okrem toho programy členských štátov nevysvetlili jasné stratégie, aby riešili problémy vidieckych oblastí (pozri odseky 16 až 18).






  — | Komisia by mala na nasledovné programovacie obdobie zabezpečiť, že keď prijme programy rozvoja vidieka, členské štáty majú identifikované jasné stratégie, ktoré súvisia s osobitnými cieľmi a ktoré umožnia hodnotenie nákladovej efektívnosti vzťahu investícií. |
| --- | --- | --- |

64.

Dvor audítorov zistil, že kľúčové informácie pri odpovedi na otázku, či opatrenia investícií do rozvoja vidieka efektívne riešia problémy vidieckych oblastí, chýbali. Preto nie je možné posúdiť, aké finančné prostriedky prispeli k dosiahnutiu ktorého cieľa. Nedostupnosť týchto informácií je čiastočne spôsobená nariadením o rozvoji vidieka, ktoré poskytuje celý rad opatrení zameraných na všeobecné ciele. Okrem toho programy členských štátov nevysvetlili jasné stratégie, aby riešili problémy vidieckych oblastí (pozri odseky 16 až 18).

—

Komisia by mala na nasledovné programovacie obdobie zabezpečiť, že keď prijme programy rozvoja vidieka, členské štáty majú identifikované jasné stratégie, ktoré súvisia s osobitnými cieľmi a ktoré umožnia hodnotenie nákladovej efektívnosti vzťahu investícií.

| 65. | Programy členských štátov, ktorými sa implementujú opatrenia na rozvoj vidieka, zameriavajú podporu vo veľkom rozsahu na poľnohospodárske odvetvie, a tak zostávajú blízke jednému zo všeobecných cieľov SPP. Toto silné zameranie sa na poľnohospodárstvo ohrozuje úspech iného všeobecného cieľa nariadenia: prispievanie k hospodárskej a sociálnej súdržnosti vidieckych oblastí, čo by malo byť najlepšie zabezpečené teritoriálnym prístupom, aký je uplatňovaný v iných štrukturálnych fondoch (pozri odseky 19 až 26).






  — | Pri navrhovaní opatrení na programovacie obdobie 2007 – 2013 by mala byť venovaná náležitá pozornosť rovnováhe medzi dvomi ústrednými cieľmi nariadenia: cieľu súvisiacemu s SPP a cieľu zameranému na zníženie územných rozdielov. |
| --- | --- | --- |

65.

Programy členských štátov, ktorými sa implementujú opatrenia na rozvoj vidieka, zameriavajú podporu vo veľkom rozsahu na poľnohospodárske odvetvie, a tak zostávajú blízke jednému zo všeobecných cieľov SPP. Toto silné zameranie sa na poľnohospodárstvo ohrozuje úspech iného všeobecného cieľa nariadenia: prispievanie k hospodárskej a sociálnej súdržnosti vidieckych oblastí, čo by malo byť najlepšie zabezpečené teritoriálnym prístupom, aký je uplatňovaný v iných štrukturálnych fondoch (pozri odseky 19 až 26).

—

Pri navrhovaní opatrení na programovacie obdobie 2007 – 2013 by mala byť venovaná náležitá pozornosť rovnováhe medzi dvomi ústrednými cieľmi nariadenia: cieľu súvisiacemu s SPP a cieľu zameranému na zníženie územných rozdielov.

| 66. | V nariadení sa neuvádza definícia vidieckych oblastí, ani sa nestanovujú podmienky, ktoré by mali spĺňať. Od členských štátov sa nežiada, aby vymedzili vidiecke oblasti vo svojich programoch rozvoja vidieka. Je tu nedostatok efektívnych podmienok a postupov výberu na zameranie finančných prostriedkov na najchudobnejšie geografické oblasti a prijímateľov (pozri odseky 29 až 34).






  — | Komisia by mala zabezpečiť, že z dôvodu efektívnosti budú programy členských štátov uprednostňovať vyčlenenie finančných prostriedkov podľa svojich potrieb. Takéto uprednostňovanie by malo ťažiť z jasnejšej identifikácie najchudobnejších oblastí a prijímateľov. |
| --- | --- | --- |

66.

V nariadení sa neuvádza definícia vidieckych oblastí, ani sa nestanovujú podmienky, ktoré by mali spĺňať. Od členských štátov sa nežiada, aby vymedzili vidiecke oblasti vo svojich programoch rozvoja vidieka. Je tu nedostatok efektívnych podmienok a postupov výberu na zameranie finančných prostriedkov na najchudobnejšie geografické oblasti a prijímateľov (pozri odseky 29 až 34).

—

Komisia by mala zabezpečiť, že z dôvodu efektívnosti budú programy členských štátov uprednostňovať vyčlenenie finančných prostriedkov podľa svojich potrieb. Takéto uprednostňovanie by malo ťažiť z jasnejšej identifikácie najchudobnejších oblastí a prijímateľov.

| 67. | Komisia má málo informácií o umiestnení výsledkov a dosahu investícií. Dvor audítorov identifikoval, že významná časť výdavkov je implementovaná v oblastiach, ktoré nie sú prevažne vidiecke, a že v porovnaní s predchádzajúcim programovacím obdobím sa investičná podpora vidieckych oblastí výrazne znížila (pozri odseky 40 až 46).






  — | Pri schvaľovaní programov rozvoja vidieka by sa mala Komisia uistiť, že členské štáty jasne odôvodnili, v ktorých oblastiach sú investície najpotrebnejšie. |
| --- | --- | --- |

67.

Komisia má málo informácií o umiestnení výsledkov a dosahu investícií. Dvor audítorov identifikoval, že významná časť výdavkov je implementovaná v oblastiach, ktoré nie sú prevažne vidiecke, a že v porovnaní s predchádzajúcim programovacím obdobím sa investičná podpora vidieckych oblastí výrazne znížila (pozri odseky 40 až 46).

—

Pri schvaľovaní programov rozvoja vidieka by sa mala Komisia uistiť, že členské štáty jasne odôvodnili, v ktorých oblastiach sú investície najpotrebnejšie.

| 68. | Pokiaľ ide o výsledky a dosah projektov skúmaných na mieste, zistilo sa, že určenie efektov je obtiažne, ale že faktormi, ktoré efektívnosť ovplyvňovali pozitívne, boli súčinnosť s ostatnými projektmi a ich umiestnenie vo vidieckych oblastiach (pozri odseky 47 až 53).






  — | Komisia by mala povzbudiť členské štáty, aby analyzovali kľúčové faktory, ktoré ovplyvňujú úspech investičných projektov, a rozširovali prípady osvedčených postupov. |
| --- | --- | --- |

68.

Pokiaľ ide o výsledky a dosah projektov skúmaných na mieste, zistilo sa, že určenie efektov je obtiažne, ale že faktormi, ktoré efektívnosť ovplyvňovali pozitívne, boli súčinnosť s ostatnými projektmi a ich umiestnenie vo vidieckych oblastiach (pozri odseky 47 až 53).

—

Komisia by mala povzbudiť členské štáty, aby analyzovali kľúčové faktory, ktoré ovplyvňujú úspech investičných projektov, a rozširovali prípady osvedčených postupov.

| 69. | Systém pre monitorovanie a hodnotenie neposkytuje Komisii a členským štátom dostatočné a spoľahlivé informácie o výstupoch, výsledkoch a dosahu (pozri odseky 53 až 63).






  — | Komisia by mala zlepšiť zber údajov a predkladanie správ, aby bola lepšie informovaná o efektívnosti investícií. |
| --- | --- | --- |

69.

Systém pre monitorovanie a hodnotenie neposkytuje Komisii a členským štátom dostatočné a spoľahlivé informácie o výstupoch, výsledkoch a dosahu (pozri odseky 53 až 63).

—

Komisia by mala zlepšiť zber údajov a predkladanie správ, aby bola lepšie informovaná o efektívnosti investícií.

Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 28. júna 2006.

Za Dvor audítorov

Hubert WEBER

predseda

---

(1)  Nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1), článok 10.

1

(2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) a ktorým sa menia a rušia niektoré nariadenia (Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 80).

2

(3)  Osobitná správa č. 3/2005 (Ú. v. EÚ C 279, 11.11.2005), osobitná správa č. 4/2003 (Ú. v. EÚ C 151, 27.6.2003), osobitná správa č. 9/2004 (Ú. v. EÚ C 67, 18.3.2005).

3

(4)  Prvý pilier SPP pozostáva z podpory poskytovanej poľnohospodárom vo forme priamych platieb.

4

(5)  Článok 1 nariadenia (ES) č. 1257/1999.

5

(6)  Články 4, 25 a 33 nariadenia (ES) č. 1257/1999.

6

(7)  Regióny NUTS 2, ktorých rozvoj zaostáva, čo sa definuje ako HDP na obyvateľa, ktoré je nižšie ako 75 % priemeru Spoločenstva.

7

(8)  Následné hodnotenie programov cieľa 5b za obdobie 1994 – 1999, august 2003; súhrnná správa priebežných hodnotení za obdobie 2000 – 2006, február 2006.

8

(9)  Nové partnerstvo pre súdržnosť, tretia správa o hospodárskej a sociálnej súdržnosti, február 2004, s. 29.

9

(10)  Závery Európskej konferencie o rozvoji vidieka v Corku, 7. až 9. novembra 1996.

10

(11)  Závery druhej Európskej konferencie o rozvoji vidieka v Salzburgu, 12. až 14. novembra 2003.

11

(12)  Napríklad, ak je začlenené učenie problémov rôznych častí územia, je to tak na všeobecnej úrovni bez toho, aby sa určilo, aký problém má konkrétna vidiecka oblasť. Okrem toho sa na prispôsobenie opatrení na rozvoj vidieka potrebám odlišných oblastí nepoužíval opis problémov/potrieb.

12

(13)  Spravodajca Komisie „Aby rozvoj vidieka prinášal prácu a rast“, 2005.

13

(14)  GR AGRI – prehľad údajov – Nové perspektívy pre rozvoj vidieka EÚ, s. 7.

14

(15)  Zdroj: Analýza účtovných údajov Komisie uskutočnená Dvorom audítorov.

15

Zdroj:

(16)  Projekty č. 1 až 5, 7 až 9, 16, 18, 19, 22, 23, 30 a 31 (pozri prílohu I).

16

prílohu I

(17)  Projekty č. 12, 15, 17, 20, 26 a 27 (pozri prílohu I).

17

prílohu I

(18)  Projekty č. 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9, 12, 17, 20 a 31 (pozri prílohu I).

18

prílohu I

(19)  Projekty č. 5, 6, 7, 8, 9, 10 a 11 (pozri prílohu I).

19

prílohu I

(20)  Projekty č. 7, 8, 11, 18, 24 a 25 (pozri prílohu I).

20

prílohu I

---

PRÍLOHA I

ZOZNAM PROJEKTOV KONTROLOVANÝCH V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH

| Ref. č. | Členský štát a program | Opatrenie – nariadenie (ES) č. 1257/1999 | Krátky opis projektu |
| --- | --- | --- | --- |
| Investície do poľnohospodárskych podnikov | Zlepšovanie spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov | Opatrenia článku 33 |
| Reparcelácia | Renovácia a rozvoj obcí a ochrana vidieckeho dedičstva a pamiatková starostlivosť oň | Poľnohospodárske vodohospodárstvo | Rozvoj a zlepšenie infraštruktúry spojené s rozvojom poľnohospodárstva |
| 1 | Taliansko – Emilia Romagna | × | | | | | | Nákup poľnohospodárskych strojov s cieľom znížiť náklady |
| 2 | Taliansko – Emilia Romagna | × | | | | | | Výstavba poľnohospodárskych budov na skladovanie strojov s cieľom znížiť náklady |
| 3 | Španielsko – národný operačný program | × | | | | | | Podpora investície (grant, dotácia na úrokovú sadzbu a pôžičku) na malej rodinnej farme s približne 15 kravami |
| 4 | Španielsko – národný operačný program | × | | | | | | Podpora investície (grant a dotácia na úrokovú sadzbu) v relatívne veľkom mliekarenskom družstve (186 kráv, mliečna kvóta 1,2 milióna kg) |
| 5 | Francúzsko – národný program rozvoja vidieka | | × | | | | | Investície na zlepšenie kontroly kvality v družstve produkujúcom víno |
| 6 | Francúzsko – národný program rozvoja vidieka | | × | | | | | Investície na zlepšenie a kontrolu hygienických podmienok na bitúnku |
| 7 | Španielsko – Katalánsko | | × | | | | | Zlepšenie hygienických podmienok a úspora energie prostredníctvom úpravy výrobného procesu v súkromnej spoločnosti |
| 8 | Španielsko – Katalánsko | | × | | | | | Vybudovanie nového závodu a zlepšenie hygienických podmienok prostredníctvom úpravy výrobného procesu v súkromnej spoločnosti |
| 9 | Španielsko – Katalánsko | | × | | | | | Vybudovanie nového závodu a zlepšenie hygienických podmienok prostredníctvom úpravy výrobného procesu v združení producentov |
| 10 | Holandsko – národný program rozvoja vidieka | | | × | | | | Nákup 28,6 hektára poľnohospodárskej pôdy v prírodnej rezervácii od poľnohospodára |
| 11 | Holandsko – národný program rozvoja vidieka | | | × | | | | Nákup 125,6 hektára pôdy v prírodnej rezervácii, využívanej najmä ako poľnohospodárska pôda, od mesta Zaanstad |
| 12 | Taliansko – Kampánia | | | | × | | | Renovácia existujúcej budovy na izolovanej farme so záväzkom jej využitia na zriadenie zariadenia poskytujúceho ubytovanie a raňajky |
| 13 | Taliansko – Kampánia | | | | × | | | Renovácia otvoreného priestoru (ulica a námestie) obce s cieľom vytvoriť spoločenský priestor |
| 14 | Nemecko – Brandenbursko | | | | × | | | Renovácia zámku na muzeálne účely |
| 15 | Nemecko – Brandenbursko | | | | × | | | Vybudovanie 31,5 metra vysokej oceľovej veže poskytujúcej panoramatický výhľad na jazero a okolitú oblasť |
| 16 | Nemecko – Brandenbursko | | | | × | | | Prestavba dvoch mostov a modernizácia 1,1 km dlhej vidieckej cesty |
| 17 | Nemecko – Dolné Sasko | | | | × | | | Úprava starej tradičnej budovy na spoločenské miesto a miesto stretnutí |
| 18 | Nemecko – Dolné Sasko | | | | × | | | Obnova oplotenia a štítu na starej farme |
| 19 | Nemecko – Dolné Sasko | | | | × | | | Vybudovanie parkoviska, obnova povrchu cesty, vytvorenie miesta na otáčanie pre poľnohospodárske zásobovacie nákladné autá, oprava tradičných plotov a výroba lavičiek na voľný čas |
| 20 | Španielsko – Katalánsko | | | | × | | | Obnova zasadacej miestnosti vo vidieckej obci |
| 21 | Nemecko – Brandenbursko | | | | | × | | Vylepšenie ochranných hrádzí pozdĺž rieky Odry a privádzanie vody z rieky na zavlažovanie |
| 22 | Španielsko – národný program rozvoja vidieka | | | | | × | | Vylepšenie a modernizácia zavlažovacej siete pre zavlažovaciu spoločnosť |
| 23 | Španielsko – národný program rozvoja vidieka | | | | | × | | Vylepšenie oblasti pre zavlažovaciu spoločnosť v integrovanom projekte (zavlažovanie, odvodňovanie, cesty atď.) |
| 24 | Španielsko – národný program rozvoja vidieka | | | | | × | | Zavlažovanie v poľnohospodárskej oblasti v tesnej blízkosti mesta Castellón de la Plana |
| 25 | Španielsko – národný program rozvoja vidieka | | | | | × | | Zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy v blízkosti mesta Sagunto |
| 26 | Portugalsko – Lisboa e Vale do Tejo | | | | | × | | Výstavba nového zavlažovacieho systému v oblasti dvoch obcí vo vidieckej komunite Tomar |
| 27 | Portugalsko – Lisboa e Vale do Tejo | | | | | × | | Výstavba nového zavlažovacieho systému v oblasti v 25 km vzdialenosti od Lisabonu |
| 28 | Taliansko – Kampánia | | | | | | × | Renovácia existujúcich vidieckych ciest, zlepšenie prístupu k okolitým farmám, zlepšenie komunikácie medzi rôznymi časťami obce a prístupu k hlavným cestám |
| 29 | Taliansko – Kampánia | | | | | | × | Renovácia existujúcich vidieckych ciest, zlepšenie prístupu k okolitým farmám, zlepšenie komunikácie medzi rôznymi časťami obce a prístupu k hlavným cestám |
| 30 | Nemecko – Dolné Sasko | | | | | | × | Vytvorenie novej vidieckej cesty v dĺžke 410 m |
| 31 | Nemecko – Dolné Sasko | | | | | | × | Modernizácia 1,4 km vidieckej cesty |

Ref. č.

Členský štát a program

Opatrenie – nariadenie (ES) č. 1257/1999

Krátky opis projektu

Investície do poľnohospodárskych podnikov

Zlepšovanie spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov

Opatrenia článku 33

Reparcelácia

Renovácia a rozvoj obcí a ochrana vidieckeho dedičstva a pamiatková starostlivosť oň

Poľnohospodárske vodohospodárstvo

Rozvoj a zlepšenie infraštruktúry spojené s rozvojom poľnohospodárstva

1

Taliansko – Emilia Romagna

×

Nákup poľnohospodárskych strojov s cieľom znížiť náklady

2

Taliansko – Emilia Romagna

×

Výstavba poľnohospodárskych budov na skladovanie strojov s cieľom znížiť náklady

3

Španielsko – národný operačný program

×

Podpora investície (grant, dotácia na úrokovú sadzbu a pôžičku) na malej rodinnej farme s približne 15 kravami

4

Španielsko – národný operačný program

×

Podpora investície (grant a dotácia na úrokovú sadzbu) v relatívne veľkom mliekarenskom družstve (186 kráv, mliečna kvóta 1,2 milióna kg)

5

Francúzsko – národný program rozvoja vidieka

×

Investície na zlepšenie kontroly kvality v družstve produkujúcom víno

6

Francúzsko – národný program rozvoja vidieka

×

Investície na zlepšenie a kontrolu hygienických podmienok na bitúnku

7

Španielsko – Katalánsko

×

Zlepšenie hygienických podmienok a úspora energie prostredníctvom úpravy výrobného procesu v súkromnej spoločnosti

8

Španielsko – Katalánsko

×

Vybudovanie nového závodu a zlepšenie hygienických podmienok prostredníctvom úpravy výrobného procesu v súkromnej spoločnosti

9

Španielsko – Katalánsko

×

Vybudovanie nového závodu a zlepšenie hygienických podmienok prostredníctvom úpravy výrobného procesu v združení producentov

10

Holandsko – národný program rozvoja vidieka

×

Nákup 28,6 hektára poľnohospodárskej pôdy v prírodnej rezervácii od poľnohospodára

11

Holandsko – národný program rozvoja vidieka

×

Nákup 125,6 hektára pôdy v prírodnej rezervácii, využívanej najmä ako poľnohospodárska pôda, od mesta Zaanstad

12

Taliansko – Kampánia

×

Renovácia existujúcej budovy na izolovanej farme so záväzkom jej využitia na zriadenie zariadenia poskytujúceho ubytovanie a raňajky

13

Taliansko – Kampánia

×

Renovácia otvoreného priestoru (ulica a námestie) obce s cieľom vytvoriť spoločenský priestor

14

Nemecko – Brandenbursko

×

Renovácia zámku na muzeálne účely

15

Nemecko – Brandenbursko

×

Vybudovanie 31,5 metra vysokej oceľovej veže poskytujúcej panoramatický výhľad na jazero a okolitú oblasť

16

Nemecko – Brandenbursko

×

Prestavba dvoch mostov a modernizácia 1,1 km dlhej vidieckej cesty

17

Nemecko – Dolné Sasko

×

Úprava starej tradičnej budovy na spoločenské miesto a miesto stretnutí

18

Nemecko – Dolné Sasko

×

Obnova oplotenia a štítu na starej farme

19

Nemecko – Dolné Sasko

×

Vybudovanie parkoviska, obnova povrchu cesty, vytvorenie miesta na otáčanie pre poľnohospodárske zásobovacie nákladné autá, oprava tradičných plotov a výroba lavičiek na voľný čas

20

Španielsko – Katalánsko

×

Obnova zasadacej miestnosti vo vidieckej obci

21

Nemecko – Brandenbursko

×

Vylepšenie ochranných hrádzí pozdĺž rieky Odry a privádzanie vody z rieky na zavlažovanie

22

Španielsko – národný program rozvoja vidieka

×

Vylepšenie a modernizácia zavlažovacej siete pre zavlažovaciu spoločnosť

23

Španielsko – národný program rozvoja vidieka

×

Vylepšenie oblasti pre zavlažovaciu spoločnosť v integrovanom projekte (zavlažovanie, odvodňovanie, cesty atď.)

24

Španielsko – národný program rozvoja vidieka

×

Zavlažovanie v poľnohospodárskej oblasti v tesnej blízkosti mesta Castellón de la Plana

25

Španielsko – národný program rozvoja vidieka

×

Zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy v blízkosti mesta Sagunto

26

Portugalsko – Lisboa e Vale do Tejo

×

Výstavba nového zavlažovacieho systému v oblasti dvoch obcí vo vidieckej komunite Tomar

27

Portugalsko – Lisboa e Vale do Tejo

×

Výstavba nového zavlažovacieho systému v oblasti v 25 km vzdialenosti od Lisabonu

28

Taliansko – Kampánia

×

Renovácia existujúcich vidieckych ciest, zlepšenie prístupu k okolitým farmám, zlepšenie komunikácie medzi rôznymi časťami obce a prístupu k hlavným cestám

29

Taliansko – Kampánia

×

Renovácia existujúcich vidieckych ciest, zlepšenie prístupu k okolitým farmám, zlepšenie komunikácie medzi rôznymi časťami obce a prístupu k hlavným cestám

30

Nemecko – Dolné Sasko

×

Vytvorenie novej vidieckej cesty v dĺžke 410 m

31

Nemecko – Dolné Sasko

×

Modernizácia 1,4 km vidieckej cesty

---

PRÍLOHA II

DEFINÍCIE VIDIECKYCH OBLASTÍ – POROVNÁVACIE ŠTANDARDY POUŽITÉ PRI AUDITE

| 1. | Oblasti bývalého cieľa 5b
  S dátumom nadobudnutia účinnosti nariadenia o rozvoji vidieka 1. januára 2000 bolo zrušené nariadenie (EHS) č. 2052/88 (1). V druhom menovanom nariadení sa v článku 1 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 2052/88 definuje cieľ 5b ako „propagácia rozvoja vidieckych oblastí“. Ďalej sa v článku 11 uvádza, že oblasti oprávnené podľa cieľa 5b sa vyberajú (...) berúc do úvahy najmä stupeň vidieckeho charakteru, počet osôb pracujúcich v poľnohospodárstve, ich úroveň ekonomického a poľnohospodárskeho rozvoja, rozsah okrajovosti a ich citlivosť na zmeny v poľnohospodárskom odvetví, najmä v kontexte reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky. Pre programovacie obdobie 1994 – 1999 Komisia schválila podľa týchto kritérií 83 zón. Oblasť zasiahnutá programami cieľa 5b teda pokrývala 26 % rozlohy EÚ a 9 % jej obyvateľstva. |
| --- | --- |

1.

S dátumom nadobudnutia účinnosti nariadenia o rozvoji vidieka 1. januára 2000 bolo zrušené nariadenie (EHS) č. 2052/88 (1). V druhom menovanom nariadení sa v článku 1 ods. 5 nariadenia (EHS) č. 2052/88 definuje cieľ 5b ako „propagácia rozvoja vidieckych oblastí“. Ďalej sa v článku 11 uvádza, že oblasti oprávnené podľa cieľa 5b sa vyberajú (...) berúc do úvahy najmä stupeň vidieckeho charakteru, počet osôb pracujúcich v poľnohospodárstve, ich úroveň ekonomického a poľnohospodárskeho rozvoja, rozsah okrajovosti a ich citlivosť na zmeny v poľnohospodárskom odvetví, najmä v kontexte reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky. Pre programovacie obdobie 1994 – 1999 Komisia schválila podľa týchto kritérií 83 zón. Oblasť zasiahnutá programami cieľa 5b teda pokrývala 26 % rozlohy EÚ a 9 % jej obyvateľstva.

| 2. | Typológia ESPON
  Zameranie záverečnej správy projektu ESPON 1.1.2 Vzťahy medzi mestskými a vidieckymi sídlami v Európe je na otázku, či je rozdiel mestom a vidiekom zreteľný, ako by mal byť realizovaný, aké by mali byť kritériá a či je možné ho použiť v politike. V správe je vypracovaná typológia regiónov Európy podľa charakteristík mesto – vidiek. Typológia ESPON je založená na dvoch hlavných aspektoch – na stupni mestského vplyvu a stupni ľudského zásahu. Mestský vplyv je definovaný podľa hustoty obyvateľstva a postavenia vedúceho mestského centra každej oblasti NUTS 3. Stupeň ľudského zásahu bol určený relatívnym podielom pôdnej pokrývky podľa tried hlavnej pôdnej pokrývky v súbore údajov CORINE. Hlavné triedy sú umelé povrchy, poľnohospodárske oblasti a zostávajúca pôdna pokrývka. Na účely auditu sa prvá trieda (typ 1 „vysoká miera mestského vplyvu, vysoká miera ľudského zásahu“) považuje za mestskú, triedy 2 až 5 za stredné a trieda 6 za vidiecku. |
| --- | --- |

2.

Zameranie záverečnej správy projektu ESPON 1.1.2 Vzťahy medzi mestskými a vidieckymi sídlami v Európe je na otázku, či je rozdiel mestom a vidiekom zreteľný, ako by mal byť realizovaný, aké by mali byť kritériá a či je možné ho použiť v politike. V správe je vypracovaná typológia regiónov Európy podľa charakteristík mesto – vidiek. Typológia ESPON je založená na dvoch hlavných aspektoch – na stupni mestského vplyvu a stupni ľudského zásahu. Mestský vplyv je definovaný podľa hustoty obyvateľstva a postavenia vedúceho mestského centra každej oblasti NUTS 3. Stupeň ľudského zásahu bol určený relatívnym podielom pôdnej pokrývky podľa tried hlavnej pôdnej pokrývky v súbore údajov CORINE. Hlavné triedy sú umelé povrchy, poľnohospodárske oblasti a zostávajúca pôdna pokrývka. Na účely auditu sa prvá trieda (typ 1 „vysoká miera mestského vplyvu, vysoká miera ľudského zásahu“) považuje za mestskú, triedy 2 až 5 za stredné a trieda 6 za vidiecku.

| 3. | Definície štátov
  Pretože rôznorodosť kritérií uplatňovaných členskými štátmi je veľmi veľká, rôzne typológie definované ako také nie sú porovnateľné. V rámci projektu 1.1.2 však ESPON harmonizoval národné klasifikácie definovaním troch tried v závislosti od priemeru krajiny. Výsledkom je typológia relatívneho vidieckeho charakteru podľa definícií štátov v troch triedach: nízka miera vidieckeho charakteru (index pod hodnotou 90 priemeru krajiny), stredná miera vidieckeho charakteru (index medzi 90 a 110) a vysoká miera vidieckeho charakteru (index nad 110). |
| --- | --- |

3.

Pretože rôznorodosť kritérií uplatňovaných členskými štátmi je veľmi veľká, rôzne typológie definované ako také nie sú porovnateľné. V rámci projektu 1.1.2 však ESPON harmonizoval národné klasifikácie definovaním troch tried v závislosti od priemeru krajiny. Výsledkom je typológia relatívneho vidieckeho charakteru podľa definícií štátov v troch triedach: nízka miera vidieckeho charakteru (index pod hodnotou 90 priemeru krajiny), stredná miera vidieckeho charakteru (index medzi 90 a 110) a vysoká miera vidieckeho charakteru (index nad 110).

| 4. | OECD
  Klasifikácia OECD má tri triedy, kde oblasti NUTS 3 sú označené ako mestské, ak menej ako 15 % ich obyvateľstva žije v oblastiach LAU 2 s hustotou obyvateľstva nižšou ako 150 obyvateľov/km2. Oblasť NUTS 3 je relatívne vidiecka, ak 15 až 50 % jej obyvateľov žije v oblastiach LAU 2 s hustotou obyvateľstva nižšou ako 150 obyvateľov/km2, pričom ak je vyššia ako 50 %, oblasť NUTS 3 je vidiecka. |
| --- | --- |

4.

Klasifikácia OECD má tri triedy, kde oblasti NUTS 3 sú označené ako mestské, ak menej ako 15 % ich obyvateľstva žije v oblastiach LAU 2 s hustotou obyvateľstva nižšou ako 150 obyvateľov/km2. Oblasť NUTS 3 je relatívne vidiecka, ak 15 až 50 % jej obyvateľov žije v oblastiach LAU 2 s hustotou obyvateľstva nižšou ako 150 obyvateľov/km2, pričom ak je vyššia ako 50 %, oblasť NUTS 3 je vidiecka.

---

(1)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2052/88 z 24. júna 1988 o úlohách štrukturálnych fondov (Ú. v. ES L 185, 15.7.1988, s. 9).

---

PRÍLOHA III

PRÍKLADY VÝSLEDKOV A DOSAHU KONTROLOVANÝCH PROJEKTOV

Bod č. 1 – Účinky nie je možné vždy identifikovať

V Brandenbursku bola v rámci opatrenia článku 33 „obnova a rozvoj obcí a ochrana a uchovávanie dedičstva vidieka“ vybudovaná 31,5 metra vysoká oceľová pozorovateľňa, ktorá poskytuje panoramatický výhľad na Senftenberger See a okolitú oblasť (pozri tiež fotografiu č. 1). Veža je ďalšou atrakciou danej oblasti, ale podľa stanoviska audítorov nejde o dôležitý projekt. Keby nebola postavená, počet návštevníkov by bol pravdepodobne v podstate ten istý. Neexistuje žiaden dôkaz, že tento projekt, ktorý stál približne 380 000 EUR, efektívne rozvíja vidiecku oblasť. Orgány parku predložili štatistické údaje o počte návštevníkov, ktorí tam prespali a strávili deň. Výstavba veže nemá žiaden zrejmý dosah na tieto údaje a podobný trend sa mohol vyvinúť v dôsledku iných faktorov. Preto je veľmi ťažké určiť a vyčísliť výsledky a dosah vybudovania veže a je príliš skoro na hodnotenie strednodobých a dlhodobých účinkov projektu.

Bod č. 2 – Projekty sú efektívnejšie, keď dochádza k súčinnosti

Príklad č. 1: Súčinnosť s ostatnými nástrojmi a cieľmi, súčasť širšej stratégie

Projekt sa týkal nákupu poľnohospodárskej pôdy štátom v rámci opatrenia článku 33 – reparcelácia v Holandsku (pozri tiež fotografiu č. 2). Pri tomto projekte parcely v šesťdesiatych rokoch odkúpila obec na stavebné účely, teraz ich však (so spolufinancovaním EÚ) odkúpil štát na rozvoj prírody, a nie na urbanizáciu. V danej oblasti sa realizovali aj iné projekty spolufinancované EÚ, čo viedlo k dosiahnutiu dvoch hlavných cieľov programu rozvoja vidieka naraz: rozvoj prírody a trvalo udržateľný rozvoj poľnohospodárstva. Okrem toho oblasť, do ktorej bol projekt umiestnený, ponúkala možnosti vodnej rekreácie a medzi kúpenými parcelami a mestom Zaanstad sa budoval cyklistický chodník spolufinancovaný EÚ. Tento projekt sa tiež hodil do širšej stratégie národných a provinčných plánov a podrobných plánov usporiadania. To je mimoriadne významné pre cieľ prírody, napríklad pri ochrane druhov, čo si vyžaduje väčšiu intervenciu než na úrovni jednotlivých projektov.

Príklad č. 2: Súčinnosť s ostatnými projektmi a súčasť širšej stratégie

V rámci opatrenia článku 33 „renovácia a rozvoj obcí a ochrana vidieckeho dedičstva a pamiatková starostlivosť oň“ bolo modernizované centrum obce Kirchwahlingen (Nemecko) (pozri tiež fotografiu č. 3). To znamenalo vytvorenie parkoviska pre návštevníkov kostola a iných návštevníkov, obnovu povrchu cesty, aby sa mohla odvádzať dažďová voda, aby sa predišlo záplavám, vytvorenie miesta na otáčanie poľnohospodárskych zásobovacích nákladných áut, opravu typického oplotenia a vytvorenie lavičiek na voľný čas. To viedlo k zvýšeniu hodnoty obce, ktorá sa otvorila kultúrnym podujatiam a cestovnému ruchu, a dokonca pritiahla ľudí, aby sa tam vrátili a žili tam. Zaradenie tohto projektu do širšieho plánu obnovy obce zabezpečilo, že celý rad vhodných miestnych ľudí vstupoval do plánovacieho postupu, vrátane určovania priorít, a že pre danú obec boli vybrané najnutnejšie projekty. Projekt bol doplnený dvoma inými úzko súvisiacimi verejnými projektmi a jedným súkromným projektom, ktoré tiež boli identifikované v pláne obnovy obce. Okrem toho bol projekt súčasťou širšieho konceptu (celkovo) 15 plánov obnovy obce troch miestnych spojených komunít (Samtgemeinde). Príslušná obec je vo vidieckej oblasti, kde vysídlenie bolo problémom a kde infraštruktúra bola relatívne slabá. Obec strácala svoju identitu. Tieto fakty posilnili dosah projektu.

Bod č. 3 – Umiestnenie v nevidieckych oblastiach

Pri jednom z projektov kontrolovaných v Španielsku v rámci opatrenia „zavlažovanie“ dosiahla celková investícia výšku 9,9 mil. EUR a bola spolufinancovaná z EPUZF vo výške 2,4 mil. EUR. Projekt sa týka zavlažovania v poľnohospodárskej oblasti v tesnej blízkosti Castellón de la Plana. V poľnohospodárskej oblasti ani v jej okolí nie sú žiadne malé obce a poľnohospodári, ktorí ťažia z projektu, žijú v Castellóne.

Stredom zavlažovanej poľnohospodárskej oblasti vedie diaľnica, ktorá vedie z mesta do prístavu Castellón, vzdialeného približne 5 km. Medzi poľnohospodárskou oblasťou a Stredozemným morom je hlavne zastavaná plocha. Castellón de la Plana má počet obyvateľov asi 147 000 a hustotu obyvateľstva 1 346 obyvateľov/km2. Toto mesto je jedným z centier španielskej produkcie citrusového ovocia, pretože táto oblasť je úrodná. Je to dôležité komerčné centrum, s rozsiahlym petrochemickým priemyslom, výrobou keramických obkladačiek a rybárstvom ako hlavnými činnosťami.

Castellón de la Plana je jedným z 29 španielskych miest, ktoré ťažili z iniciatívy Spoločenstva URBAN I spolufinancovanej EÚ. Iniciatíva Spoločenstva URBAN je inštrumentom v rámci politiky súdržnosti EÚ, venovanej regenerácii mestských oblastí sídlisk v kríze.

Tento projekt sa týka modernizácie zavlažovacej siete v oblasti o rozlohe 895 hektárov, a to zmenou existujúcich betónových akvaduktov na systém s čerpadlami a podzemnými kanálmi (pozri tiež fotografiu č. 4). Hlavnými výsledkami je výrazné zníženie využívania vody, zefektívnenie poľnohospodárstva v danej oblasti, zlepšenie kvantity a kvality výrobkov, a tak udržanie existujúceho poľnohospodárstva na čiastočný úväzok („Consolidar la agricultura a tiempo parcial“).

Výsledky tohto projektu prispievajú k zlepšovaniu konkurencieschopnosti poľnohospodárstva a životného prostredia (úspory vody). Ale tieto výsledky sú realizované v oblasti, ktorá je v niektorých aspektoch v najkonkurenčnejších a najlepšie situovaných častiach oblastí cieľa 1 v Španielsku. Castellón de la Plana a poľnohospodárske oblasti v blízkosti tohto mesta nie sú charakterizované problémami, ktoré sú typické pre vidiecke oblasti (vysídlenie, vysoká miera nezamestnanosti v poľnohospodárstve atď.). Na základe objektívnych kritérií tieto oblasti nie je možné považovať za vidiecke. Financovanie takýchto projektov neprispieva k adaptácii a rozvoju vidieckych oblastí, ani ich nepropaguje.

---

ODPOVEDE KOMISIE

| II. | Úspešná implementácia investičných opatrení by sa nemala posudzovať iba podľa ich vplyvu na riešenie problémov vidieckych oblastí. Rozvoj vidieka sa zaoberá územnou kohéziou, ale obsahuje aj iné ciele ako napríklad zvyšovanie konkurencieschopnosti sektora poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, zveľaďovanie životného prostredia a vidieka a zlepšovanie vidieckeho hospodárstva tak na úrovni Spoločenstva, ako aj na vnútroštátnej/regionálnej úrovni (pozri odpoveď na odseky 6 až 13).
  V snahe adekvátne riešiť problémy vidieckych oblastí preto treba zaviesť niekoľko nástrojov. |
| --- | --- |

II.

Úspešná implementácia investičných opatrení by sa nemala posudzovať iba podľa ich vplyvu na riešenie problémov vidieckych oblastí. Rozvoj vidieka sa zaoberá územnou kohéziou, ale obsahuje aj iné ciele ako napríklad zvyšovanie konkurencieschopnosti sektora poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, zveľaďovanie životného prostredia a vidieka a zlepšovanie vidieckeho hospodárstva tak na úrovni Spoločenstva, ako aj na vnútroštátnej/regionálnej úrovni (pozri odpoveď na odseky 6 až 13).

V snahe adekvátne riešiť problémy vidieckych oblastí preto treba zaviesť niekoľko nástrojov.

| III. | Špecifické ciele „súvisiace s opatreniami“, sú zahrnuté pre každé z auditovaných opatrení pod príslušnými kapitolami I, VII a IX nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999. Pre nasledujúce programové obdobie Komisia zahrnula strategickejší prístup prostredníctvom strategických usmernení Spoločenstva, ktoré umožňujú členským štátom lepšie zamerať ich stratégie rozvoja vidieka na relevantné ciele vyplývajúce z ich špecifických potrieb.
  Výrazné zameranie na sektor poľnohospodárstva je vlastné politike rozvoja vidieka, ktorá sa vyvinula z politiky zaoberajúcej sa štrukturálnymi problémami sektora poľnohospodárstva na politiku, ktorá rieši početné úlohy poľnohospodárstva v spoločnosti a najmä problémy, s ktorými sa stretávame v širšom kontexte vidieka. Spojenie, ktoré predstavujú sektorové a územné prvky, je začlenené do tejto politiky, ktorá sa pokladá za druhý pilier SPP (pozri odpoveď na odseky 16 až 28). |
| --- | --- |

III.

Špecifické ciele „súvisiace s opatreniami“, sú zahrnuté pre každé z auditovaných opatrení pod príslušnými kapitolami I, VII a IX nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999. Pre nasledujúce programové obdobie Komisia zahrnula strategickejší prístup prostredníctvom strategických usmernení Spoločenstva, ktoré umožňujú členským štátom lepšie zamerať ich stratégie rozvoja vidieka na relevantné ciele vyplývajúce z ich špecifických potrieb.

Výrazné zameranie na sektor poľnohospodárstva je vlastné politike rozvoja vidieka, ktorá sa vyvinula z politiky zaoberajúcej sa štrukturálnymi problémami sektora poľnohospodárstva na politiku, ktorá rieši početné úlohy poľnohospodárstva v spoločnosti a najmä problémy, s ktorými sa stretávame v širšom kontexte vidieka. Spojenie, ktoré predstavujú sektorové a územné prvky, je začlenené do tejto politiky, ktorá sa pokladá za druhý pilier SPP (pozri odpoveď na odseky 16 až 28).

| IV. | Rozvoj vidieka je horizontálnou politikou, ktorá sa týka všetkých európskych oblastí. Podľa zásady subsidiarity je identifikácia príjemcov a oblastí oprávnených na podporu a vypracovanie vhodných stratégií v kompetencii členských štátov (pozri odpoveď na odseky 29 až 34).
  Nariadenie (ES) č. 1698/2005 na nasledujúce programové obdobie obsahuje jasnejšie zameranie na menšie podniky, ktoré spracovávajú a predávajú poľnohospodárske výrobky (a mikropodniky pre lesnícke produkty na osi 1 a pre rozvoj podnikania na osi 3), aby sa, okrem iného, obmedzil efekt mŕtvej váhy (ak sa vyskytuje a tam, kde sa vyskytuje) v čo najväčšom rozsahu (pozri odpovede na odseky 35 až 39). |
| --- | --- |

IV.

Rozvoj vidieka je horizontálnou politikou, ktorá sa týka všetkých európskych oblastí. Podľa zásady subsidiarity je identifikácia príjemcov a oblastí oprávnených na podporu a vypracovanie vhodných stratégií v kompetencii členských štátov (pozri odpoveď na odseky 29 až 34).

Nariadenie (ES) č. 1698/2005 na nasledujúce programové obdobie obsahuje jasnejšie zameranie na menšie podniky, ktoré spracovávajú a predávajú poľnohospodárske výrobky (a mikropodniky pre lesnícke produkty na osi 1 a pre rozvoj podnikania na osi 3), aby sa, okrem iného, obmedzil efekt mŕtvej váhy (ak sa vyskytuje a tam, kde sa vyskytuje) v čo najväčšom rozsahu (pozri odpovede na odseky 35 až 39).

| V. | Vymedzenie a identifikácia oprávnených oblastí, ako aj umiestnenie rôznych opatrení je v kompetencii členských štátov/regiónov na základe ich analýzy problémov, cieľov a stratégie, ktoré definovali vo svojich programoch. To je kľúčovým prvkom v kontexte subsidiarity. Okrem toho účinné využívanie investičných opatrení nemožno vzťahovať iba na vidiecky charakter oblasti, v ktorej sa vykonáva intervencia (pozri odpovede na odseky 40 až 46). |
| --- | --- |

V.

Vymedzenie a identifikácia oprávnených oblastí, ako aj umiestnenie rôznych opatrení je v kompetencii členských štátov/regiónov na základe ich analýzy problémov, cieľov a stratégie, ktoré definovali vo svojich programoch. To je kľúčovým prvkom v kontexte subsidiarity. Okrem toho účinné využívanie investičných opatrení nemožno vzťahovať iba na vidiecky charakter oblasti, v ktorej sa vykonáva intervencia (pozri odpovede na odseky 40 až 46).

| VI. | Komisia uznáva, že integrované územné prístupy predstavujú významný nástroj na implementáciu politiky rozvoja vidieka a odporúča túto možnosť v novom nariadení (ES) č. 1698/2005 prostredníctvom povzbudenia integrovaných projektov, ktoré spájajú niekoľko opatrení, a pomocou optimalizácie iniciatívy Spoločenstva Leader (pozri odpoveď na odseky 48 až 51).
  Komisia vynaložila značné úsilie na nápravu nedostatkov v množstve a kvalite monitorovacích údajov členských štátov už pre súčasné programové obdobie. Monitorovanie sa posilní zavedením spoločného rámca monitorovania a hodnotenia pre nasledujúce programové obdobie v spolupráci s členskými štátmi (pozri odpoveď na odseky 55 až 63). |
| --- | --- |

VI.

Komisia uznáva, že integrované územné prístupy predstavujú významný nástroj na implementáciu politiky rozvoja vidieka a odporúča túto možnosť v novom nariadení (ES) č. 1698/2005 prostredníctvom povzbudenia integrovaných projektov, ktoré spájajú niekoľko opatrení, a pomocou optimalizácie iniciatívy Spoločenstva Leader (pozri odpoveď na odseky 48 až 51).

Komisia vynaložila značné úsilie na nápravu nedostatkov v množstve a kvalite monitorovacích údajov členských štátov už pre súčasné programové obdobie. Monitorovanie sa posilní zavedením spoločného rámca monitorovania a hodnotenia pre nasledujúce programové obdobie v spolupráci s členskými štátmi (pozri odpoveď na odseky 55 až 63).

| VII. | Na obdobie rokov 2007 – 2013 bude podpora lepšie nasmerovaná pomocou zavedenia spoločného rámca pre monitorovanie a vyhodnocovanie, ktorý je silne prepojený s národnými stratégiami.
  Okrem toho v nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 týkajúcom sa nasledujúceho programového obdobia sa zaujíma strategickejší prístup k rozvoju vidieka prostredníctvom vymedzenia troch hlavných cieľov (zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, životného prostredia a vidieka, zlepšenie kvality života a diverzifikácia vidieckeho hospodárstva), ktoré sa následne delia na čiastkové ciele špecifické pre rôzne opatrenia. |
| --- | --- |

VII.

Na obdobie rokov 2007 – 2013 bude podpora lepšie nasmerovaná pomocou zavedenia spoločného rámca pre monitorovanie a vyhodnocovanie, ktorý je silne prepojený s národnými stratégiami.

Okrem toho v nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 týkajúcom sa nasledujúceho programového obdobia sa zaujíma strategickejší prístup k rozvoju vidieka prostredníctvom vymedzenia troch hlavných cieľov (zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, životného prostredia a vidieka, zlepšenie kvality života a diverzifikácia vidieckeho hospodárstva), ktoré sa následne delia na čiastkové ciele špecifické pre rôzne opatrenia.

| 6. až 13. | Komisia víta zistenia a závery predložené Dvorom audítorov v tejto správe. Mnohé z nich sú relevantné z hľadiska implementácie právneho rámca pre nasledujúce programové obdobie rokov 2007 – 2013.
  Politika rozvoja vidieka pozostáva zo súboru deviatich skupín opatrení rôznej povahy. Na riešenie problémov vidieckych oblastí treba zohľadniť všetky skupiny opatrení, aby sa pokryla širšia oblasť cieľov rozvoja vidieka.
  Špecifické ciele vymedzené v troch skupinách investičných opatrení na rozvoj vidieka sú konkrétnejšie zamerané na zníženie výrobných nákladov, zlepšenie výroby a kvality, podporu diverzifikácie poľnohospodárskych činností. Tieto ciele sú súčasťou širšieho prístupu k rozvoju vidieka formou zvyšovania konkurencieschopnosti sektoru poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, zveľaďovania životného prostredia a vidieka a zlepšovania širšieho hospodárstva vidieka (pozri aj odpovede na odseky 19 až 27). |
| --- | --- |

6. až 13.

Komisia víta zistenia a závery predložené Dvorom audítorov v tejto správe. Mnohé z nich sú relevantné z hľadiska implementácie právneho rámca pre nasledujúce programové obdobie rokov 2007 – 2013.

Politika rozvoja vidieka pozostáva zo súboru deviatich skupín opatrení rôznej povahy. Na riešenie problémov vidieckych oblastí treba zohľadniť všetky skupiny opatrení, aby sa pokryla širšia oblasť cieľov rozvoja vidieka.

Špecifické ciele vymedzené v troch skupinách investičných opatrení na rozvoj vidieka sú konkrétnejšie zamerané na zníženie výrobných nákladov, zlepšenie výroby a kvality, podporu diverzifikácie poľnohospodárskych činností. Tieto ciele sú súčasťou širšieho prístupu k rozvoju vidieka formou zvyšovania konkurencieschopnosti sektoru poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, zveľaďovania životného prostredia a vidieka a zlepšovania širšieho hospodárstva vidieka (pozri aj odpovede na odseky 19 až 27).

Zistenie 1Flexibilné riešenie politiky rozvoja vidieka umožňuje členským štátom/regiónom vymedziť ciele a stratégie, ktoré sú vhodné pre ich špecifickú situáciu. Politika rozvoja vidieka obsahuje informácie o cieľoch stanovených pre programové obdobie a uvádza opis opatrení použitých na dosiahnutie týchto cieľov.

| 16. | Nariadením Rady (ES) č. 1257/1999 sa pre súčasné programové obdobie rokov 2000 – 2006 po prvý raz dosiahlo zlúčenie niekoľkých predtým existujúcich opatrení do jedného právneho rámca, ktorý sa vyvinul z politiky zaoberajúcej sa štrukturálnymi problémami sektora poľnohospodárstva na politiku, ktorá rieši početné úlohy poľnohospodárstva v spoločnosti.
  Tento prístup na dosiahnutie vyššej súdržnosti medzi jednotlivými opatreniami je v súčasnosti ďalej rozvinutý nariadením Rady (ES) č. 1698/2005 na nasledujúce programové obdobie rokov 2007 – 2013. Zlepšuje vnútornú štruktúru jasným vymedzením troch hlavných cieľov politiky, ktoré sa následne členia na špecifické ciele na úrovni jednotlivých opatrení (pozri odpoveď na odsek 27). |
| --- | --- |

16.

Nariadením Rady (ES) č. 1257/1999 sa pre súčasné programové obdobie rokov 2000 – 2006 po prvý raz dosiahlo zlúčenie niekoľkých predtým existujúcich opatrení do jedného právneho rámca, ktorý sa vyvinul z politiky zaoberajúcej sa štrukturálnymi problémami sektora poľnohospodárstva na politiku, ktorá rieši početné úlohy poľnohospodárstva v spoločnosti.

Tento prístup na dosiahnutie vyššej súdržnosti medzi jednotlivými opatreniami je v súčasnosti ďalej rozvinutý nariadením Rady (ES) č. 1698/2005 na nasledujúce programové obdobie rokov 2007 – 2013. Zlepšuje vnútornú štruktúru jasným vymedzením troch hlavných cieľov politiky, ktoré sa následne členia na špecifické ciele na úrovni jednotlivých opatrení (pozri odpoveď na odsek 27).

| 17. | Flexibilita investičných opatrení nebráni členským štátom v budovaní súdržných stratégií rozvoja: nariadením sa predkladá nástroj s rozsiahlym spektrom opatrení, takže členské štáty si môžu vybrať opatrenia, ktoré sú pre ich situáciu a potreby najvhodnejšie. |
| --- | --- |

17.

Flexibilita investičných opatrení nebráni členským štátom v budovaní súdržných stratégií rozvoja: nariadením sa predkladá nástroj s rozsiahlym spektrom opatrení, takže členské štáty si môžu vybrať opatrenia, ktoré sú pre ich situáciu a potreby najvhodnejšie.

| 18. | Na základe analýzy problémov členské štáty/regióny vymedzujú vo svojej politike rozvoja vidieka ciele a stratégiu. K realizácii týchto cieľov môžu prispieť rôzne opatrenia. To je dôvod, prečo je niekedy ťažké na začiatku programového obdobia vopred stanoviť pridelenie zdrojov určitým čiastkovým cieľom na regionálnej úrovni.
  Podľa rámca stanoveného Radou na nasledujúce obdobie rokov 2007 – 2013 bol zavedený strategickejší prístup prostredníctvom strategických usmernení Spoločenstva, ktoré Rada prijala vo februári 2006 (1).
  Členské štáty pripravia svoje národné stratégie rozvoja vidieka na základe šiestich usmernení stratégie Spoločenstva, ktoré pomôžu:






  — | stanoviť oblasti, v ktorých použitie podpory EÚ na rozvoj vidieka vytvára najvyššiu pridanú hodnotu na úrovni EÚ, |
| --- | --- | --- |

18.

Na základe analýzy problémov členské štáty/regióny vymedzujú vo svojej politike rozvoja vidieka ciele a stratégiu. K realizácii týchto cieľov môžu prispieť rôzne opatrenia. To je dôvod, prečo je niekedy ťažké na začiatku programového obdobia vopred stanoviť pridelenie zdrojov určitým čiastkovým cieľom na regionálnej úrovni.

Podľa rámca stanoveného Radou na nasledujúce obdobie rokov 2007 – 2013 bol zavedený strategickejší prístup prostredníctvom strategických usmernení Spoločenstva, ktoré Rada prijala vo februári 2006 (1).

Členské štáty pripravia svoje národné stratégie rozvoja vidieka na základe šiestich usmernení stratégie Spoločenstva, ktoré pomôžu:

—

stanoviť oblasti, v ktorých použitie podpory EÚ na rozvoj vidieka vytvára najvyššiu pridanú hodnotu na úrovni EÚ,

| — | vytvoriť spojenie s hlavnými prioritami EÚ (Lisabon, Göteborg), |
| --- | --- |

—

vytvoriť spojenie s hlavnými prioritami EÚ (Lisabon, Göteborg),

| — | zabezpečiť doplnkovosť a súdržnosť medzi činnosťami financovanými štrukturálnou politikou, politikou zamestnanosti a rozvoja vidieka na danom území a v danej oblasti činnosti, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť doplnkovosť a súdržnosť medzi činnosťami financovanými štrukturálnou politikou, politikou zamestnanosti a rozvoja vidieka na danom území a v danej oblasti činnosti,

| — | dopĺňať implementáciu novej trhovo orientovanej spoločnej poľnohospodárskej politiky a potrebnú reštrukturalizáciu, ktorú prinesie v starých a nových členských štátoch. |
| --- | --- |

—

dopĺňať implementáciu novej trhovo orientovanej spoločnej poľnohospodárskej politiky a potrebnú reštrukturalizáciu, ktorú prinesie v starých a nových členských štátoch.

Rámček 1 – Španielsko

Ciele sledované programom sa odvodzujú z hodnotenia ex-ante na úrovni príslušného plánu rozvoja vidieka. Ak je územné pokrytie jednotlivého programu zložené z niekoľkých regiónov, ako napríklad španielsky program na zlepšenie štruktúr, ktorý sa uvádza v rámčeku 1, realizácia všeobecného cieľa sa môže implementovať rôznymi spôsobmi, ktoré závisia od štruktúry poľnohospodárstva a od súdržnosti navrhovaných opatrení.

Rámček 1 – Portugalsko

Dva príklady spomínané Dvorom audítorov sú v súlade s cieľom zvyšovania príjmov a zlepšenia životných, pracovných a výrobných podmienok. Vo všeobecnosti neplatí, že by sa kvôli dosiahnutiu určitej miery konkurencieschopnosti nemali uskutočňovať žiadne nové investície.

V príklade Portugalska opatrenie „riadenie vodných zdrojov a pozemkových úprav“ (kombinácia dvoch zarážok článku 33) je iba jedným z nástrojov na dosiahnutie celkového cieľa „vytvoriť moderné a konkurencieschopné poľnohospodárstvo“. Tieto dva aspekty zavlažovania a pozemkových úprav úzko súvisia. V tých oblastiach, kde sú poľnohospodárske farmy rozdrobené na množstvo malých pozemkov, možno odporúčať začať najprv s pozemkovými úpravami a potom vytvoriť siete zavlažovania, len čo sa štruktúra poľnohospodárskych fariem zlepší a stabilizuje sa. V iných oblastiach Portugalska, kde je štruktúra poľnohospodárskych fariem lepšia, je hlavným faktorom rozvoja riadenie vodných zdrojov. Nie je vždy možné prideliť finančné zdroje čiastkovým cieľom na začiatku programového obdobia, a to je dôvod, prečo boli dve zarážky v programe spojené do jedného opatrenia. Pokiaľ ide o odkaz na jeden veľký projekt, kľúčovým prvkom, ktorý treba zohľadniť, je, či projekt prispieva k cieľom programu.

Okrem toho opatrenie môže prispieť k viac než jednému čiastkovému cieľu programu, všetky sa týkajú globálneho cieľa vytvorenia moderného a konkurencieschopného poľnohospodárstva. V nasledujúcom období však členské štáty budú musieť vytvoriť osobitnú vnútroštátnu stratégiu definujúcu priority, ktoré sa potom zahrnú do programov rozvoja vidieka.

Rámček 1 – Holandsko

V Holandsku súvisí opatrenie týkajúce sa pozemkových úprav s odlišnými cieľmi. Kúpa pozemkov sa vykonáva na dobrovoľnom základe. Poskytuje poľnohospodárom možnosť presunúť majetok na iné miesto, kde je vyšší potenciál udržateľného rozvoja. Pomocou takéhoto integrovaného prístupu sa realizujú tak ciele ochrany prírody, ako aj ciele rozvoja poľnohospodárstva.

Pri postupnom vývoji priorít/cieľov a s nimi súvisiacich pridelených finančných prostriedkov počas programového obdobia (napr. vo funkcii prijatia opatrenia zo strany poľnohospodárov) je niekedy potrebné presmerovať opatrenie, aby sa zabezpečila úspešná implementácia.

Zistenie 2Agendou 2000 sa z rozvoja vidieka vytvoril druhý pilier spoločnej poľnohospodárskej politiky. Väčšina opatrení na rozvoj vidieka je už svojou definíciou zameraná na poľnohospodárstvo a poľnohospodárov, čo má za následok vysoký podiel spotreby na sektor poľnohospodárstva, obsahuje však aj územné prvky ako vyššie miery spoločného financovania investícií v menej uprednostňovaných oblastiach a v kohéznych regiónoch.

| 20. | Flexibilné riešenie politiky rozvoja vidieka v kombinácii s jeho decentralizovaným prístupom poskytuje členským štátom možnosť zahrnúť do svojich programov rozvoja vidieka územný prístup. V nariadení (ES) č. 1257/1999 sa uvádza „byť čo najviac decentralizovaná a dôraz musí byť na účasti a prístupe zdola hore“ (2). Členské štáty vykonávajú integráciu rôznych politík zasahujúcich na určitom území na regionálnej/miestnej úrovni. Okrem toho si programy rozvoja vidieka vyžadujú informácie o doplnkovosti podpory s ostatnými nástrojmi Spoločenstva ako napríklad kohézna politika. |
| --- | --- |

20.

Flexibilné riešenie politiky rozvoja vidieka v kombinácii s jeho decentralizovaným prístupom poskytuje členským štátom možnosť zahrnúť do svojich programov rozvoja vidieka územný prístup. V nariadení (ES) č. 1257/1999 sa uvádza „byť čo najviac decentralizovaná a dôraz musí byť na účasti a prístupe zdola hore“ (2). Členské štáty vykonávajú integráciu rôznych politík zasahujúcich na určitom území na regionálnej/miestnej úrovni. Okrem toho si programy rozvoja vidieka vyžadujú informácie o doplnkovosti podpory s ostatnými nástrojmi Spoločenstva ako napríklad kohézna politika.

| 21. | Správy Komisie o hospodárskej a sociálnej súdržnosti boli vypracované vzhľadom na potreby všetkých štrukturálnych politík (vrátane regionálnej politiky), pričom sú riešené tak, aby prispeli k zvyšovaniu územnej súdržnosti vo vidieckych oblastiach. Preto ich treba vidieť ako celok s tým, že politika rozvoja vidieka je druhým pilierom spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorý ju jednoznačne obohacuje (pozri aj odsek 24). |
| --- | --- |

21.

Správy Komisie o hospodárskej a sociálnej súdržnosti boli vypracované vzhľadom na potreby všetkých štrukturálnych politík (vrátane regionálnej politiky), pričom sú riešené tak, aby prispeli k zvyšovaniu územnej súdržnosti vo vidieckych oblastiach. Preto ich treba vidieť ako celok s tým, že politika rozvoja vidieka je druhým pilierom spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorý ju jednoznačne obohacuje (pozri aj odsek 24).

| 22. | Dve európske konferencie o rozvoji vidieka spomínané Dvorom audítorov treba vidieť v súvislostiach novej éry, v ktorej sa pociťovala potreba komplexnejšej politiky rozvoja vidieka, v rámci ktorej sa okrem reštrukturalizácie poľnohospodárstva riešili aj problémy životného prostredia a širšie potreby vidieckych oblastí. Odzrkadľuje sa to v súčasnom programovom období a posilňuje sa v nasledujúcom období podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005. |
| --- | --- |

22.

Dve európske konferencie o rozvoji vidieka spomínané Dvorom audítorov treba vidieť v súvislostiach novej éry, v ktorej sa pociťovala potreba komplexnejšej politiky rozvoja vidieka, v rámci ktorej sa okrem reštrukturalizácie poľnohospodárstva riešili aj problémy životného prostredia a širšie potreby vidieckych oblastí. Odzrkadľuje sa to v súčasnom programovom období a posilňuje sa v nasledujúcom období podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005.

| 24. | Agendou 2000 sa z rozvoja vidieka vytvoril druhý pilier spoločnej poľnohospodárskej politiky s cieľom čeliť početným problémom poľnohospodárstva ako hlavného užívateľa pôdy. Preto je politika svojou povahou silne spojená so sektorom poľnohospodárstva, ale podporuje aj zohľadňovanie územných rozdielov. Okrem toho na obdobie rokov 2000 – 2006 je rozvoj vidieka charakterizovaný aj viacerými územnými aspektmi ako napríklad uplatňovaním opatrenia pre znevýhodnené oblasti a vyššími mierami spolufinancovania investícií v znevýhodnených oblastiach a v kohéznych regiónoch. Ďalšie priestorové rozlíšenie na úrovni programu je v kompetencii členských štátov. |
| --- | --- |

24.

Agendou 2000 sa z rozvoja vidieka vytvoril druhý pilier spoločnej poľnohospodárskej politiky s cieľom čeliť početným problémom poľnohospodárstva ako hlavného užívateľa pôdy. Preto je politika svojou povahou silne spojená so sektorom poľnohospodárstva, ale podporuje aj zohľadňovanie územných rozdielov. Okrem toho na obdobie rokov 2000 – 2006 je rozvoj vidieka charakterizovaný aj viacerými územnými aspektmi ako napríklad uplatňovaním opatrenia pre znevýhodnené oblasti a vyššími mierami spolufinancovania investícií v znevýhodnených oblastiach a v kohéznych regiónoch. Ďalšie priestorové rozlíšenie na úrovni programu je v kompetencii členských štátov.

| 25. až 26. | Väčšina opatrení rozvoja vidieka je už svojim vymedzením zameraná na poľnohospodárstvo a poľnohospodárov, čo má za následok vysoký podiel spotreby finančných prostriedkov na poľnohospodárstvo. Keďže poľnohospodárstvo je naďalej najväčším užívateľom pôdy na vidieku a stále hrá významnú úlohu v hospodárstve vidieckych oblastí, podpora sektora poľnohospodárstva môže významne prispieť k rozvoju vidieckych oblastí. Politika rozvoja vidieka má významnú funkciu v podpore udržateľných metód poľnohospodárstva a zachovania vidieckeho prostredia a krajiny. Okrem toho, ako sa ukázalo v prípade Kampánie, prevažne sektorovo orientovaná politika nevylučuje územné rozlíšenie.
  Pre nasledujúce programové obdobie boli nariadením Rady vyhradené prostriedky vo výške minimálne 10 % celého príspevku EÚ na opatrenia týkajúce sa kvality života a diverzifikácie vidieckeho hospodárstva mimo poľnohospodárstva a lesníctva. |
| --- | --- |

25. až 26.

Väčšina opatrení rozvoja vidieka je už svojim vymedzením zameraná na poľnohospodárstvo a poľnohospodárov, čo má za následok vysoký podiel spotreby finančných prostriedkov na poľnohospodárstvo. Keďže poľnohospodárstvo je naďalej najväčším užívateľom pôdy na vidieku a stále hrá významnú úlohu v hospodárstve vidieckych oblastí, podpora sektora poľnohospodárstva môže významne prispieť k rozvoju vidieckych oblastí. Politika rozvoja vidieka má významnú funkciu v podpore udržateľných metód poľnohospodárstva a zachovania vidieckeho prostredia a krajiny. Okrem toho, ako sa ukázalo v prípade Kampánie, prevažne sektorovo orientovaná politika nevylučuje územné rozlíšenie.

Pre nasledujúce programové obdobie boli nariadením Rady vyhradené prostriedky vo výške minimálne 10 % celého príspevku EÚ na opatrenia týkajúce sa kvality života a diverzifikácie vidieckeho hospodárstva mimo poľnohospodárstva a lesníctva.

| 27. | Podľa rámca, ktorý vytvorila Rada, rozvoj vidieka by aj v budúcnosti mal sprevádzať a dopĺňať trhovú politiku a politiku podpory príjmov spoločnej poľnohospodárskej politiky ako jej druhý pilier, pričom by mal zohľadňovať hlavné ciele hospodárskej a sociálnej súdržnosti.
  To je dôvod, prečo sa politika rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 zameriava na tri oblasti v súlade s „troma prioritnými osami“ opatrení stanovenými v nariadení (ES) č. 1698/2005: os 1 – „zlepšenie konkurencieschopnosti odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva“; os 2 – „zlepšenie životného prostredia a vidieka“; os 3 – „zlepšenia kvality života vo vidieckych oblastiach a diverzifikácie vidieckeho hospodárstva“. Štvrtá os – iniciatíva „Leader“ – zavádza možnosti pre miestne založené prístupy k rozvoju vidieka zdola nahor.
  Aby však členské štáty mohli lepšie zdôrazniť územný rozmer, musia pri príprave svojich politík rozvoja vidieka zhodnotiť označenie vidieckych oblastí a ich význam. |
| --- | --- |

27.

Podľa rámca, ktorý vytvorila Rada, rozvoj vidieka by aj v budúcnosti mal sprevádzať a dopĺňať trhovú politiku a politiku podpory príjmov spoločnej poľnohospodárskej politiky ako jej druhý pilier, pričom by mal zohľadňovať hlavné ciele hospodárskej a sociálnej súdržnosti.

To je dôvod, prečo sa politika rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 zameriava na tri oblasti v súlade s „troma prioritnými osami“ opatrení stanovenými v nariadení (ES) č. 1698/2005: os 1 – „zlepšenie konkurencieschopnosti odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva“; os 2 – „zlepšenie životného prostredia a vidieka“; os 3 – „zlepšenia kvality života vo vidieckych oblastiach a diverzifikácie vidieckeho hospodárstva“. Štvrtá os – iniciatíva „Leader“ – zavádza možnosti pre miestne založené prístupy k rozvoju vidieka zdola nahor.

Aby však členské štáty mohli lepšie zdôrazniť územný rozmer, musia pri príprave svojich politík rozvoja vidieka zhodnotiť označenie vidieckych oblastí a ich význam.

| 28. | Ako sa uviedlo v odsekoch 24 až 26, uplatnenie niektorých opatrení týkajúcich sa sektora postupuje podľa územného rozlíšenia už v súčasnom období.
  Pre nasledujúce programové obdobie bolo zaradených niekoľko územných prvkov, ako napríklad implementácia opatrenia pre znevýhodnené oblasti a rozlíšenie mier spolufinancovania v závislosti od druhu oblasti (vyššie miery spolufinancovania pre určité opatrenia implementované v znevýhodnených oblastiach ako konvergenčné regióny, najvzdialenejšie regióny, malé ostrovy Egejského mora). Tento prístup umožní aj optimalizácia iniciatívy Spoločenstva Leader podľa ostatných troch osí priority.
  Je pravdou, že minimálne príspevky Spoločenstva na program pre osi 1 a 3 Rada znížila na 10 %. Tieto zníženia uprednostnili členské štáty, aby im zostalo viac flexibility na prispôsobenie tvorby programov svojim konkrétnym potrebám. Miery tvorby programov sú však minimálnymi mierami a členským štátom poskytujú možnosť uplatnenia vyšších mier. Znížené percentuálne podiely pre príspevky iniciatívy Leader v nových členských štátoch treba vidieť ako obdobie „postupného zavádzania“ pre získanie skúsenosti so zdĺhavým procesom implementácie týchto opatrení. |
| --- | --- |

28.

Ako sa uviedlo v odsekoch 24 až 26, uplatnenie niektorých opatrení týkajúcich sa sektora postupuje podľa územného rozlíšenia už v súčasnom období.

Pre nasledujúce programové obdobie bolo zaradených niekoľko územných prvkov, ako napríklad implementácia opatrenia pre znevýhodnené oblasti a rozlíšenie mier spolufinancovania v závislosti od druhu oblasti (vyššie miery spolufinancovania pre určité opatrenia implementované v znevýhodnených oblastiach ako konvergenčné regióny, najvzdialenejšie regióny, malé ostrovy Egejského mora). Tento prístup umožní aj optimalizácia iniciatívy Spoločenstva Leader podľa ostatných troch osí priority.

Je pravdou, že minimálne príspevky Spoločenstva na program pre osi 1 a 3 Rada znížila na 10 %. Tieto zníženia uprednostnili členské štáty, aby im zostalo viac flexibility na prispôsobenie tvorby programov svojim konkrétnym potrebám. Miery tvorby programov sú však minimálnymi mierami a členským štátom poskytujú možnosť uplatnenia vyšších mier. Znížené percentuálne podiely pre príspevky iniciatívy Leader v nových členských štátoch treba vidieť ako obdobie „postupného zavádzania“ pre získanie skúsenosti so zdĺhavým procesom implementácie týchto opatrení.

Zistenie 3Oblasti a príjemcovia oprávnení na intervencie, ako aj výber projektov patria do kompetencie členských štátov v závislosti od potrieb a cieľov stanovených v ich programoch rozvoja vidieka.

| 29. | Ak vezmeme do úvahy rozmanitosť regiónov v Európe a odlišné situácie na vnútroštátnej úrovni, je ťažké uviesť jednotnú definíciu vidieckych oblastí.
  Preto je definícia vidieckych oblastí a určenie oblastí oprávnených na intervenciu, ako aj umiestnenie projektov v týchto vidieckych oblastiach v kompetencii členských štátov závislosti od ich potrieb, cieľov a stratégie vymedzených v ich programoch. To vysvetľuje rozdiely medzi politikou rozvoja vidieka pre súčasné programové obdobie auditovaných členských štátov, pokiaľ ide o jasné označenie oblastí implementácie špecifických opatrení.
  Ako sa uvádza v odseku 27, pre nasledujúce programové obdobie majú členské štáty zahrnúť do svojich politík rozvoja vidieka označenie svojich vidieckych oblastí a určiť ich význam. |
| --- | --- |

29.

Ak vezmeme do úvahy rozmanitosť regiónov v Európe a odlišné situácie na vnútroštátnej úrovni, je ťažké uviesť jednotnú definíciu vidieckych oblastí.

Preto je definícia vidieckych oblastí a určenie oblastí oprávnených na intervenciu, ako aj umiestnenie projektov v týchto vidieckych oblastiach v kompetencii členských štátov závislosti od ich potrieb, cieľov a stratégie vymedzených v ich programoch. To vysvetľuje rozdiely medzi politikou rozvoja vidieka pre súčasné programové obdobie auditovaných členských štátov, pokiaľ ide o jasné označenie oblastí implementácie špecifických opatrení.

Ako sa uvádza v odseku 27, pre nasledujúce programové obdobie majú členské štáty zahrnúť do svojich politík rozvoja vidieka označenie svojich vidieckych oblastí a určiť ich význam.

| 30. až 31. | Investičné opatrenia by mali byť prispôsobené potrebám oblastí oprávnených na intervenciu. V niektorých členských štátoch napríklad zvýšenie (environmentálneho) tlaku mesta na takzvané „polomestské“ oblasti vytvára významný priestorový problém, ku ktorému môže politika rozvoja vidieka prispieť. Tak môže byť v závislosti od cieľa opatrenia podpora účinnejšia v oblastiach vystavených tlaku mesta než vo vzdialených periférnych oblastiach.
  Ako sa však uvádza v odseku 29, situácia je v jednotlivých členských štátoch odlišná. Pre malú krajinu ako napríklad Holandsko – kde sú regionálne rozdiely malé – by mohol byť vhodnejší všeobecný vnútroštátny prístup. V iných štátoch existujú tematické rozlíšenia, aby sa podporili oblasti s najvyššími potrebami. |
| --- | --- |

30. až 31.

Investičné opatrenia by mali byť prispôsobené potrebám oblastí oprávnených na intervenciu. V niektorých členských štátoch napríklad zvýšenie (environmentálneho) tlaku mesta na takzvané „polomestské“ oblasti vytvára významný priestorový problém, ku ktorému môže politika rozvoja vidieka prispieť. Tak môže byť v závislosti od cieľa opatrenia podpora účinnejšia v oblastiach vystavených tlaku mesta než vo vzdialených periférnych oblastiach.

Ako sa však uvádza v odseku 29, situácia je v jednotlivých členských štátoch odlišná. Pre malú krajinu ako napríklad Holandsko – kde sú regionálne rozdiely malé – by mohol byť vhodnejší všeobecný vnútroštátny prístup. V iných štátoch existujú tematické rozlíšenia, aby sa podporili oblasti s najvyššími potrebami.

| 32. až 33. | Pri dodržiavaní zásady subsidiarity je aj výber a radenie projektov v kompetencii členských štátov.
  Komisia však zaviedla strategickejšie riadenie založené na prioritách a cieľoch pre nasledujúce programové obdobie. |
| --- | --- |

32. až 33.

Pri dodržiavaní zásady subsidiarity je aj výber a radenie projektov v kompetencii členských štátov.

Komisia však zaviedla strategickejšie riadenie založené na prioritách a cieľoch pre nasledujúce programové obdobie.

Rámček 3 – Španielsko

Postup v Katalánsku, ktorý opísal Dvor audítorov, o podnietení nových žiadostí zvýšením celkového počtu rôznych príjemcov v určitom časovom období je podnetom na poskytnutie európskych výhod viacerým osobám.

Rámček 3 – Nemecko

Uvedený príklad spolkovej krajiny Dolné Sasko je v Nemecku výnimkou, pretože spolufinancovanie spočíva na samosprávnych oblastiach. V iných nemeckých spolkových krajinách je za to zodpovedná celá spolková republika a/alebo príslušná spolková krajina.

| 34. | V súčasnom období je jednou z podmienok oprávnenosti pre produktívnu investíciu ekonomická ziskovosť vlastnenej pôdy s cieľom podporiť projekty s reálnymi ekonomickými perspektívami. Zámerom je pomoc zvýšiť účinnosť verejnej podpory. Pre nasledujúce programové obdobie budú podniky, ktoré sa nachádzajú „v ťažkostiach“, vylúčené z pomoci.
  Je však nevyhnutné, aby lepšie informovaný a organizovaný potenciálny príjemca bol v dobrom postavení na získanie výhody z tohto systému. |
| --- | --- |

34.

V súčasnom období je jednou z podmienok oprávnenosti pre produktívnu investíciu ekonomická ziskovosť vlastnenej pôdy s cieľom podporiť projekty s reálnymi ekonomickými perspektívami. Zámerom je pomoc zvýšiť účinnosť verejnej podpory. Pre nasledujúce programové obdobie budú podniky, ktoré sa nachádzajú „v ťažkostiach“, vylúčené z pomoci.

Je však nevyhnutné, aby lepšie informovaný a organizovaný potenciálny príjemca bol v dobrom postavení na získanie výhody z tohto systému.

Rámček 4 – Taliansko

Uvádzaný príklad z regiónu Emilia Romagna týkajúci sa požadovaného minimálneho príjmu pripomína kritériá vybrané regiónom na základe metodiky stanovenej členským štátom na splnenie právnej požiadavky na ekonomickú ziskovosť pre poľnohospodárske majetky čerpajúce od EÚ spolufinancovanú investičnú pomoc. Skutočnosť, že iba časť majetkov vykonávajúcich činnosť v regióne (približne polovica z nich) môže byť schopná čerpať výhody z tejto podpory, je založená na úvahách o špecifickej štruktúre poľnohospodárskych fariem, na cieli, ktorý sa má splniť, menovite na podpore konkurencieschopných poľnohospodárskych fariem a na zodpovednosti za finančné hospodárenie s fondami EÚ.

Rámček 4 – Španielsko

Ako sa už uviedlo (odsek 34), nariadením sa stanovuje, že investícia do poľnohospodárskych majetkov, ktorým sa bude poskytovať financovanie zo strany EÚ, musí byť ekonomicky zisková. Podľa článku 33 sa pomoc môže poskytnúť investíciám idúcim mimo jednotlivých poľnohospodárskych majetkov. Dôležité je, aby poskytnutie fondov EÚ znamenalo pridanú hodnotu a ekonomickú ziskovosť v prípade investície. To možno dosiahnuť zameraním sa na najlepšie projekty, čo vysvetľuje situáciu pozorovanú v Španielsku pri projektoch riadenia vodných zdrojov.

Zistenie 4Komisia súhlasí s tým, že nedostatočné zameranie zvyšuje riziko efektu mŕtvej váhy a že jasné zameranie zdrojov zo strany členského štátu prispieva k účinnosti programov rozvoja vidieka.

| 35. | Komisia súhlasí s tým, že efekt mŕtvej váhy je dôležitým problémom, ktorý treba zohľadniť tak na úrovni vytvárania právneho rámca, ako aj pri zostavovaní programov.
  Z predchádzajúcich hodnotení sme sa poučili, že treba zohľadniť chápanie efektu mŕtvej váhy. Keďže dosahy pozorované na mikroúrovni sú výsledkom multiplicity zasahujúcich faktorov, je ťažké uviesť dôkaz o efekte mŕtvej váhy. |
| --- | --- |

35.

Komisia súhlasí s tým, že efekt mŕtvej váhy je dôležitým problémom, ktorý treba zohľadniť tak na úrovni vytvárania právneho rámca, ako aj pri zostavovaní programov.

Z predchádzajúcich hodnotení sme sa poučili, že treba zohľadniť chápanie efektu mŕtvej váhy. Keďže dosahy pozorované na mikroúrovni sú výsledkom multiplicity zasahujúcich faktorov, je ťažké uviesť dôkaz o efekte mŕtvej váhy.

| 36. | V informačnom dokumente o „nových perspektívach pre rozvoj vidieka EÚ“, ktorý spomenul Dvor audítorov, Komisia uvádza okrem iného: „Nedostatočné zameranie zvyšuje nebezpečenstvo efektu mŕtvej váhy, zameranie zdrojov môže zvýšiť účinnosť programu“. Účinnosť programu je v kompetencii členských štátov.
  V „syntéze strednodobého hodnotenia rozvoja vidieka“, ktorá bola sprístupnená až po dokončení správy Dvora audítorov (3), sa dospelo k záveru, že nemožno vykonať definitívne rozhodnutie v celej EÚ o dôkaze efektu mŕtvej váhy, pretože v strednodobých hodnoteniach rôznych programov rozvoja vidieka sa nevykonalo žiadne systematické hodnotenie tejto otázky. |
| --- | --- |

36.

V informačnom dokumente o „nových perspektívach pre rozvoj vidieka EÚ“, ktorý spomenul Dvor audítorov, Komisia uvádza okrem iného: „Nedostatočné zameranie zvyšuje nebezpečenstvo efektu mŕtvej váhy, zameranie zdrojov môže zvýšiť účinnosť programu“. Účinnosť programu je v kompetencii členských štátov.

V „syntéze strednodobého hodnotenia rozvoja vidieka“, ktorá bola sprístupnená až po dokončení správy Dvora audítorov (3), sa dospelo k záveru, že nemožno vykonať definitívne rozhodnutie v celej EÚ o dôkaze efektu mŕtvej váhy, pretože v strednodobých hodnoteniach rôznych programov rozvoja vidieka sa nevykonalo žiadne systematické hodnotenie tejto otázky.

Rámček 5 – Taliansko

V rámci predbežného hodnotenia PRV Emilia Romagna poukazuje hodnotiteľ na situáciu, ktorá sa odlišuje najmä orientáciou výroby, hospodárskym rozmerom využitia a typológiou investícií. Tieto závery bude potrebné zohľadniť v rámci podobných zásahov v nasledujúcom programovom období 2007 – 2013.

| 37. až 38. | Komisia súhlasí s tým, že efekt mŕtvej váhy je dôležitým prvkom, ktorý treba zohľadniť pri zostavovaní právneho rámca. Prax však ukázala, že efekt mŕtvej váhy môže ovplyvniť niekoľko prvkov, čo potom veľmi sťažuje vypracovanie „štandardizovaného“ riešenia.
  V nasledujúcom programovom období bude existovať jasné zameranie podpory investícií podľa potrieb podnikov. Nariadenie (ES) č. 1698/2005 (nariadenie EPFRV) sa zameriava na menšie podniky vykonávajúce činnosť v oblasti spracovávania poľnohospodárskych produktov a ich predaja (a na mikropodniky pre lesné produkty na osi 1 a pre rozvoj činnosti na osi 3), aby sa okrem iného čo najviac obmedzili účinky efektu mŕtvej váhy. Na druhej strane podporované investície musia zlepšovať celkový výkon firmy/majetku (vrátane environmentálnych vlastností) (pozri aj odpoveď na odsek 34). |
| --- | --- |

37. až 38.

Komisia súhlasí s tým, že efekt mŕtvej váhy je dôležitým prvkom, ktorý treba zohľadniť pri zostavovaní právneho rámca. Prax však ukázala, že efekt mŕtvej váhy môže ovplyvniť niekoľko prvkov, čo potom veľmi sťažuje vypracovanie „štandardizovaného“ riešenia.

V nasledujúcom programovom období bude existovať jasné zameranie podpory investícií podľa potrieb podnikov. Nariadenie (ES) č. 1698/2005 (nariadenie EPFRV) sa zameriava na menšie podniky vykonávajúce činnosť v oblasti spracovávania poľnohospodárskych produktov a ich predaja (a na mikropodniky pre lesné produkty na osi 1 a pre rozvoj činnosti na osi 3), aby sa okrem iného čo najviac obmedzili účinky efektu mŕtvej váhy. Na druhej strane podporované investície musia zlepšovať celkový výkon firmy/majetku (vrátane environmentálnych vlastností) (pozri aj odpoveď na odsek 34).

| 39. | Poskytnutie investičnej podpory poľnohospodárskym farmám, ktoré sú príliš malé, a preto nedosahujú určitú úroveň uskutočniteľnosti, vytvára otázku, či tieto poľnohospodárske farmy majú šancu zotrvať vo vykonávaní činnosti v strednodobom výhľade, a preto zvyšuje pochybnosti o udržateľnosti investície.
  V tomto špecifickom prípade Flandersko zaradilo do svojho plánu rozvoja vidieka požiadavku na príjem na jedného pracovníka pracujúceho na plný úväzok vo výške najmenej 21 577 EUR na základe analýzy problémov na regionálnej úrovni a výsledných cieľov a priorít, ktoré si želá zahrnúť do svojho programu. |
| --- | --- |

39.

Poskytnutie investičnej podpory poľnohospodárskym farmám, ktoré sú príliš malé, a preto nedosahujú určitú úroveň uskutočniteľnosti, vytvára otázku, či tieto poľnohospodárske farmy majú šancu zotrvať vo vykonávaní činnosti v strednodobom výhľade, a preto zvyšuje pochybnosti o udržateľnosti investície.

V tomto špecifickom prípade Flandersko zaradilo do svojho plánu rozvoja vidieka požiadavku na príjem na jedného pracovníka pracujúceho na plný úväzok vo výške najmenej 21 577 EUR na základe analýzy problémov na regionálnej úrovni a výsledných cieľov a priorít, ktoré si želá zahrnúť do svojho programu.

Zistenie 5Oprávnenosť podpory v rámci investovania do poľnohospodárskych majetkov a investovania do spracovania potravín sa neobmedzuje iba na vidiecke oblasti. Cieľom týchto opatrení je prispieť k zlepšeniu príjmu poľnohospodárstva a životných, pracovných a výrobných podmienok a k zvýšeniu konkurenčnej schopnosti a pridanej hodnote spracovania potravín, ak sú tieto činnosti prítomné v krajine (vidiecke alebo nevidiecke oblasti).

| 40. | Hodnotitelia skutočne skúmajú, kde sa realizujú výstupy, výsledky a dosahy. Do monitorovacích údajov, ktoré každoročne odovzdávajú členské štáty, je zahrnuté geografické členenie podpory.
  Rôzne definície „mestských“ a „vidieckych“ oblastí, ktoré sa vypracovali v rôznych štúdiách, naznačujú obtiažnosť formulovania jedinej „viacúčelovej“ definície platnej pre celú EÚ pre riadenie intervencií na rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

40.

Hodnotitelia skutočne skúmajú, kde sa realizujú výstupy, výsledky a dosahy. Do monitorovacích údajov, ktoré každoročne odovzdávajú členské štáty, je zahrnuté geografické členenie podpory.

Rôzne definície „mestských“ a „vidieckych“ oblastí, ktoré sa vypracovali v rôznych štúdiách, naznačujú obtiažnosť formulovania jedinej „viacúčelovej“ definície platnej pre celú EÚ pre riadenie intervencií na rozvoj vidieka.

| 41. | Hlavným zistením, ktoré možno odvodiť z tejto činnosti, je, že veľmi málo projektov podporovaných zo strany usmernenia EPUZF sa nachádza v mestských oblastiach (u 2 zo 4 porovnávacích hodnôt 22 % a podľa klasifikácie OECD iba 9 %), čo naznačuje územný rozmer politiky rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

41.

Hlavným zistením, ktoré možno odvodiť z tejto činnosti, je, že veľmi málo projektov podporovaných zo strany usmernenia EPUZF sa nachádza v mestských oblastiach (u 2 zo 4 porovnávacích hodnôt 22 % a podľa klasifikácie OECD iba 9 %), čo naznačuje územný rozmer politiky rozvoja vidieka.

| 42. | Výpočet predložený Dvorom audítorov obsahuje odhad založený na súbore 300 vzoriek. Okrem toho porovnanie počas výdavkov na opatrenia článku 33 je zložité, pretože delimitácia oblastí cieľa 5b pre programové obdobie rokov 1994 – 1999 sa nevykonáva pre obdobie rokov 2000 – 2006. |
| --- | --- |

42.

Výpočet predložený Dvorom audítorov obsahuje odhad založený na súbore 300 vzoriek. Okrem toho porovnanie počas výdavkov na opatrenia článku 33 je zložité, pretože delimitácia oblastí cieľa 5b pre programové obdobie rokov 1994 – 1999 sa nevykonáva pre obdobie rokov 2000 – 2006.

| 43. | V dôsledku rôznorodosti európskych regiónov je tento druh stanovovania prahovej hodnoty veľmi zložitou otázkou pri agregovaní údajov z miestnej úrovne na európsku úroveň. Okrem toho si členské štáty môžu zvoliť, v ktorej oblasti sa rozhodnú implementovať niektoré alebo všetky svoje opatrenia, a tieto oblasti nemusia byť nutne menej osídlenými oblasťami. Môžu existovať prípady, keď sú pre potreby určitých druhov vidieckych oblastí vhodnejšie iné formy podpory než podpora investícií (napr. špecifická podpora v znevýhodnených regiónoch, ktoré sú spravidla menej osídlenými a vzdialenými oblasťami). |
| --- | --- |

43.

V dôsledku rôznorodosti európskych regiónov je tento druh stanovovania prahovej hodnoty veľmi zložitou otázkou pri agregovaní údajov z miestnej úrovne na európsku úroveň. Okrem toho si členské štáty môžu zvoliť, v ktorej oblasti sa rozhodnú implementovať niektoré alebo všetky svoje opatrenia, a tieto oblasti nemusia byť nutne menej osídlenými oblasťami. Môžu existovať prípady, keď sú pre potreby určitých druhov vidieckych oblastí vhodnejšie iné formy podpory než podpora investícií (napr. špecifická podpora v znevýhodnených regiónoch, ktoré sú spravidla menej osídlenými a vzdialenými oblasťami).

| 45. | Tabuľka 2 ilustruje, že v oblastiach cieľa 1 smerovalo 80 % výdavkov skúmaných projektov do vidieckych oblastí. Okrem toho cieľ zníženia územnej nevyváženosti je iba jedným z cieľov, ku ktorým prispieva rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

45.

Tabuľka 2 ilustruje, že v oblastiach cieľa 1 smerovalo 80 % výdavkov skúmaných projektov do vidieckych oblastí. Okrem toho cieľ zníženia územnej nevyváženosti je iba jedným z cieľov, ku ktorým prispieva rozvoj vidieka.

| 46. | Podľa definície OECD, ktorá je založená na hustote osídlenia, sa vysoký podiel projektov (91 %) implementovaných v regiónoch cieľa 1 nachádza vo významných a prevažne vidieckych regiónoch, ktoré sú vo všeobecnosti chudobnejšími časťami regiónov cieľa 1. |
| --- | --- |

46.

Podľa definície OECD, ktorá je založená na hustote osídlenia, sa vysoký podiel projektov (91 %) implementovaných v regiónoch cieľa 1 nachádza vo významných a prevažne vidieckych regiónoch, ktoré sú vo všeobecnosti chudobnejšími časťami regiónov cieľa 1.

Zistenie 6Efektívnosť spotreby sa meria porovnaním projektov s ich cieľmi.

| 48. | Posúdenie intervencií podľa ich výsledkov dosahov a potrieb, ktoré chce uspokojovať, tvorí časť činnosti hodnotenia vykonávanej na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Syntézy týchto vnútroštátnych/regionálnych hodnotení vidieckeho rozvoja pravidelne vykonávaného v mene Komisie umožňujú vykonať hodnotenie dosahov rôznych opatrení na úrovni programu.
  Možnosť merať príspevok okamžitých účinkov jednotlivých projektov na celkové ciele programov sa v nasledujúcom programovom období zlepší prostredníctvom priebežného hodnotenia programov formou spoločného rámca monitorovania a hodnotenia, čo zabezpečí aj dôkladnejšie ďalšie sledovanie. |
| --- | --- |

48.

Posúdenie intervencií podľa ich výsledkov dosahov a potrieb, ktoré chce uspokojovať, tvorí časť činnosti hodnotenia vykonávanej na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Syntézy týchto vnútroštátnych/regionálnych hodnotení vidieckeho rozvoja pravidelne vykonávaného v mene Komisie umožňujú vykonať hodnotenie dosahov rôznych opatrení na úrovni programu.

Možnosť merať príspevok okamžitých účinkov jednotlivých projektov na celkové ciele programov sa v nasledujúcom programovom období zlepší prostredníctvom priebežného hodnotenia programov formou spoločného rámca monitorovania a hodnotenia, čo zabezpečí aj dôkladnejšie ďalšie sledovanie.

| 49. | Komisia uznáva, že integrované územné prístupy predstavujú významný nástroj implementácie politiky rozvoja vidieka, a odporúčala túto možnosť v súčasnom programovom období a v novom nariadení (ES) č. 1698/2005 povzbudením integrovaných projektov, ktoré spájajú niekoľko opatrení a optimalizáciou iniciatívy Spoločenstva Leader. |
| --- | --- |

49.

Komisia uznáva, že integrované územné prístupy predstavujú významný nástroj implementácie politiky rozvoja vidieka, a odporúčala túto možnosť v súčasnom programovom období a v novom nariadení (ES) č. 1698/2005 povzbudením integrovaných projektov, ktoré spájajú niekoľko opatrení a optimalizáciou iniciatívy Spoločenstva Leader.

| 50. | Potreba integrovať projekty do širšieho plánu miestneho rozvoja závisí od cieľa a povahy projektu a hodnotia ju členské štáty/regióny. |
| --- | --- |

50.

Potreba integrovať projekty do širšieho plánu miestneho rozvoja závisí od cieľa a povahy projektu a hodnotia ju členské štáty/regióny.

| 51. | Všetky projekty majú nepriamo potenciálne širší dosah, pretože príjemcovia sú integrovaní do hospodárskeho života vo vidieckych oblastiach a hrajú tam významnú úlohu. |
| --- | --- |

51.

Všetky projekty majú nepriamo potenciálne širší dosah, pretože príjemcovia sú integrovaní do hospodárskeho života vo vidieckych oblastiach a hrajú tam významnú úlohu.

Zistenie 7Komisia vynaložila značné úsilie na nápravu nedostatkov v množstve a kvalite monitorovacích údajov členských štátov už pre súčasné programové obdobie. Monitorovanie sa posilní zavedením spoločného rámca monitorovania a hodnotenia pre nasledujúce programové obdobie v spolupráci s členskými štátmi.

| 57. | Ako časť činnosti monitorovania Komisia skutočne kontroluje výstupné údaje uvádzané členskými štátmi v ich ročných správach o pokroku. Hodnotenie skutočne stanovuje dosah opatrení z hľadiska riešenia ich príspevku k stanoveným cieľom, vymedzeným na úrovni programu.
  Komisia vynaložila značné úsilie na nápravu nedostatkov v množstve a kvalite monitorovacích údajov členských štátov už pre súčasné programové obdobie. Monitorovanie sa posilní zavedením spoločného rámca monitorovania a hodnotenia pre nasledujúce programové obdobie v spolupráci s členskými štátmi. |
| --- | --- |

57.

Ako časť činnosti monitorovania Komisia skutočne kontroluje výstupné údaje uvádzané členskými štátmi v ich ročných správach o pokroku. Hodnotenie skutočne stanovuje dosah opatrení z hľadiska riešenia ich príspevku k stanoveným cieľom, vymedzeným na úrovni programu.

Komisia vynaložila značné úsilie na nápravu nedostatkov v množstve a kvalite monitorovacích údajov členských štátov už pre súčasné programové obdobie. Monitorovanie sa posilní zavedením spoločného rámca monitorovania a hodnotenia pre nasledujúce programové obdobie v spolupráci s členskými štátmi.

| 58. | a) | Podľa článku 43 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 budú plány rozvoja vidieka obsahovať opis navrhovanej stratégie, jej kvantifikované ciele a vybrané priority rozvoja vidieka, ako aj geografickú oblasť, na ktorú sa vzťahujú. |
| --- | --- | --- |

58.

a)

Podľa článku 43 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 budú plány rozvoja vidieka obsahovať opis navrhovanej stratégie, jej kvantifikované ciele a vybrané priority rozvoja vidieka, ako aj geografickú oblasť, na ktorú sa vzťahujú.

| d) | Zdá sa, že povinnosti ako základ pre meranie výstupov, sa lepšie hodia na určité viacročné druhy podpory rozvoja vidieka, ktoré sú rozložené v čase (napr. poľnohospodárstvo – životné prostredie, zalesňovanie atď.), pretože tieto počas prvých rokov svojej implementácie často nevykazujú žiadne konkrétne výsledky. Pre obdobie rokov 2007 – 2013 sa realizované výdavky zapíšu do monitorovacích tabuliek a finančné výkazníctvo sa čo najviac zosúladí s fyzickým výkazníctvom.
  Syntéza strednodobých hodnotiacich správ o rozvoji vidieka obsahuje finančné údaje o výdavkoch EPUZF podľa kapitol a podľa členských štátov. |
| --- | --- |

d)

Zdá sa, že povinnosti ako základ pre meranie výstupov, sa lepšie hodia na určité viacročné druhy podpory rozvoja vidieka, ktoré sú rozložené v čase (napr. poľnohospodárstvo – životné prostredie, zalesňovanie atď.), pretože tieto počas prvých rokov svojej implementácie často nevykazujú žiadne konkrétne výsledky. Pre obdobie rokov 2007 – 2013 sa realizované výdavky zapíšu do monitorovacích tabuliek a finančné výkazníctvo sa čo najviac zosúladí s fyzickým výkazníctvom.

Syntéza strednodobých hodnotiacich správ o rozvoji vidieka obsahuje finančné údaje o výdavkoch EPUZF podľa kapitol a podľa členských štátov.

| e) | Rozmanitosť projektov, ktoré sú oprávnené podľa opatrení článku 33, je taká široká, že nie je možné vopred poznať ukazovatele monitorovania, ktoré by pokrývali všetky projekty. Zoznam bežných ukazovateľov, ktoré sú zahrnuté v tabuľkách monitorovania, nie je v žiadnom prípade vyčerpávajúci. Členské štáty môžu pridať doplňujúce ukazovatele, ktoré sú prispôsobené ich špecifickým potrebám alebo špecifickým vlastnostiam ich programov. |
| --- | --- |

e)

Rozmanitosť projektov, ktoré sú oprávnené podľa opatrení článku 33, je taká široká, že nie je možné vopred poznať ukazovatele monitorovania, ktoré by pokrývali všetky projekty. Zoznam bežných ukazovateľov, ktoré sú zahrnuté v tabuľkách monitorovania, nie je v žiadnom prípade vyčerpávajúci. Členské štáty môžu pridať doplňujúce ukazovatele, ktoré sú prispôsobené ich špecifickým potrebám alebo špecifickým vlastnostiam ich programov.

| 59. | Pre súčasné programové obdobie nie sú členské štáty povinné uplatňovať spoločné otázky hodnotenia o podpore rozvoja vidieka financovaného prostredníctvom usmerňovacieho fondu. Komisia súhlasí s tým, že je to slabou stránkou súčasného monitorovania a súčasného systému hodnotenia, čo sa vyrieši pre nasledujúce programové obdobie vytvorením jediného fondu rozvoja vidieka. Rok 2000 bol prvým rokom vykazovania a bol hlavne netypickým rokom, pretože schvaľovanie programu ešte prebiehalo a implementácia opatrení bola len v počiatočnom štádiu. |
| --- | --- |

59.

Pre súčasné programové obdobie nie sú členské štáty povinné uplatňovať spoločné otázky hodnotenia o podpore rozvoja vidieka financovaného prostredníctvom usmerňovacieho fondu. Komisia súhlasí s tým, že je to slabou stránkou súčasného monitorovania a súčasného systému hodnotenia, čo sa vyrieši pre nasledujúce programové obdobie vytvorením jediného fondu rozvoja vidieka. Rok 2000 bol prvým rokom vykazovania a bol hlavne netypickým rokom, pretože schvaľovanie programu ešte prebiehalo a implementácia opatrení bola len v počiatočnom štádiu.

| 60. | Použitie alternatívnych ukazovateľov a dodatočných vnútroštátnych otázok ako doplnku spoločných otázok hodnotenia pri vnútroštátnych hodnotiacich výkazoch je nízke. Špecifikované spoločné ukazovatele boli vo všeobecnosti primerané a rozsah kladených otázok bol relevantný pre riešenie hodnotenia programov rozvoja vidieka.
  Systém „priebežného hodnotenia“ zavedený rámcom spoločného monitorovania a hodnotenia pre nasledujúce programové obdobie zvýši príspevok monitorovania k hodnoteniu, ako aj zhromažďovanie údajov a kvantifikáciu ukazovateľov. |
| --- | --- |

60.

Použitie alternatívnych ukazovateľov a dodatočných vnútroštátnych otázok ako doplnku spoločných otázok hodnotenia pri vnútroštátnych hodnotiacich výkazoch je nízke. Špecifikované spoločné ukazovatele boli vo všeobecnosti primerané a rozsah kladených otázok bol relevantný pre riešenie hodnotenia programov rozvoja vidieka.

Systém „priebežného hodnotenia“ zavedený rámcom spoločného monitorovania a hodnotenia pre nasledujúce programové obdobie zvýši príspevok monitorovania k hodnoteniu, ako aj zhromažďovanie údajov a kvantifikáciu ukazovateľov.

| 61. | Niektoré informácie sú dostupné na úrovni programu, kde sa vykonávajú hodnotenia, nie však na úrovni projektov. V geografickom rozsahu programov hodnotitelia skúmajú, kde sú realizované výstupy, výsledky a dosahy. Napríklad tabuľka 5 tabuliek monitorovania obsahuje geografické členenie finančnej podpory a množstvo schválených žiadostí. |
| --- | --- |

61.

Niektoré informácie sú dostupné na úrovni programu, kde sa vykonávajú hodnotenia, nie však na úrovni projektov. V geografickom rozsahu programov hodnotitelia skúmajú, kde sú realizované výstupy, výsledky a dosahy. Napríklad tabuľka 5 tabuliek monitorovania obsahuje geografické členenie finančnej podpory a množstvo schválených žiadostí.

| 62. | Na úrovni postupov riadenia na základe činnosti je ťažké sumarizovať adekvátny súbor ukazovateľov opisujúcich výsledky a úspechy politiky rozvoja vidieka, ktorý je už svojou definíciou široký. Iba malý počet ukazovateľov môže v tejto veci poskytnúť náhradný obraz. Tento problém je ďalej v súčasnom období zhoršený v dôsledku odlišnosti systémov riadenia, monitorovania, vykazovania a hodnotenia uplatňovaných podľa vzorov programov (usmerňovací, záručný, iniciatíva Leader+). V budúcnosti sa očakávajú zlepšenia podľa spoločného rámca monitorovania a hodnotenia. |
| --- | --- |

62.

Na úrovni postupov riadenia na základe činnosti je ťažké sumarizovať adekvátny súbor ukazovateľov opisujúcich výsledky a úspechy politiky rozvoja vidieka, ktorý je už svojou definíciou široký. Iba malý počet ukazovateľov môže v tejto veci poskytnúť náhradný obraz. Tento problém je ďalej v súčasnom období zhoršený v dôsledku odlišnosti systémov riadenia, monitorovania, vykazovania a hodnotenia uplatňovaných podľa vzorov programov (usmerňovací, záručný, iniciatíva Leader+). V budúcnosti sa očakávajú zlepšenia podľa spoločného rámca monitorovania a hodnotenia.

| 63. | Monitorovacie správy syntézy a rôzne hodnotiace správy skutočne poskytujú údaje a informácie. Tak strednodobé hodnotenia, ako aj hodnotenia ex-post, ktoré vykonávajú nezávislí hodnotitelia, poskytujú hodnotenie výsledkov a dosahov opatrení na rozvoj vidieka. Nedostatky v súčasnom systéme sú už do budúcna napravené a systém by mal Komisii a ostatným zainteresovaným stranám umožniť získať úplný pohľad na monitorovanie a hodnotenie spotreby na rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

63.

Monitorovacie správy syntézy a rôzne hodnotiace správy skutočne poskytujú údaje a informácie. Tak strednodobé hodnotenia, ako aj hodnotenia ex-post, ktoré vykonávajú nezávislí hodnotitelia, poskytujú hodnotenie výsledkov a dosahov opatrení na rozvoj vidieka. Nedostatky v súčasnom systéme sú už do budúcna napravené a systém by mal Komisii a ostatným zainteresovaným stranám umožniť získať úplný pohľad na monitorovanie a hodnotenie spotreby na rozvoj vidieka.

| 64. | Flexibilné riešenie politiky rozvoja vidieka so svojou rozmanitosťou opatrení a cieľov nebráni členským štátom stanoviť jasné stratégie a ciele vo svojich programoch rozvoja vidieka, ako sa vyžaduje v nariadení Rady (ES) č. 1257/1999.






  — | Pre nasledujúce programové obdobie sa zaviedol strategickejší prístup prostredníctvom strategických usmernení Spoločenstva. To umožní členským štátom lepšie zamerať svoje stratégie rozvoja vidieka na relevantné ciele, ktoré vyplývajú zo špecifických potrieb. Okrem toho členské štáty musia prideliť určitý minimálny percentuálny podiel svojich vnútroštátnych prostriedkov pre každú os, čím zabezpečia vyvážený program zohľadňujúci tak sektorálne, ako aj územné hľadiská. |
| --- | --- | --- |

64.

Flexibilné riešenie politiky rozvoja vidieka so svojou rozmanitosťou opatrení a cieľov nebráni členským štátom stanoviť jasné stratégie a ciele vo svojich programoch rozvoja vidieka, ako sa vyžaduje v nariadení Rady (ES) č. 1257/1999.

—

Pre nasledujúce programové obdobie sa zaviedol strategickejší prístup prostredníctvom strategických usmernení Spoločenstva. To umožní členským štátom lepšie zamerať svoje stratégie rozvoja vidieka na relevantné ciele, ktoré vyplývajú zo špecifických potrieb. Okrem toho členské štáty musia prideliť určitý minimálny percentuálny podiel svojich vnútroštátnych prostriedkov pre každú os, čím zabezpečia vyvážený program zohľadňujúci tak sektorálne, ako aj územné hľadiská.

| 65. | Väčšina investičných opatrení na rozvoj vidieka je už svojou definíciou zameraná na poľnohospodárstvo a poľnohospodárov, čo vysvetľuje vysoký podiel podpory pre sektor poľnohospodárstva. Keďže však poľnohospodárstvo stále hrá dôležitú úlohu v hospodárstve vidieckych oblastí, podpora tomuto sektoru môže poskytnúť významný príspevok k rozvoju vidieckych oblastí.






  — | Nariadením (ES) č. 1698/2005 sa stanovujú tri hlavné ciele pre podporu rozvoja vidieka na programové obdobie rokov 2007 – 2013: 1. zlepšenie konkurenčnej schopnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, 2. zlepšenie životného prostredia a vidieka, 3. zlepšenie kvality života vo vidieckych oblastiach a povzbudenie diverzifikácie hospodárskej činnosti. Tieto ciele sa implementujú pomocou opatrení, ktoré sú zoskupené do štyroch osí. Článok 17 nariadenia zabezpečuje rovnováhu medzi cieľmi zavedením minimálnych mier spotreby na os. |
| --- | --- | --- |

65.

Väčšina investičných opatrení na rozvoj vidieka je už svojou definíciou zameraná na poľnohospodárstvo a poľnohospodárov, čo vysvetľuje vysoký podiel podpory pre sektor poľnohospodárstva. Keďže však poľnohospodárstvo stále hrá dôležitú úlohu v hospodárstve vidieckych oblastí, podpora tomuto sektoru môže poskytnúť významný príspevok k rozvoju vidieckych oblastí.

—

Nariadením (ES) č. 1698/2005 sa stanovujú tri hlavné ciele pre podporu rozvoja vidieka na programové obdobie rokov 2007 – 2013: 1. zlepšenie konkurenčnej schopnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, 2. zlepšenie životného prostredia a vidieka, 3. zlepšenie kvality života vo vidieckych oblastiach a povzbudenie diverzifikácie hospodárskej činnosti. Tieto ciele sa implementujú pomocou opatrení, ktoré sú zoskupené do štyroch osí. Článok 17 nariadenia zabezpečuje rovnováhu medzi cieľmi zavedením minimálnych mier spotreby na os.

| 66. | Ak sa zohľadní rozmanitosť regiónov v Európe a odlišné situácie na vnútroštátnej úrovni, je ťažké poskytnúť jedinú jednotnú definíciu vidieckych oblastí. Preto patria do kompetencie členských štátov tak oblasti oprávnené na intervenciu, ako aj výber a zoradenie projektov.






  — | Zavedením plánov vnútroštátnej stratégie sa predpokladá cielenejší prístup pre budúcu generáciu programov rozvoja vidieka. |
| --- | --- | --- |

66.

Ak sa zohľadní rozmanitosť regiónov v Európe a odlišné situácie na vnútroštátnej úrovni, je ťažké poskytnúť jedinú jednotnú definíciu vidieckych oblastí. Preto patria do kompetencie členských štátov tak oblasti oprávnené na intervenciu, ako aj výber a zoradenie projektov.

—

Zavedením plánov vnútroštátnej stratégie sa predpokladá cielenejší prístup pre budúcu generáciu programov rozvoja vidieka.

| 67. | Oprávnenosť podpory v rámci investícií do poľnohospodárskych majetkov a investície do spracovania potravín nie je obmedzená na vidiecke oblasti vymedzené na účely relevantných opatrení podľa článku 33. Výber rozsahu týchto opatrení je v súlade s ich cieľom, respektíve má prispieť k zlepšeniu príjmu a životných podmienok poľnohospodárov, pracovných a výrobných podmienok a na zvýšenie konkurencieschopnosti a pridanej hodnoty spracovania potravín, ak sa tieto činnosti v danej krajine vykonávajú (vidiecke a nevidiecke oblasti).






  — | Plány rozvoja vidieka obsahujú všeobecný opis plánu, v ktorom uvádzajú geografické pokrytie, ako aj opis súčasnej situácie, pričom používajú kvantifikované údaje zdôrazňujúce silné stránky, nerovnosti, medzery a potenciál pre rozvoj vidieka. Tento opis zohľadňuje sektor poľnohospodárstva a lesníctva, vidiecke hospodárstvo, demografickú situáciu, ľudské zdroje a zamestnanosť a stav životného prostredia. Na základe tejto informácie členské štáty opisujú priority pre činnosť a stratégiu, ktorá je pre ne primeraná. |
| --- | --- | --- |

67.

Oprávnenosť podpory v rámci investícií do poľnohospodárskych majetkov a investície do spracovania potravín nie je obmedzená na vidiecke oblasti vymedzené na účely relevantných opatrení podľa článku 33. Výber rozsahu týchto opatrení je v súlade s ich cieľom, respektíve má prispieť k zlepšeniu príjmu a životných podmienok poľnohospodárov, pracovných a výrobných podmienok a na zvýšenie konkurencieschopnosti a pridanej hodnoty spracovania potravín, ak sa tieto činnosti v danej krajine vykonávajú (vidiecke a nevidiecke oblasti).

—

Plány rozvoja vidieka obsahujú všeobecný opis plánu, v ktorom uvádzajú geografické pokrytie, ako aj opis súčasnej situácie, pričom používajú kvantifikované údaje zdôrazňujúce silné stránky, nerovnosti, medzery a potenciál pre rozvoj vidieka. Tento opis zohľadňuje sektor poľnohospodárstva a lesníctva, vidiecke hospodárstvo, demografickú situáciu, ľudské zdroje a zamestnanosť a stav životného prostredia. Na základe tejto informácie členské štáty opisujú priority pre činnosť a stratégiu, ktorá je pre ne primeraná.

| — | Ďalší krok smerom k územnému zameraniu bol zapracovaný do nasledujúceho programového obdobia ako potreba členských štátov zahrnúť do svojich plánov rozvoja vidieka určenie svojich vidieckych oblastí a uvedenie ich dôležitosti. |
| --- | --- |

—

Ďalší krok smerom k územnému zameraniu bol zapracovaný do nasledujúceho programového obdobia ako potreba členských štátov zahrnúť do svojich plánov rozvoja vidieka určenie svojich vidieckych oblastí a uvedenie ich dôležitosti.

| 68. | Komisia súhlasí s tým, že integrované územné prístupy poskytujú dôležitý nástroj na implementovanie politiky rozvoja vidieka, a povzbudzuje tak v súčasnom, ako aj v nasledujúcom programovom období implementáciu miestnych stratégií rozvoja.






  — | Výsledky strednodobých hodnotiacich správ a výsledky hodnotení ex-ante budú tvoriť významný vstup do súčasných a nových plánov rozvoja vidieka. Okrem toho vnútroštátne vidiecke siete a vidiecka sieť EÚ poskytnú priestor na výmenu informácií a najlepších postupov. |
| --- | --- | --- |

68.

Komisia súhlasí s tým, že integrované územné prístupy poskytujú dôležitý nástroj na implementovanie politiky rozvoja vidieka, a povzbudzuje tak v súčasnom, ako aj v nasledujúcom programovom období implementáciu miestnych stratégií rozvoja.

—

Výsledky strednodobých hodnotiacich správ a výsledky hodnotení ex-ante budú tvoriť významný vstup do súčasných a nových plánov rozvoja vidieka. Okrem toho vnútroštátne vidiecke siete a vidiecka sieť EÚ poskytnú priestor na výmenu informácií a najlepších postupov.

| 69. | Komisia vynaložila značné úsilie na zlepšenie kvality a množstva monitorovacích údajov členských štátov na súčasné programové obdobie.






  — | Komisia navrhla v spolupráci s členskými štátmi nový a lepší spoločný rámec monitorovania a hodnotenia na nasledujúce programové obdobie. |
| --- | --- | --- |

69.

Komisia vynaložila značné úsilie na zlepšenie kvality a množstva monitorovacích údajov členských štátov na súčasné programové obdobie.

—

Komisia navrhla v spolupráci s členskými štátmi nový a lepší spoločný rámec monitorovania a hodnotenia na nasledujúce programové obdobie.

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2006/144/ES.

(2)  Odôvodnenie 14 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999.

(3)  Uverejnená v júni 2006.

---

| 20.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/32

---

OSOBITNÁ SPRÁVA č. 8/2006

Rastúci úspech?

Efektívnosť podpory Európskej únie na operačné programy pre pestovateľov ovocia a zeleniny

spolu s odpoveďami Komisie

(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)

(2006/C 282/02)

OBSAH

| I – XI | ZHRNUTIE |
| --- | --- |

I – XI

| 1 – 18 | ÚVOD |
| --- | --- |

1 – 18

| 1 – 3 | Cieľ schémy pomoci: prispôsobenie sa meniacej sa situácii na trhu |
| --- | --- |

1 – 3

| 4 – 8 | Rozsah auditu a audítorský prístup |
| --- | --- |

4 – 8

| 9 – 12 | Organizácie výrobcov |
| --- | --- |

9 – 12

| 13 – 18 | Pomoc na operačné programy |
| --- | --- |

13 – 18

| 19 – 63 | ČASŤ I: EFEKTÍVNOSŤ OPERAČNÝCH PROGRAMOV |
| --- | --- |

19 – 63

| 20 – 49 | Realizovala sa pomoc spôsobom, ktorý zabezpečí pravdepodobnú efektívnosť operačných programov? |
| --- | --- |

20 – 49

| 20 – 23 | Kontroly Komisie s cieľom zabezpečiť, že členské štáty udeľujú pomoc EÚ v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia |
| --- | --- |

20 – 23

| 24 – 49 | Realizácia schémy pomoci členskými štátmi |
| --- | --- |

24 – 49

| 50 – 59 | Boli opatrenia financované v operačných programoch efektívne? |
| --- | --- |

50 – 59

| 51 – 52 | Hodnotenia operačných programov organizácie výrobcov (záverečné správy) |
| --- | --- |

51 – 52

| 53 – 59 | Vzorka činností operačného programu |
| --- | --- |

53 – 59

| 60 – 63 | Závery o efektívnosti operačných programov |
| --- | --- |

60 – 63

| 64 – 86 | ČASŤ II: POKROK, KTORÝ DOSIAHLI ORGANIZÁCIE VÝROBCOV |
| --- | --- |

64 – 86

| 65 – 86 | Dosiahli organizácie výrobcov pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov stanovených v schéme pomoci? |
| --- | --- |

65 – 86

| 66 – 68 | Vzorka organizácií výrobcov |
| --- | --- |

66 – 68

| 69 – 86 | Údaje Komisie o organizáciách výrobcov |
| --- | --- |

69 – 86

| 87 – 93 | ZÁVERY |
| --- | --- |

87 – 93

| 87 – 90 | Efektívnosť operačných programov |
| --- | --- |

87 – 90

| 91 – 93 | Pokrok, ktorý dosiahli organizácie výrobcov |
| --- | --- |

91 – 93

| 94 – 100 | ODPORÚČANIA |
| --- | --- |

94 – 100

| 95 – 96 | Zjednodušenie a zefektívnenie pomoci na operačné programy |
| --- | --- |

95 – 96

| 97 – 98 | Lepšie zameranie politiky na dosiahnutie celkových cieľov týkajúcich sa koncentrácie a prispôsobenia sa |
| --- | --- |

97 – 98

| 99 – 100 | Problém politiky podporovania organizácií výrobcov |
| --- | --- |

99 – 100

Príloha: Audítorské kritériá na schválenie efektívnych operačných programov

Odpovede Komisie

ZHRNUTIE

| I. | V roku 1996 bola zavedená nová politika podpory pre pestovateľov ovocia a zeleniny v ich adaptácii na meniacu sa situáciu na trhu. Pestovateľom sa ponúkla pomoc vo výške 50 % nákladov na opatrenia, ktoré uskutočnili v rámci operačných programov, ktorých cieľom bolo okrem iného zlepšiť kvalitu výrobkov, znížiť výrobné náklady a zlepšiť environmentálne postupy. Táto pomoc je dostupná len pre skupiny pestovateľov, ktorí spoločne ponúkajú svoje výrobky na trhu prostredníctvom „organizácií výrobcov“. Členské štáty zodpovedajú za schválenie operačných programov a za vyplatenie pomoci. V roku 2004 dosiahla pomoc výšku 500 mil. EUR. |
| --- | --- |

I.

V roku 1996 bola zavedená nová politika podpory pre pestovateľov ovocia a zeleniny v ich adaptácii na meniacu sa situáciu na trhu. Pestovateľom sa ponúkla pomoc vo výške 50 % nákladov na opatrenia, ktoré uskutočnili v rámci operačných programov, ktorých cieľom bolo okrem iného zlepšiť kvalitu výrobkov, znížiť výrobné náklady a zlepšiť environmentálne postupy. Táto pomoc je dostupná len pre skupiny pestovateľov, ktorí spoločne ponúkajú svoje výrobky na trhu prostredníctvom „organizácií výrobcov“. Členské štáty zodpovedajú za schválenie operačných programov a za vyplatenie pomoci. V roku 2004 dosiahla pomoc výšku 500 mil. EUR.

| II. | Dvor audítorov vykonal audit efektívnosti tejto schémy pomoci hlavne na základe náhodnej vzorky 30 operačných programov v ôsmich členských štátoch a na základe kontroly údajov Komisie. |
| --- | --- |

II.

Dvor audítorov vykonal audit efektívnosti tejto schémy pomoci hlavne na základe náhodnej vzorky 30 operačných programov v ôsmich členských štátoch a na základe kontroly údajov Komisie.

| III. | Rozhodnutia členských štátov schváliť operačné programy sa zakladali na povahe plánovaných výdavkov bez toho, aby zohľadnili aj pravdepodobnú efektívnosť navrhovaných opatrení. Časti programov, ktoré sa vyžadujú v nariadeniach, sa dodržiavali formálne, so značnými nákladmi avšak bez reálneho prínosu. Kritériá na oprávnenosť výdavkov neboli jasné, čo viedlo k neistote. |
| --- | --- |

III.

Rozhodnutia členských štátov schváliť operačné programy sa zakladali na povahe plánovaných výdavkov bez toho, aby zohľadnili aj pravdepodobnú efektívnosť navrhovaných opatrení. Časti programov, ktoré sa vyžadujú v nariadeniach, sa dodržiavali formálne, so značnými nákladmi avšak bez reálneho prínosu. Kritériá na oprávnenosť výdavkov neboli jasné, čo viedlo k neistote.

| IV. | Komisia kontroluje oprávnenosť výdavkov na operačné programy, avšak neskontrolovala či postupy schvaľovania operačných programov v členských štátoch zabezpečujú pravdepodobnú efektívnosť výdavkov. Nemonitorovala efektívnosť operačných programov ani nezhodnotila danú politiku. |
| --- | --- |

IV.

Komisia kontroluje oprávnenosť výdavkov na operačné programy, avšak neskontrolovala či postupy schvaľovania operačných programov v členských štátoch zabezpečujú pravdepodobnú efektívnosť výdavkov. Nemonitorovala efektívnosť operačných programov ani nezhodnotila danú politiku.

| V. | Vo všeobecnosti sa operačnými programami dosiahol pokrok pri dosahovaní cieľov nariadenia Rady. Takmer polovica financovaných činností predstavovala výrazný pokrok od pôvodnej situácie organizácie výrobcov smerom k minimálne jednému z jedenástich cieľov, a preto ich možno považovať za efektívne. Efektívnosť väčšiny činností však bola nízka, pretože neviedli k výraznému pokroku od pôvodnej situácie organizácie výrobcov. |
| --- | --- |

V.

Vo všeobecnosti sa operačnými programami dosiahol pokrok pri dosahovaní cieľov nariadenia Rady. Takmer polovica financovaných činností predstavovala výrazný pokrok od pôvodnej situácie organizácie výrobcov smerom k minimálne jednému z jedenástich cieľov, a preto ich možno považovať za efektívne. Efektívnosť väčšiny činností však bola nízka, pretože neviedli k výraznému pokroku od pôvodnej situácie organizácie výrobcov.

| VI. | Organizácie výrobcov zo vzorky pokročili smerom k dosiahnutiu väčšiny cieľov stanovených v politike. Komisia však nemá žiadne informácie o plnení týchto cieľov na úrovni EÚ s výnimkou dvoch prípadov: stiahnutie nadbytočnej produkcie z trhu, ktorá sa znížila, a koncentrácia ponuky. |
| --- | --- |

VI.

Organizácie výrobcov zo vzorky pokročili smerom k dosiahnutiu väčšiny cieľov stanovených v politike. Komisia však nemá žiadne informácie o plnení týchto cieľov na úrovni EÚ s výnimkou dvoch prípadov: stiahnutie nadbytočnej produkcie z trhu, ktorá sa znížila, a koncentrácia ponuky.

| VII. | Pri súčasných trendoch cieľ Komisie –60 % ponuky sústredenej v organizáciách výrobcov – nebude do roku 2013 dosiahnutý. Organizácie výrobcov predstavujú približne len jednu tretinu produkcie ovocia a zeleniny v EÚ a rastú pomalšie než odvetvie ako celok. |
| --- | --- |

VII.

Pri súčasných trendoch cieľ Komisie –60 % ponuky sústredenej v organizáciách výrobcov – nebude do roku 2013 dosiahnutý. Organizácie výrobcov predstavujú približne len jednu tretinu produkcie ovocia a zeleniny v EÚ a rastú pomalšie než odvetvie ako celok.

| VIII. | Dvor audítorov odporúča Komisii, aby zvážila prínos alternatívnych prístupov s cieľom zjednodušiť a znížiť náklady na túto schému a zlepšiť efektívnosť pomoci. Komisia by mala zvážiť, či by to mohla najľahšie dosiahnuť zosúladením postupov pre túto schému a pravidiel oprávnenosti výdavkov s postupmi a pravidlami pre investičné opatrenia na rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

VIII.

Dvor audítorov odporúča Komisii, aby zvážila prínos alternatívnych prístupov s cieľom zjednodušiť a znížiť náklady na túto schému a zlepšiť efektívnosť pomoci. Komisia by mala zvážiť, či by to mohla najľahšie dosiahnuť zosúladením postupov pre túto schému a pravidiel oprávnenosti výdavkov s postupmi a pravidlami pre investičné opatrenia na rozvoj vidieka.

| IX. | Bez ohľadu na uplatnený postup by Komisia mala zlepšiť monitorovanie efektívnosti pomoci a využiť hodnotiacu štúdiu plánovanú v roku 2009 na zistenie príčin relatívne slabého napredovania organizácií výrobcov obzvlášť v tých členských štátoch, kde má odvetvie pestovania ovocia a zeleniny najvyšší podiel na poľnohospodárskej výrobe. |
| --- | --- |

IX.

Bez ohľadu na uplatnený postup by Komisia mala zlepšiť monitorovanie efektívnosti pomoci a využiť hodnotiacu štúdiu plánovanú v roku 2009 na zistenie príčin relatívne slabého napredovania organizácií výrobcov obzvlášť v tých členských štátoch, kde má odvetvie pestovania ovocia a zeleniny najvyšší podiel na poľnohospodárskej výrobe.

| X. | Ak sa hodnotením potvrdí, že organizácie výrobcov sú efektívnym mechanizmom na posilnenie postavenia pestovateľov v týchto členských štátoch, potom by sa mala politika lepšie zacieliť, aby sa toto posilnenie dosiahlo. |
| --- | --- |

X.

Ak sa hodnotením potvrdí, že organizácie výrobcov sú efektívnym mechanizmom na posilnenie postavenia pestovateľov v týchto členských štátoch, potom by sa mala politika lepšie zacieliť, aby sa toto posilnenie dosiahlo.

| XI. | Naopak, ak Komisia nedokáže preukázať, že má koncentrácia ponuky v organizáciách výrobcov reálny prínos, mala by zvážiť tento mechanizmus podpory pestovateľov ovocia a zeleniny v EÚ. |
| --- | --- |

XI.

Naopak, ak Komisia nedokáže preukázať, že má koncentrácia ponuky v organizáciách výrobcov reálny prínos, mala by zvážiť tento mechanizmus podpory pestovateľov ovocia a zeleniny v EÚ.

ÚVOD

Cieľ schémy pomoci: prispôsobenie sa meniacej sa situácii na trhu

| 1. | V 90-tych rokoch došlo k zmenám na trhu ovocia a zeleniny. Vyžadovali sa odlišné výrobky a zvýšená záruka kvality a environmentálnych noriem. EÚ preto zaviedla novú schému pomoci pre pestovateľov, ktorí sa museli prispôsobiť týmto požiadavkám. Išlo o pomoc na „operačné programy“, ktorá je opísaná nižšie. Súčasne sa znížila dlhotrvajúca pomoc na stiahnutie nadbytočnej produkcie z trhu (1), čo bolo ďalším stimulom pre výrobcov v EÚ, aby produkovali toľko, koľko vyžaduje trh. |
| --- | --- |

1.

V 90-tych rokoch došlo k zmenám na trhu ovocia a zeleniny. Vyžadovali sa odlišné výrobky a zvýšená záruka kvality a environmentálnych noriem. EÚ preto zaviedla novú schému pomoci pre pestovateľov, ktorí sa museli prispôsobiť týmto požiadavkám. Išlo o pomoc na „operačné programy“, ktorá je opísaná nižšie. Súčasne sa znížila dlhotrvajúca pomoc na stiahnutie nadbytočnej produkcie z trhu (1), čo bolo ďalším stimulom pre výrobcov v EÚ, aby produkovali toľko, koľko vyžaduje trh.

| 2. | Situácia na trhu sa menila aj s narastajúcou dominanciou niekoľkých veľkých maloobchodných a distribučných skupín. EÚ na to zareagovala posilnením politiky, ktorú presadzovala od 1960. rokov, ktorou podporovala vytváranie skupín pestovateľov známych ako „organizácie výrobcov“ s cieľom získať úspory zo zvýšenej výroby a silnejšie postavenie na trhu. |
| --- | --- |

2.

Situácia na trhu sa menila aj s narastajúcou dominanciou niekoľkých veľkých maloobchodných a distribučných skupín. EÚ na to zareagovala posilnením politiky, ktorú presadzovala od 1960. rokov, ktorou podporovala vytváranie skupín pestovateľov známych ako „organizácie výrobcov“ s cieľom získať úspory zo zvýšenej výroby a silnejšie postavenie na trhu.

| 3. | Zoskupovanie ponuky (alebo koncentrácia) sa podporovalo tým, že sa členstvo v organizáciách výrobcov stalo podmienkou na získanie novej podpory na operačné programy. Pestovatelia ovocia a zeleniny, ktorí neboli v organizáciách výrobcov, neboli oprávnení na pomoc EÚ. To podnecovalo pestovateľov vytvárať organizácie výrobcov alebo do nich vstupovať. EÚ súčasne stanovila prísnejšie podmienky pre organizácie výrobcov, aby zabezpečila, že budú efektívne pri sústreďovaní ponuky. |
| --- | --- |

3.

Zoskupovanie ponuky (alebo koncentrácia) sa podporovalo tým, že sa členstvo v organizáciách výrobcov stalo podmienkou na získanie novej podpory na operačné programy. Pestovatelia ovocia a zeleniny, ktorí neboli v organizáciách výrobcov, neboli oprávnení na pomoc EÚ. To podnecovalo pestovateľov vytvárať organizácie výrobcov alebo do nich vstupovať. EÚ súčasne stanovila prísnejšie podmienky pre organizácie výrobcov, aby zabezpečila, že budú efektívne pri sústreďovaní ponuky.

Rámček 1Riaditeľ organizácie výrobcov, ktorú sme kontrolovali, bol nadšený „inteligentnou pomocou“. EÚ už neposkytuje pomoc pestovateľom, aby zničili nadbytočné ovocie a zeleninu, ktorú nikto nechce kúpiť. EÚ teraz dotuje opatrenia pestovateľov s cieľom prispôsobiť ich produkciu kvantite a kvalite, po ktorej je dopyt.

Rámček 2„Rastúci úspech“: Pomoc sa spája s obratom, takže čím viac rastú organizácie výrobcov, tým viac finančných prostriedkov dostanú na adaptáciu. Tento úspech by mal podporiť ďalších pestovateľov, aby vytvárali organizácie výrobcov alebo do nich vstúpili, čím sa zlepší pozícia na vyjednávanie a zvýši obrat, čím sa zas zvýši pomoc na ďalšiu adaptáciu...

Rozsah auditu a audítorský prístup

| 4. | Dvor audítorov zverejnil výsledky predchádzajúceho auditu pomoci v odvetví pestovania ovocia a zeleniny vo výročnej správe za rok 2000 (2). V tom čase bolo ukončených len málo operačných programov, takže dlhodobá efektívnosť pomoci nebola zjavná. V správe sú však uvedené nedostatky členských štátov v riadení tejto schémy, ktoré znížili efektívnosť pomoci. Cieľom tohto auditu bolo preto zhodnotiť efektívnosť pomoci pre operačné programy. |
| --- | --- |

4.

Dvor audítorov zverejnil výsledky predchádzajúceho auditu pomoci v odvetví pestovania ovocia a zeleniny vo výročnej správe za rok 2000 (2). V tom čase bolo ukončených len málo operačných programov, takže dlhodobá efektívnosť pomoci nebola zjavná. V správe sú však uvedené nedostatky členských štátov v riadení tejto schémy, ktoré znížili efektívnosť pomoci. Cieľom tohto auditu bolo preto zhodnotiť efektívnosť pomoci pre operačné programy.

| 5. | Efektívnosť je v nariadení o rozpočtových pravidlách EÚ (3) definovaná ako „plnenie stanovených špecifických cieľov a dosahovanie plánovaných výsledkov“. Keďže ciele stanovené pre pomoc operačným programom nie sú konkrétne alebo vyčíslené, pod efektívnosťou sa pri audite rozumie pokrok smerom k dosiahnutiu týchto cieľov. |
| --- | --- |

5.

Efektívnosť je v nariadení o rozpočtových pravidlách EÚ (3) definovaná ako „plnenie stanovených špecifických cieľov a dosahovanie plánovaných výsledkov“. Keďže ciele stanovené pre pomoc operačným programom nie sú konkrétne alebo vyčíslené, pod efektívnosťou sa pri audite rozumie pokrok smerom k dosiahnutiu týchto cieľov.

| 6. | Otázky položené pri audite:






  i) | Realizovala sa schéma pomoci takým spôsobom, ktorý zabezpečí pravdepodobnú efektívnosť operačných programov? |
| --- | --- | --- |

6.

Otázky položené pri audite:

i)

Realizovala sa schéma pomoci takým spôsobom, ktorý zabezpečí pravdepodobnú efektívnosť operačných programov?

| ii) | Boli opatrenia financované v operačných programoch efektívne? |
| --- | --- |

ii)

Boli opatrenia financované v operačných programoch efektívne?

| iii) | Zaznamenali organizácie výrobcov pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov stanovených pre túto schému pomoci? |
| --- | --- |

iii)

Zaznamenali organizácie výrobcov pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov stanovených pre túto schému pomoci?

| 7. | Audítorský prístup zahŕňal:






  i) | posúdenie postupov, ktoré zaviedla Komisia a členské štáty na realizáciu politiky; |
| --- | --- | --- |

7.

Audítorský prístup zahŕňal:

i)

posúdenie postupov, ktoré zaviedla Komisia a členské štáty na realizáciu politiky;

| ii) | testovanie efektívnosti vzorky činností v rámci operačných programov; |
| --- | --- |

ii)

testovanie efektívnosti vzorky činností v rámci operačných programov;

| iii) | preverenie vzorky organizácií výrobcov a údajov Komisie za EÚ s cieľom nájsť dôkazy o pokroku organizácií výrobcov smerom k dosiahnutiu cieľov politiky. |
| --- | --- |

iii)

preverenie vzorky organizácií výrobcov a údajov Komisie za EÚ s cieľom nájsť dôkazy o pokroku organizácií výrobcov smerom k dosiahnutiu cieľov politiky.

| 8. | Audit sa vykonal v roku 2005 na náhodnej vzorke 30 operačných programov ukončených v rokoch 2003 a 2004 v ôsmich členských štátoch: v Grécku, Španielsku, Francúzsku, Írsku, Taliansku, Holandsku, Portugalsku a Spojenom kráľovstve. Organizácie výrobcov z nových členských štátov neboli do auditu zahrnuté, pretože v tom čase ešte neukončili operačné programy. |
| --- | --- |

8.

Audit sa vykonal v roku 2005 na náhodnej vzorke 30 operačných programov ukončených v rokoch 2003 a 2004 v ôsmich členských štátoch: v Grécku, Španielsku, Francúzsku, Írsku, Taliansku, Holandsku, Portugalsku a Spojenom kráľovstve. Organizácie výrobcov z nových členských štátov neboli do auditu zahrnuté, pretože v tom čase ešte neukončili operačné programy.

Organizácie výrobcov

| 9. | Organizácia výrobcov je skupina pestovateľov, ktorí konajú spoločne s cieľom posilniť svoju pozíciu na trhu. Často ide o družstvá, ale môžu to byť aj skupiny jednotlivcov alebo skupiny spoločností. Podmienky stanovené v nariadeniach EÚ (4), ktoré sa musia splniť: aspoň päť členov a minimálny obrat 100 000 EUR. Organizácie výrobcov musia zabezpečiť skladovanie, balenie a predaj produkcie svojich členov na trhu. Musia dokázať plánovať a prispôsobovať svoju produkciu a propagovať ekologické pestovateľské postupy a metódy hospodárenia s odpadkami. |
| --- | --- |

9.

Organizácia výrobcov je skupina pestovateľov, ktorí konajú spoločne s cieľom posilniť svoju pozíciu na trhu. Často ide o družstvá, ale môžu to byť aj skupiny jednotlivcov alebo skupiny spoločností. Podmienky stanovené v nariadeniach EÚ (4), ktoré sa musia splniť: aspoň päť členov a minimálny obrat 100 000 EUR. Organizácie výrobcov musia zabezpečiť skladovanie, balenie a predaj produkcie svojich členov na trhu. Musia dokázať plánovať a prispôsobovať svoju produkciu a propagovať ekologické pestovateľské postupy a metódy hospodárenia s odpadkami.

| 10. | Novým organizáciám výrobcov je k dispozícii počiatočná pomoc v priebehu piatich rokov určená na etablovanie a nadobudnutie zariadení potrebných na spĺňanie podmienok EÚ. Po etablovaní členské štáty kontrolujú, či organizácie výrobcov spĺňajú podmienky, hoci sa im už ďalšia pomoc neposkytuje. EÚ v zásade nepodporuje administratívne, prevádzkové či výrobné náklady organizácií výrobcov (5). |
| --- | --- |

10.

Novým organizáciám výrobcov je k dispozícii počiatočná pomoc v priebehu piatich rokov určená na etablovanie a nadobudnutie zariadení potrebných na spĺňanie podmienok EÚ. Po etablovaní členské štáty kontrolujú, či organizácie výrobcov spĺňajú podmienky, hoci sa im už ďalšia pomoc neposkytuje. EÚ v zásade nepodporuje administratívne, prevádzkové či výrobné náklady organizácií výrobcov (5).

| 11. | V štrnástich členských štátoch existuje približne 1 500 organizácií výrobcov (6) (graf 1). Veľkosť a charakter organizácií výrobcov sú rozmanité (graf 2). V priebehu auditu Dvor audítorov skontroloval medzi inými pestovateľov fíg v Grécku a pestovateľov húb v Írsku, družstvo na citrusové plody v Portugalsku a pestovateľov paradajok v Španielsku a Holandsku. Niektoré organizácie mali menej než desať členov, jedna talianska organizácia zameraná na jablká mala 5 800 členov. Jedna organizácia sa skladala zo 14 spoločností s priemerným obratom 2,6 mil. EUR na spoločnosť, v ďalšom prípade išlo o družstvo s 800 pestovateľmi na čiastočný úväzok s priemernou produkciou v hodnote približne len 600 EUR na pestovateľa. Priemerná organizácia výrobcov v EÚ mala v roku 2003 obrat 9 mil. EUR a vyše 300 členov. |
| --- | --- |

11.

V štrnástich členských štátoch existuje približne 1 500 organizácií výrobcov (6) (graf 1). Veľkosť a charakter organizácií výrobcov sú rozmanité (graf 2). V priebehu auditu Dvor audítorov skontroloval medzi inými pestovateľov fíg v Grécku a pestovateľov húb v Írsku, družstvo na citrusové plody v Portugalsku a pestovateľov paradajok v Španielsku a Holandsku. Niektoré organizácie mali menej než desať členov, jedna talianska organizácia zameraná na jablká mala 5 800 členov. Jedna organizácia sa skladala zo 14 spoločností s priemerným obratom 2,6 mil. EUR na spoločnosť, v ďalšom prípade išlo o družstvo s 800 pestovateľmi na čiastočný úväzok s priemernou produkciou v hodnote približne len 600 EUR na pestovateľa. Priemerná organizácia výrobcov v EÚ mala v roku 2003 obrat 9 mil. EUR a vyše 300 členov.

Image

Image

| 12. | Odvetvie pestovania ovocia a zeleniny je najväčším poľnohospodárskym sektorom podľa hodnoty produkcie v EÚ 15. Je obzvlášť dôležitý pre poľnohospodárske ekonomiky Grécka, Španielska, Talianska a Portugalska, kde predstavuje viac než 25 % hodnoty poľnohospodárskej výroby. Španielsko, Francúzsko a Taliansko sa spolu podieľajú na 70 % produkcie ovocia a zeleniny v EÚ podľa hodnoty. V roku 2004 bola približne tretina ich produkcie uvedená na trh prostredníctvom organizácií výrobcov. V Holandsku, Belgicku a Írsku bol podiel produkcie ovocia a zeleniny uvedený na trh cez organizácie výrobcov oveľa vyšší, približne 80 %, zatiaľ čo v Grécku to bolo 13 % a v Portugalsku 6 % (graf 3). |
| --- | --- |

12.

Odvetvie pestovania ovocia a zeleniny je najväčším poľnohospodárskym sektorom podľa hodnoty produkcie v EÚ 15. Je obzvlášť dôležitý pre poľnohospodárske ekonomiky Grécka, Španielska, Talianska a Portugalska, kde predstavuje viac než 25 % hodnoty poľnohospodárskej výroby. Španielsko, Francúzsko a Taliansko sa spolu podieľajú na 70 % produkcie ovocia a zeleniny v EÚ podľa hodnoty. V roku 2004 bola približne tretina ich produkcie uvedená na trh prostredníctvom organizácií výrobcov. V Holandsku, Belgicku a Írsku bol podiel produkcie ovocia a zeleniny uvedený na trh cez organizácie výrobcov oveľa vyšší, približne 80 %, zatiaľ čo v Grécku to bolo 13 % a v Portugalsku 6 % (graf 3).

Image

Pomoc na operačné programy

| 13. | Organizácie výrobcov, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v bode 9, môžu požiadať o pomoc na „operačný program“. Ide o program opatrení, ktorým sa organizácia výrobcov zaviaže prispôsobiť produkciu svojich členov požiadavkám trhu a posilniť svoju pozíciu na trhu (rámček 3). Konkrétne ciele, ktoré sa majú dosiahnuť opatreniami, sú stanovené v nariadení Rady (7) (rámček 4). Organizácia výrobcov navrhne program, ktorý schváli členský štát, ktorý každoročne vypláca pomoc EÚ vo výške 50 % nákladov vzniknutých organizácii výrobcov pri realizácii programu. Operačný program trvá tri až päť rokov a na konci obdobia môže organizácia výrobcov požiadať o nový program. Ročná horná hranica pomoci je stanovená vo výške 4,1 % obratu organizácie výrobcov. |
| --- | --- |

13.

Organizácie výrobcov, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v bode 9, môžu požiadať o pomoc na „operačný program“. Ide o program opatrení, ktorým sa organizácia výrobcov zaviaže prispôsobiť produkciu svojich členov požiadavkám trhu a posilniť svoju pozíciu na trhu (rámček 3). Konkrétne ciele, ktoré sa majú dosiahnuť opatreniami, sú stanovené v nariadení Rady (7) (rámček 4). Organizácia výrobcov navrhne program, ktorý schváli členský štát, ktorý každoročne vypláca pomoc EÚ vo výške 50 % nákladov vzniknutých organizácii výrobcov pri realizácii programu. Operačný program trvá tri až päť rokov a na konci obdobia môže organizácia výrobcov požiadať o nový program. Ročná horná hranica pomoci je stanovená vo výške 4,1 % obratu organizácie výrobcov.

| 14. | Vyše 70 % organizácií výrobcov má operačný program a v roku 2004 pomoc dosiahla 500 mil. EUR, čo predstavovalo 3 % obratu organizácií výrobcov a približne 1 % celkovej hodnoty produkcie ovocia a zeleniny v EÚ. Od zavedenia pomoci v roku 1997 sa jej príjem výrazne zvýšil pri súčasnom znížení pomoci za stiahnutie nadbytočnej produkcie z trhu (pozri graf 4). V grafe je taktiež zachytená výška pomoci vyplatenej prostredníctvom organizácií výrobcov pestovateľom paradajok a ovocia na ich spracovanie, ktorá sa zakladá na objeme produkcie.

  Rámček 3Typická náplň operačného programu





  — | nákup zariadení na triedenie a balenie |
| --- | --- | --- |

14.

Vyše 70 % organizácií výrobcov má operačný program a v roku 2004 pomoc dosiahla 500 mil. EUR, čo predstavovalo 3 % obratu organizácií výrobcov a približne 1 % celkovej hodnoty produkcie ovocia a zeleniny v EÚ. Od zavedenia pomoci v roku 1997 sa jej príjem výrazne zvýšil pri súčasnom znížení pomoci za stiahnutie nadbytočnej produkcie z trhu (pozri graf 4). V grafe je taktiež zachytená výška pomoci vyplatenej prostredníctvom organizácií výrobcov pestovateľom paradajok a ovocia na ich spracovanie, ktorá sa zakladá na objeme produkcie.

Rámček 3Typická náplň operačného programu





  —

nákup zariadení na triedenie a balenie

| — | zamestnanie personálu na kontrolu kvality a marketing |
| --- | --- |

—

zamestnanie personálu na kontrolu kvality a marketing

| — | investície do zavlažovacích zariadení a skleníkov |
| --- | --- |

—

investície do zavlažovacích zariadení a skleníkov

| — | dotácie pestovateľom na presadenie ovocných stromov |
| --- | --- |

—

dotácie pestovateľom na presadenie ovocných stromov

| — | náklady na prirodzených škodcov a kontrolu chorôb |
| --- | --- |

—

náklady na prirodzených škodcov a kontrolu chorôb

Rámček 411 cieľov operačného programu





  —

| — | zabezpečiť, aby sa produkcia plánovala a prispôsobovala dopytu najmä z hľadiska kvality a kvantity |
| --- | --- |

zabezpečiť, aby sa produkcia plánovala a prispôsobovala dopytu najmä z hľadiska kvality a kvantity

| — | propagovať koncentráciu ponuky a predaja produkcie svojich členov na trhu |
| --- | --- |

—

propagovať koncentráciu ponuky a predaja produkcie svojich členov na trhu

| — | znižovať výrobné náklady |
| --- | --- |

—

znižovať výrobné náklady

| — | stabilizovať výrobné ceny |
| --- | --- |

—

stabilizovať výrobné ceny

| — | propagovať používanie ekologických pestovateľských postupov, výrobných techník a metód hospodárenia s odpadkami |
| --- | --- |

—

propagovať používanie ekologických pestovateľských postupov, výrobných techník a metód hospodárenia s odpadkami

| — | zlepšovať kvalitu výrobkov |
| --- | --- |

—

zlepšovať kvalitu výrobkov

| — | podporovať komerčnú hodnotu výrobkov |
| --- | --- |

—

podporovať komerčnú hodnotu výrobkov

| — | propagovať výrobky konzumentom |
| --- | --- |

—

propagovať výrobky konzumentom

| — | vytvárať organické produktové línie |
| --- | --- |

—

vytvárať organické produktové línie

| — | propagovať integrovanú výrobu alebo iné spôsoby výroby s ohľadom na životné prostredie |
| --- | --- |

—

propagovať integrovanú výrobu alebo iné spôsoby výroby s ohľadom na životné prostredie

| — | znížiť sťahovanie produkcie z trhu |
| --- | --- |

—

znížiť sťahovanie produkcie z trhu

Image

| 15. | Realizácia pomoci je založená na spoločnom riadení, pričom členské štáty dodržiavajú podrobné pravidlá stanovené Komisiou v rámci nariadenia Rady. Členské štáty musia spolupracovať s Komisiou s cieľom zabezpečiť poskytnutie pomoci v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia: hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti. |
| --- | --- |

15.

Realizácia pomoci je založená na spoločnom riadení, pričom členské štáty dodržiavajú podrobné pravidlá stanovené Komisiou v rámci nariadenia Rady. Členské štáty musia spolupracovať s Komisiou s cieľom zabezpečiť poskytnutie pomoci v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia: hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti.

| 16. | V súlade s vykonávacím nariadením Komisie (8) musia organizácie výrobcov v návrhu operačného programu opísať:






  — | svoju pôvodnú situáciu najmä z hľadiska produkcie, predaja a zariadení, |
| --- | --- | --- |

16.

V súlade s vykonávacím nariadením Komisie (8) musia organizácie výrobcov v návrhu operačného programu opísať:

—

svoju pôvodnú situáciu najmä z hľadiska produkcie, predaja a zariadení,

| — | ciele programu zohľadňujúc prognózy trhu, |
| --- | --- |

—

ciele programu zohľadňujúc prognózy trhu,

| — | konkrétne opatrenia alebo „činnosti“, ktoré navrhujú na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

—

konkrétne opatrenia alebo „činnosti“, ktoré navrhujú na dosiahnutie týchto cieľov.

| 17. | Organizácie výrobcov môžu slobodne navrhnúť opatrenia v rámci operačného programu, ktoré vyhovujú ich konkrétnej situácii s tou podmienkou, že programy sa musia zameriavať na „niekoľko“ cieľov stanovených v nariadení Rady (pozri rámček 4). Na dokončenie spätnej väzby musia organizácie výrobcov na konci programu podať členskému štátu správu o tom, do akej miery dosiahli ciele a poznatky, ktoré je potrebné uplatniť pri ďalšom programe. „Programový model“, ktorý majú organizácie výrobcov dodržiavať, je znázornený v grafe 5. |
| --- | --- |

17.

Organizácie výrobcov môžu slobodne navrhnúť opatrenia v rámci operačného programu, ktoré vyhovujú ich konkrétnej situácii s tou podmienkou, že programy sa musia zameriavať na „niekoľko“ cieľov stanovených v nariadení Rady (pozri rámček 4). Na dokončenie spätnej väzby musia organizácie výrobcov na konci programu podať členskému štátu správu o tom, do akej miery dosiahli ciele a poznatky, ktoré je potrebné uplatniť pri ďalšom programe. „Programový model“, ktorý majú organizácie výrobcov dodržiavať, je znázornený v grafe 5.

Image

| 18. | V nariadení Komisie je taktiež konkretizovaných niekoľko kontrol, ktoré majú členské štáty vykonať pri návrhoch operačných programov:






  — | overiť pôvodnú situáciu organizácie výrobcov a ciele operačného programu, |
| --- | --- | --- |

18.

V nariadení Komisie je taktiež konkretizovaných niekoľko kontrol, ktoré majú členské štáty vykonať pri návrhoch operačných programov:

—

overiť pôvodnú situáciu organizácie výrobcov a ciele operačného programu,

| — | overiť súlad cieľov operačného programu s cieľmi stanovenými v nariadení Rady, |
| --- | --- |

—

overiť súlad cieľov operačného programu s cieľmi stanovenými v nariadení Rady,

| — | overiť ekonomickú konzistenciu a technickú kvalitu navrhovaných operačných programov a správnosť odhadov. |
| --- | --- |

—

overiť ekonomickú konzistenciu a technickú kvalitu navrhovaných operačných programov a správnosť odhadov.

V nariadení je stanovené, že členské štáty majú následne schváliť program, vyžiadať zmeny alebo ho zamietnuť.

ČASŤ I: EFEKTÍVNOSŤ OPERAČNÝCH PROGRAMOV

| 19. | Ako je uvedené vyššie, členské štáty majú s Komisiou spoločnú zodpovednosť za efektívnosť schémy pomoci: za to, že sa pomoc využije na pokrok pri dosahovaní jedenástich cieľov, ktoré stanovila Rada pre operačné programy. Táto časť správy sa najprv venuje tomu, či Komisia a členské štáty realizovali schému pomoci tak, aby sa podporovala efektívnosť, a najmä či „programový model“ fungoval podľa plánov. Potom sa hodnotí vzorka operačných programov s cieľom zistiť, či financované opatrenia prispeli k pokroku smerom k dosiahnutiu cieľov tejto schémy pomoci. |
| --- | --- |

19.

Ako je uvedené vyššie, členské štáty majú s Komisiou spoločnú zodpovednosť za efektívnosť schémy pomoci: za to, že sa pomoc využije na pokrok pri dosahovaní jedenástich cieľov, ktoré stanovila Rada pre operačné programy. Táto časť správy sa najprv venuje tomu, či Komisia a členské štáty realizovali schému pomoci tak, aby sa podporovala efektívnosť, a najmä či „programový model“ fungoval podľa plánov. Potom sa hodnotí vzorka operačných programov s cieľom zistiť, či financované opatrenia prispeli k pokroku smerom k dosiahnutiu cieľov tejto schémy pomoci.

Realizovala sa pomoc spôsobom, ktorý zabezpečí pravdepodobnú efektívnosť operačných programov?

Kontroly Komisie s cieľom zabezpečiť, že členské štáty udeľujú pomoc EÚ v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia

| 20. | Členské štáty schvaľujú operačné programy navrhnuté organizáciami výrobcov, avšak podľa Zmluvy o ES má Komisia konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia a kontroluje členské štáty. |
| --- | --- |

20.

Členské štáty schvaľujú operačné programy navrhnuté organizáciami výrobcov, avšak podľa Zmluvy o ES má Komisia konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia a kontroluje členské štáty.

| 21. | Pri „postupe zúčtovania“ Komisia kontroluje členské štáty, či boli platby pomoci uskutočnené v súlade s pravidlami Spoločenstva. V nariadení Rady sa taktiež ustanovujú „osobitné zbory kontrolórov“ v odvetví ovocia a zeleniny, ktorých úlohou je okrem iného zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel v celej EÚ. V skutočnosti ide o tých istých úradníkov, ktorí kontrolujú výdavky pri postupe zúčtovania. |
| --- | --- |

21.

Pri „postupe zúčtovania“ Komisia kontroluje členské štáty, či boli platby pomoci uskutočnené v súlade s pravidlami Spoločenstva. V nariadení Rady sa taktiež ustanovujú „osobitné zbory kontrolórov“ v odvetví ovocia a zeleniny, ktorých úlohou je okrem iného zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel v celej EÚ. V skutočnosti ide o tých istých úradníkov, ktorí kontrolujú výdavky pri postupe zúčtovania.

| 22. | V porovnaní s inými poľnohospodárskymi politikami EÚ pri schéme pomoci na operačné programy musia členské štáty lepšie posudzovať, či schvália, zamietnu opatrenia alebo či budú vyžadovať zmeny v opatreniach navrhovaných v rámci operačných programov. Avšak od prvých kontrol postupov členských štátov, ktoré sa uskutočnili v rokoch 1997 a 1998, sa kontroly Komisie zamerali na súlad s kritériami oprávnenosti výdavkov a nekontrolovalo sa, či postupy členských štátov pri schvaľovaní a monitorovaní operačných programov, ktoré sú uvedené v bode 18, pravdepodobne zabezpečia efektívnosť operačných programov. |
| --- | --- |

22.

V porovnaní s inými poľnohospodárskymi politikami EÚ pri schéme pomoci na operačné programy musia členské štáty lepšie posudzovať, či schvália, zamietnu opatrenia alebo či budú vyžadovať zmeny v opatreniach navrhovaných v rámci operačných programov. Avšak od prvých kontrol postupov členských štátov, ktoré sa uskutočnili v rokoch 1997 a 1998, sa kontroly Komisie zamerali na súlad s kritériami oprávnenosti výdavkov a nekontrolovalo sa, či postupy členských štátov pri schvaľovaní a monitorovaní operačných programov, ktoré sú uvedené v bode 18, pravdepodobne zabezpečia efektívnosť operačných programov.

| 23. | Komisia síce skontrolovala oprávnenosť pomoci vyplatenej členskými štátmi na účely postupu zúčtovania, neskontrolovala však, či boli pri tejto pomoci dodržané zásady správneho finančného hospodárenia, najmä zásada efektívnosti. |
| --- | --- |

23.

Komisia síce skontrolovala oprávnenosť pomoci vyplatenej členskými štátmi na účely postupu zúčtovania, neskontrolovala však, či boli pri tejto pomoci dodržané zásady správneho finančného hospodárenia, najmä zásada efektívnosti.

Realizácia schémy pomoci členskými štátmi

Podrobnosti z auditu v členských štátoch

| 24. | Vzhľadom na kľúčovú úlohu členských štátov pri schvaľovaní operačných programov Dvor audítorov vykonal audit postupov uplatňovaných vo všetkých dotknutých 14 členských štátoch (rámček 5). Keďže je realizácia schémy v niektorých členských štátoch decentralizovaná, Dvor audítorov skontroloval aj postupy v 19 regionálnych a miestnych úradoch v Taliansku, Španielsku, Francúzsku a Grécku. |
| --- | --- |

24.

Vzhľadom na kľúčovú úlohu členských štátov pri schvaľovaní operačných programov Dvor audítorov vykonal audit postupov uplatňovaných vo všetkých dotknutých 14 členských štátoch (rámček 5). Keďže je realizácia schémy v niektorých členských štátoch decentralizovaná, Dvor audítorov skontroloval aj postupy v 19 regionálnych a miestnych úradoch v Taliansku, Španielsku, Francúzsku a Grécku.

| 25. | Vo vykonávacom nariadení sa vyžaduje, aby členské štáty vykonávali niekoľko kontrol, nie je však predpísané ako. To poskytuje členským štátom možnosť pružne prispôsobiť postupy svojej situácii. Každý správny orgán preto realizoval schému odlišne a zistenia, ktoré sú uvedené nižšie, sa nevzťahujú rovnako na všetky členské štáty (9). |
| --- | --- |

25.

Vo vykonávacom nariadení sa vyžaduje, aby členské štáty vykonávali niekoľko kontrol, nie je však predpísané ako. To poskytuje členským štátom možnosť pružne prispôsobiť postupy svojej situácii. Každý správny orgán preto realizoval schému odlišne a zistenia, ktoré sú uvedené nižšie, sa nevzťahujú rovnako na všetky členské štáty (9).

Rámček 5Podrobnosti z auditu v členských štátochAudit postupov v členských štátoch sa zakladal na náhodnej vzorke 30 operačných programov ukončených v rokoch 2003 a 2004. Dvor audítorov skontroloval orgány členských štátov, ktoré sú zodpovedné za schvaľovanie programov, a príslušné organizácie výrobcov.







  Počet vybraných operačných programov:

| Počet vybraných operačných programov: |
| --- |
| Španielsko | 11 | Portugalsko | 2 |
| Francúzsko | 8 | Spojené kráľovstvo | 1 |
| Taliansko | 4 | Holandsko | 1 |
| Grécko | 2 | Írsko | 1 |

Španielsko

11

Portugalsko

2

Francúzsko

8

Spojené kráľovstvo

1

Taliansko

4

Holandsko

1

Grécko

2

Írsko

1

Kritériá na zhodnotenie realizácie programového modelu

| 26. | Pri rozhodovaní o schválení operačných programov a tým aj udelení pomoci EÚ by mali členské štáty uplatňovať zásady hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti, aby dodržiavali požiadavky správneho finančného hospodárenia. |
| --- | --- |

26.

Pri rozhodovaní o schválení operačných programov a tým aj udelení pomoci EÚ by mali členské štáty uplatňovať zásady hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti, aby dodržiavali požiadavky správneho finančného hospodárenia.

| 27. | Ak má byť pomoc efektívna, každá činnosť financovaná v rámci programu by mala viesť k pokroku smerom k jednému alebo viacerým z jedenástich cieľov, ktoré sú stanovené v nariadení Rady. Členské štáty by mali následne založiť svoje rozhodnutie, či schvália, zamietnu alebo či budú vyžadovať zmeny v operačnom programe, na tom, či organizácia výrobcov uspokojivo preukázala, že navrhované činnosti pravdepodobne povedú k dosiahnutiu týchto cieľov. |
| --- | --- |

27.

Ak má byť pomoc efektívna, každá činnosť financovaná v rámci programu by mala viesť k pokroku smerom k jednému alebo viacerým z jedenástich cieľov, ktoré sú stanovené v nariadení Rady. Členské štáty by mali následne založiť svoje rozhodnutie, či schvália, zamietnu alebo či budú vyžadovať zmeny v operačnom programe, na tom, či organizácia výrobcov uspokojivo preukázala, že navrhované činnosti pravdepodobne povedú k dosiahnutiu týchto cieľov.

| 28. | Členské štáty potrebujú od organizácií výrobcov podrobné informácie, aby mohli odôvodniť svoje rozhodnutie o udelení pomoci. Pri každom cieli potrebujú poznať pôvodnú situáciu organizácie výrobcov a očakávaný vplyv činnosti (činností). |
| --- | --- |

28.

Členské štáty potrebujú od organizácií výrobcov podrobné informácie, aby mohli odôvodniť svoje rozhodnutie o udelení pomoci. Pri každom cieli potrebujú poznať pôvodnú situáciu organizácie výrobcov a očakávaný vplyv činnosti (činností).

| 29. | S ohľadom na tento logický postup a konkrétne požiadavky nariadenia (pozri body 16 až 18) Dvor audítorov vypracoval kritériá auditu na to, čo by bolo primerané očakávať od „dobrého“ systému (rámček 6). Ak sú tieto kritériá splnené, postupy členských štátov pravdepodobne zabezpečia efektívnosť pomoci. Zhrnutie kritérií:






  — | V dokumentoch operačného programu by mala byť zachytená pôvodná situácia organizácie výrobcov s ohľadom na každý cieľ programu. Ciele by mali byť „SMART“ (konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a načasované): konkrétne, aby nebolo pochýb o tom, čo chce organizácia výrobcov dosiahnuť; merateľné (a načasované), aby sa dali výsledky monitorovať; dosiahnuteľné prostredníctvom realizácie činností navrhnutých v programe; a relevantné: súvisiace so situáciou organizácie výrobcov, s prognózou trhu a s jedenástimi cieľmi EÚ. Organizácia výrobcov by mala stanoviť výsledky pre každý cieľ s ohľadom na pôvodnú situáciu. V dokumentoch by malo byť zaznamenané, ako sa navrhovanými činnosťami dosiahnu ciele programu. Po ukončení programu by mala organizácia výrobcov podať správu o tom, do akej miery dosiahla ciele s ohľadom na pôvodnú situáciu a ciele. |
| --- | --- | --- |

29.

S ohľadom na tento logický postup a konkrétne požiadavky nariadenia (pozri body 16 až 18) Dvor audítorov vypracoval kritériá auditu na to, čo by bolo primerané očakávať od „dobrého“ systému (rámček 6). Ak sú tieto kritériá splnené, postupy členských štátov pravdepodobne zabezpečia efektívnosť pomoci. Zhrnutie kritérií:

—

V dokumentoch operačného programu by mala byť zachytená pôvodná situácia organizácie výrobcov s ohľadom na každý cieľ programu. Ciele by mali byť „SMART“ (konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a načasované): konkrétne, aby nebolo pochýb o tom, čo chce organizácia výrobcov dosiahnuť; merateľné (a načasované), aby sa dali výsledky monitorovať; dosiahnuteľné prostredníctvom realizácie činností navrhnutých v programe; a relevantné: súvisiace so situáciou organizácie výrobcov, s prognózou trhu a s jedenástimi cieľmi EÚ. Organizácia výrobcov by mala stanoviť výsledky pre každý cieľ s ohľadom na pôvodnú situáciu. V dokumentoch by malo byť zaznamenané, ako sa navrhovanými činnosťami dosiahnu ciele programu. Po ukončení programu by mala organizácia výrobcov podať správu o tom, do akej miery dosiahla ciele s ohľadom na pôvodnú situáciu a ciele.

| — | Členské štáty by mali zabezpečiť, že sa ciele operačného programu zhodujú s cieľmi v nariadení EÚ a že navrhované činnosti skutočne predstavujú pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov pri primeraných nákladoch. Mali by využiť hodnotiace informácie z konečných správ organizácií výrobcov na monitorovanie efektívnosti operačných programov a uplatniť získané poznatky na zlepšenie efektívnosti programov v budúcnosti. |
| --- | --- |

—

Členské štáty by mali zabezpečiť, že sa ciele operačného programu zhodujú s cieľmi v nariadení EÚ a že navrhované činnosti skutočne predstavujú pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov pri primeraných nákladoch. Mali by využiť hodnotiace informácie z konečných správ organizácií výrobcov na monitorovanie efektívnosti operačných programov a uplatniť získané poznatky na zlepšenie efektívnosti programov v budúcnosti.

Rámček 6Metodika: Niektoré kritériá Dvora audítorov na hodnotenie realizácie schémy pomoci členskými štátmi prekračujú formálny súlad s ustanoveniami nariadenia (pozri prílohu). Napríklad na dodržanie nariadenia musí organizácia výrobcov opísať svoju pôvodnú situáciu a členský štát musí skontrolovať presnosť opisu. Na dodržanie audítorských kritérií by mal členský štát taktiež zabezpečiť, že opis súvisí s cieľmi a činnosťami navrhovanými v programe. Ak tomu tak nie je, opis pôvodnej situácie nemá veľký význam.

Opis pôvodnej situácie nesúvisí s cieľmi operačného programu

| 30. | Len dva z celkového počtu kontrolovaných operačných programov neobsahovali časť nazvanú „pôvodná situácia“ a viac než polovica (60 %) programov formálne spĺňala nariadenie tým, že sa v nich spomenula produkcia, predaj a zariadenia, hoci len stručne. Niektoré členské štáty požadovali, aby organizácie výrobcov uviedli zoznam vybavenia a zariadení a predložili tabuľku s prehľadom produkcie podľa ton a hodnoty, vôbec však nepožadovali, aby boli tieto údaje prepojené na ciele alebo činnosti programu. Iné členské štáty nevydali žiadne konkrétne pokyny a prijali aj všeobecný opis, ktorý mal niekedy len jednu alebo dve vety. Len málo organizácií výrobcov opísalo pôvodnú situáciu s ohľadom na životné prostredie, kvalitu výrobkov a výrobné náklady, avšak všetky operačné programy mali takéto ciele (pozri rámček 7). Ani jedna organizácia výrobcov neopísala pôvodnú situáciu pre každý cieľ v rámci svojho operačného programu. |
| --- | --- |

30.

Len dva z celkového počtu kontrolovaných operačných programov neobsahovali časť nazvanú „pôvodná situácia“ a viac než polovica (60 %) programov formálne spĺňala nariadenie tým, že sa v nich spomenula produkcia, predaj a zariadenia, hoci len stručne. Niektoré členské štáty požadovali, aby organizácie výrobcov uviedli zoznam vybavenia a zariadení a predložili tabuľku s prehľadom produkcie podľa ton a hodnoty, vôbec však nepožadovali, aby boli tieto údaje prepojené na ciele alebo činnosti programu. Iné členské štáty nevydali žiadne konkrétne pokyny a prijali aj všeobecný opis, ktorý mal niekedy len jednu alebo dve vety. Len málo organizácií výrobcov opísalo pôvodnú situáciu s ohľadom na životné prostredie, kvalitu výrobkov a výrobné náklady, avšak všetky operačné programy mali takéto ciele (pozri rámček 7). Ani jedna organizácia výrobcov neopísala pôvodnú situáciu pre každý cieľ v rámci svojho operačného programu.

Rámček 7Regionálne úrady v Španielsku schválili operačný program, ktorý obsahoval desať činností s celkovými nákladmi 770 000 EUR. Cieľom šiestich činností bolo zlepšiť kvalitu výrobkov, cieľom ôsmich činností bolo znížiť výrobné náklady a cieľom dvoch bolo zlepšiť postupy s ohľadom na životné prostredie.Organizácia výrobcov v opise pôvodnej situácie uviedla druhy a plochu pestovaného ovocia, neuviedla však žiadne informácie o pôvodnej kvalite ovocia, výrobných nákladoch či životnom prostredí.

| 31. | Niekoľko organizácií výrobcov opísalo pôvodnú situáciu v spojitosti s konkrétnymi činnosťami, čo sa žiada napríklad v Holandsku. Tým sa do istej miery splnili kritériá, avšak pôvodná situácia organizácie výrobcov nebola dostatočne opísaná z hľadiska jej cieľov. |
| --- | --- |

31.

Niekoľko organizácií výrobcov opísalo pôvodnú situáciu v spojitosti s konkrétnymi činnosťami, čo sa žiada napríklad v Holandsku. Tým sa do istej miery splnili kritériá, avšak pôvodná situácia organizácie výrobcov nebola dostatočne opísaná z hľadiska jej cieľov.

Obsah operačných programov nesúvisí vždy s uvedenými cieľmi

| 32. | Niektoré členské štáty žiadali, aby organizácie výrobcov explicitne uviedli v operačných programoch, na ktoré ciele EÚ sa jednotlivé činnosti vzťahujú. V týchto prípadoch bolo prepojenie medzi cieľmi a programom automaticky zdokumentované a kontrola súladu cieľov s nariadením bola už len formalitou. Mnoho organizácií výrobcov však uviedlo akýkoľvek cieľ, ktorý sa im zdal relevantný, len aby opodstatnili program alebo konkrétnu činnosť bez ohľadu na to, či to bol ich skutočný cieľ alebo nie (rámček 8 a 9). |
| --- | --- |

32.

Niektoré členské štáty žiadali, aby organizácie výrobcov explicitne uviedli v operačných programoch, na ktoré ciele EÚ sa jednotlivé činnosti vzťahujú. V týchto prípadoch bolo prepojenie medzi cieľmi a programom automaticky zdokumentované a kontrola súladu cieľov s nariadením bola už len formalitou. Mnoho organizácií výrobcov však uviedlo akýkoľvek cieľ, ktorý sa im zdal relevantný, len aby opodstatnili program alebo konkrétnu činnosť bez ohľadu na to, či to bol ich skutočný cieľ alebo nie (rámček 8 a 9).

| 33. | V Taliansku a Grécku vypracovali úrady podrobný zoznam možných činností, z ktorých si mohli organizácie výrobcov vybrať, a pre každú činnosť vopred stanovili cieľ. Francúzske úrady taktiež vydali zoznam možných činností, ktoré však boli roztriedené podľa charakteru a nie podľa cieľov. Pri kategórii životné prostredie a kvalita boli relevantné ciele činností zreteľné, pri kategórii „opatrenia spojené s výrobnými zariadeniami“ tomu tak niekedy nebolo. V dôsledku toho nebolo možné na základe dokumentácie operačného programu zistiť ciele niektorých činností (rámček 10). Talianske, grécke a francúzske úrady sa nesnažili skontrolovať ciele jednotlivých programov, pretože si mysleli, že súlad činností s cieľmi EÚ sa stanovil pri vypracúvaní návrhu národného zoznamu činností. Postupom času však zmena klasifikácie spôsobila „zmenu“ cieľov operačných programov pre danú činnosť (rámček 11). |
| --- | --- |

33.

V Taliansku a Grécku vypracovali úrady podrobný zoznam možných činností, z ktorých si mohli organizácie výrobcov vybrať, a pre každú činnosť vopred stanovili cieľ. Francúzske úrady taktiež vydali zoznam možných činností, ktoré však boli roztriedené podľa charakteru a nie podľa cieľov. Pri kategórii životné prostredie a kvalita boli relevantné ciele činností zreteľné, pri kategórii „opatrenia spojené s výrobnými zariadeniami“ tomu tak niekedy nebolo. V dôsledku toho nebolo možné na základe dokumentácie operačného programu zistiť ciele niektorých činností (rámček 10). Talianske, grécke a francúzske úrady sa nesnažili skontrolovať ciele jednotlivých programov, pretože si mysleli, že súlad činností s cieľmi EÚ sa stanovil pri vypracúvaní návrhu národného zoznamu činností. Postupom času však zmena klasifikácie spôsobila „zmenu“ cieľov operačných programov pre danú činnosť (rámček 11).

Rámček 8Operačný program v Holandsku zahŕňal elektronický systém dodávok, ktorého náklady boli 135 000 EUR, s cieľom „plánovania a prispôsobenia produkcie dopytu“. Organizácia výrobcov nedokázala preukázať spojitosť medzi touto činnosťou a cieľom. Skutočný cieľ, ktorým bolo zníženie nákladov, nebol v operačnom programe uvedený.

Rámček 9V rámci operačného programu, ktorý schválili regionálne španielske úrady, organizácia výrobcov zakúpila vidlicový stohovací vozík za 25 000 EUR. Organizácia výrobcov nedokázala preukázať spojitosť medzi touto činnosťou a uvedeným cieľom „znížiť sťahovanie nadbytočnej produkcie z trhu“.

Rámček 10Do operačného programu vo Francúzsku organizácia výrobcov zaradila činnosť opísanú ako „poskytnutie služieb“ s nákladmi 50 400 EUR. 25 % týchto nákladov bolo priradených k cieľu „zlepšenie kvality“ a 25 % k cieľu „zlepšenie postupov s ohľadom na životné prostredie“. Dvor audítorov nedokázal určiť cieľ EÚ, ktorý sa vzťahoval na zvyšných 50 % nákladov.

Rámček 11Projekt zavlažovania v Taliansku bol priradený k cieľu „zlepšenie kvality“ v súlade s národnými usmerneniami z roku 1997. Po revízii usmernení bol v roku 1999 programu priradený cieľ „koncentrácie ponuky“. Po ďalšej revízii v roku 2002 bola tá istá činnosť klasifikovaná pod cieľom „zníženie nákladov“.

Ciele operačných programov nie sú merateľné a úlohy nie sú stanovené

| 34. | Len úrady v Spojenom kráľovstve formálne žiadali, aby organizácie výrobcov stanovili pre operačné programy merateľné ciele, hoci sa tým nezabezpečilo, že tomu tak bolo aj v praxi. V Španielsku, Taliansku a Holandsku úrady požadovali, aby sa uviedli výsledky očakávané pri každom opatrení alebo činnosti, ale toto bolo zamerané skôr na výkony – ako bolo možné preukázať realizáciu činností – než na dosiahnutie cieľa. Pri 10 % kontrolovaných operačných programoch organizácie výrobcov kvantifikovali ciele aspoň pri jednej činnosti, keď to bolo jednoznačne možné, napr. očakávané zníženie nákladov alebo počet hektárov, ktoré sa majú zmeniť na organickú produkciu. Bolo to najmä v Španielsku a Taliansku. Inak organizácie výrobcov nestanovili úlohy alebo indikátory, podľa ktorých by sa dalo monitorovať dosiahnutie cieľov. |
| --- | --- |

34.

Len úrady v Spojenom kráľovstve formálne žiadali, aby organizácie výrobcov stanovili pre operačné programy merateľné ciele, hoci sa tým nezabezpečilo, že tomu tak bolo aj v praxi. V Španielsku, Taliansku a Holandsku úrady požadovali, aby sa uviedli výsledky očakávané pri každom opatrení alebo činnosti, ale toto bolo zamerané skôr na výkony – ako bolo možné preukázať realizáciu činností – než na dosiahnutie cieľa. Pri 10 % kontrolovaných operačných programoch organizácie výrobcov kvantifikovali ciele aspoň pri jednej činnosti, keď to bolo jednoznačne možné, napr. očakávané zníženie nákladov alebo počet hektárov, ktoré sa majú zmeniť na organickú produkciu. Bolo to najmä v Španielsku a Taliansku. Inak organizácie výrobcov nestanovili úlohy alebo indikátory, podľa ktorých by sa dalo monitorovať dosiahnutie cieľov.

V hodnotiacich správach organizácií výrobcov nie je zaznamenané dosiahnutie cieľov

| 35. | S výnimkou niektorých prípadov vo Francúzsku a Írsku členské štáty zabezpečili, aby organizácie výrobcov opísali v konečných hodnotiacich správach realizáciu programov a výkony (čo sa urobilo), ale ani jeden štát v skutočnosti nepožadoval, aby bolo v správe uvedené aj to, do akej miery boli dosiahnuté ciele operačného programu. Správy sa preto dali využiť na hodnotenie efektívnosti pomoci len málo. |
| --- | --- |

35.

S výnimkou niektorých prípadov vo Francúzsku a Írsku členské štáty zabezpečili, aby organizácie výrobcov opísali v konečných hodnotiacich správach realizáciu programov a výkony (čo sa urobilo), ale ani jeden štát v skutočnosti nepožadoval, aby bolo v správe uvedené aj to, do akej miery boli dosiahnuté ciele operačného programu. Správy sa preto dali využiť na hodnotenie efektívnosti pomoci len málo.

| 36. | Členské štáty málo využívali hodnotenia z konečných správ (10) a považovali ich len za ďalšiu formalitu potrebnú pre súlad s nariadením. V Grécku, Španielsku (11) a Portugalsku platobné agentúry konečné správy jednoducho založili do archívu a úrady zodpovedné za schvaľovanie operačných programov ich nekontrolovali. |
| --- | --- |

36.

Členské štáty málo využívali hodnotenia z konečných správ (10) a považovali ich len za ďalšiu formalitu potrebnú pre súlad s nariadením. V Grécku, Španielsku (11) a Portugalsku platobné agentúry konečné správy jednoducho založili do archívu a úrady zodpovedné za schvaľovanie operačných programov ich nekontrolovali.

| 37. | Obsah správ bol rôzny: od menej než jednej strany všeobecných, nepodložených výrokov ako „kvalita sa zlepšila“ po viac než 100 strán podrobných faktov a číselných údajov o realizácii programu s opisom jednotlivých činností. Členské štáty nepožadovali, aby konečné správy obsahovali rovnaké súbory informácií, čo by umožnilo monitorovať efektívnosť programov na regionálnej alebo celoštátnej úrovni, a rôznorodosť správ takúto analýzu znemožnila. |
| --- | --- |

37.

Obsah správ bol rôzny: od menej než jednej strany všeobecných, nepodložených výrokov ako „kvalita sa zlepšila“ po viac než 100 strán podrobných faktov a číselných údajov o realizácii programu s opisom jednotlivých činností. Členské štáty nepožadovali, aby konečné správy obsahovali rovnaké súbory informácií, čo by umožnilo monitorovať efektívnosť programov na regionálnej alebo celoštátnej úrovni, a rôznorodosť správ takúto analýzu znemožnila.

Členské štáty pri schvaľovaní operačných programov neuplatňujú kritériá efektívnosti

| 38. | V skutočnosti členské štáty schvaľovali programy podľa charakteru navrhovaných výdavkov, nie z hľadiska toho, čo sa malo programom dosiahnuť. Kritériá efektívnosti, napr. dodatkovosť sa neuplatňovali pri rozhodovaní o schválení financovania činnosti z pomoci EÚ. Faktory, ktoré sa konkrétne vyžadujú v nariadení, napr. počiatočná situácia a ciele, technická kvalita a ekonomická konzistentnosť programu sa stali nadbytočnými a brali sa do úvahy len do tej miery, do akej bolo potrebné preukázať súlad s ustanoveniami nariadenia. |
| --- | --- |

38.

V skutočnosti členské štáty schvaľovali programy podľa charakteru navrhovaných výdavkov, nie z hľadiska toho, čo sa malo programom dosiahnuť. Kritériá efektívnosti, napr. dodatkovosť sa neuplatňovali pri rozhodovaní o schválení financovania činnosti z pomoci EÚ. Faktory, ktoré sa konkrétne vyžadujú v nariadení, napr. počiatočná situácia a ciele, technická kvalita a ekonomická konzistentnosť programu sa stali nadbytočnými a brali sa do úvahy len do tej miery, do akej bolo potrebné preukázať súlad s ustanoveniami nariadenia.

| 39. | Členské štáty namiesto toho zaujali iný prístup. Zamerali sa na súlad s kritériami oprávnenosti a vyplatenia dotácií, čo je zobrazené v grafe 6. |
| --- | --- |

39.

Členské štáty namiesto toho zaujali iný prístup. Zamerali sa na súlad s kritériami oprávnenosti a vyplatenia dotácií, čo je zobrazené v grafe 6.

Image

| 40. | Táto situácia je v značnej miere zapríčinená zmenou a doplnením vykonávacieho nariadenia Komisie, ktoré sa týka zavedenia „zoznamov oprávnených výdavkov“. Od roku 1999 musia byť všetky operačné programy v súlade s týmto nariadením. V tomto nariadení sú uvedené druhy výdavkov, ktoré môžu alebo nemôžu byť začlenené do operačných programov (rámček 12). |
| --- | --- |

40.

Táto situácia je v značnej miere zapríčinená zmenou a doplnením vykonávacieho nariadenia Komisie, ktoré sa týka zavedenia „zoznamov oprávnených výdavkov“. Od roku 1999 musia byť všetky operačné programy v súlade s týmto nariadením. V tomto nariadení sú uvedené druhy výdavkov, ktoré môžu alebo nemôžu byť začlenené do operačných programov (rámček 12).

Rámček 12Príklad kritérií oprávnenosti: náklady na prepravuOprávnené:





  —

| — | investície do prepravy vybavenej chladiarenskym zariadením. |
| --- | --- |

investície do prepravy vybavenej chladiarenskym zariadením.

| — | náklady na zber alebo prepravu (vnútorné alebo vonkajšie), |
| --- | --- |

—

náklady na zber alebo prepravu (vnútorné alebo vonkajšie),

| — | investície do prepravy na uvedenie na trh alebo distribúciu. |
| --- | --- |

—

investície do prepravy na uvedenie na trh alebo distribúciu.

| 41. | Pôvodné vykonávacie nariadenie z roku 1997 nestanovovalo podrobné kritériá oprávnenosti, vylučovalo iba administratívne a prevádzkové výdavky organizácií výrobcov. Členské štáty si neboli isté, ktoré výdavky by Komisia pri postupe zúčtovania akceptovala ako oprávnené, a Komisia v nadväznosti na žiadosti členských štátov o vysvetlenie na tento účel vydala série interpretačných poznámok. |
| --- | --- |

41.

Pôvodné vykonávacie nariadenie z roku 1997 nestanovovalo podrobné kritériá oprávnenosti, vylučovalo iba administratívne a prevádzkové výdavky organizácií výrobcov. Členské štáty si neboli isté, ktoré výdavky by Komisia pri postupe zúčtovania akceptovala ako oprávnené, a Komisia v nadväznosti na žiadosti členských štátov o vysvetlenie na tento účel vydala série interpretačných poznámok.

| 42. | Keďže tieto interpretačné poznámky nemali oficiálny status, Komisia zmenila a doplnila právnu úpravu týkajúcu sa zavedenia zoznamu neoprávnených činností a výdavkov. Zároveň členské štáty požiadala, aby kontrolovali oprávnenosť výdavkov navrhovaných operačných programov podľa tohto zoznamu pred tým, ako operačné programy schvália. Na doplnenie vyhotovila Komisia v roku 2001 zoznam, ktorý sa týkal toho, čo by mohlo byť začlenené do operačných programov a v roku 2003 boli interpretačné poznámky zrušené a obidva zoznamy opätovne zrevidované. Zoznamy oprávnených výdavkov umožňovali niektoré výnimky týkajúce sa vylúčenia výrobných a prevádzkových nákladov organizácií výrobcov, akými sú určité platy zamestnancov, recyklovateľný obal a náklady na prírodné pesticídy a kontroly chorôb. |
| --- | --- |

42.

Keďže tieto interpretačné poznámky nemali oficiálny status, Komisia zmenila a doplnila právnu úpravu týkajúcu sa zavedenia zoznamu neoprávnených činností a výdavkov. Zároveň členské štáty požiadala, aby kontrolovali oprávnenosť výdavkov navrhovaných operačných programov podľa tohto zoznamu pred tým, ako operačné programy schvália. Na doplnenie vyhotovila Komisia v roku 2001 zoznam, ktorý sa týkal toho, čo by mohlo byť začlenené do operačných programov a v roku 2003 boli interpretačné poznámky zrušené a obidva zoznamy opätovne zrevidované. Zoznamy oprávnených výdavkov umožňovali niektoré výnimky týkajúce sa vylúčenia výrobných a prevádzkových nákladov organizácií výrobcov, akými sú určité platy zamestnancov, recyklovateľný obal a náklady na prírodné pesticídy a kontroly chorôb.

| 43. | Existencia týchto zoznamov oprávnených výdavkov nebráni tomu, aby členské štáty zvažovali aj pôvodnú situáciu a ciele organizácií výrobcov a pravdepodobnú efektívnosť navrhovaných činností. Členské štáty, ktoré odmietajú schváliť navrhované výdavky, ktoré sú v nariadení definované ako oprávnené, by však mali byť schopné poskytnúť organizácii výrobcov odôvodnenie, a takisto môžu čeliť právnym nárokom. Členské štáty môžu predísť týmto náročným rozhodnutiam tak, že schvália rovnaké činnosti pre všetky organizácie výrobcov, ktoré o to žiadajú, bez ohľadu na ciele alebo situáciu organizácie výrobcov (rámček 13). |
| --- | --- |

43.

Existencia týchto zoznamov oprávnených výdavkov nebráni tomu, aby členské štáty zvažovali aj pôvodnú situáciu a ciele organizácií výrobcov a pravdepodobnú efektívnosť navrhovaných činností. Členské štáty, ktoré odmietajú schváliť navrhované výdavky, ktoré sú v nariadení definované ako oprávnené, by však mali byť schopné poskytnúť organizácii výrobcov odôvodnenie, a takisto môžu čeliť právnym nárokom. Členské štáty môžu predísť týmto náročným rozhodnutiam tak, že schvália rovnaké činnosti pre všetky organizácie výrobcov, ktoré o to žiadajú, bez ohľadu na ciele alebo situáciu organizácie výrobcov (rámček 13).

Rámček 13Príklad: skriňové paletyV desiatich z tridsiatich náhodne vybraných operačných programov schválili členské štáty nákup skriňových paliet, debničiek alebo podobných kontajnerov na zber, prepravu a skladovanie ovocia a zeleniny, pričom kombinované náklady za tento nákup dosiahli výšku 1,7 mil. EUR. Komisia považuje tieto náklady za oprávnené. K cieľom uvedeným v operačných programoch patrili:





  —

| — | stabilizácia cien výrobcov, |
| --- | --- |

stabilizácia cien výrobcov,

| — | zvyšovanie kvality výrobkov, |
| --- | --- |

—

zvyšovanie kvality výrobkov,

| — | zvýšenie komerčnej hodnoty výrobkov, |
| --- | --- |

—

zvýšenie komerčnej hodnoty výrobkov,

| — | znižovanie výrobných nákladov, |
| --- | --- |

—

znižovanie výrobných nákladov,

| — | zlepšovanie environmentálnych postupov, |
| --- | --- |

—

zlepšovanie environmentálnych postupov,

| — | koncentrácia ponuky, |
| --- | --- |

—

koncentrácia ponuky,

| — | znižovanie počtu stiahnutí nadbytočnej produkcie. |
| --- | --- |

—

znižovanie počtu stiahnutí nadbytočnej produkcie.

Koexistencia programového modelu a dotačného prístupu viedla k väčšej zložitosti a k zvýšeniu nákladov

| 44. | V skutočnosti členské štáty uplatňujú skôr „dotačný prístup“ než programový prístup, pričom sa stále vyžadujú programové prvky nariadenia. V dôsledku toho sa schéma pomoci stala komplexnejšou, ako je potrebné, a došlo k zvýšeniu administratívnych nákladov a nákladov na kontrolu. To je spôsobené nejasnosťou zoznamov oprávnených výdavkov, ako aj koexistenciou programového modelu. Príprava operačných programov, ročné správy o realizácii a záverečné hodnotenia programov predstavujú za predpokladu, že sú vykonané riadne, značné náklady pre organizácie výrobcov, čo platí o to viac v takých členských štátoch, ako sú Taliansko a Holandsko, keďže sa v nich požaduje, aby boli na schválenie predložené aj podrobné ročné operačné programy. |
| --- | --- |

44.

V skutočnosti členské štáty uplatňujú skôr „dotačný prístup“ než programový prístup, pričom sa stále vyžadujú programové prvky nariadenia. V dôsledku toho sa schéma pomoci stala komplexnejšou, ako je potrebné, a došlo k zvýšeniu administratívnych nákladov a nákladov na kontrolu. To je spôsobené nejasnosťou zoznamov oprávnených výdavkov, ako aj koexistenciou programového modelu. Príprava operačných programov, ročné správy o realizácii a záverečné hodnotenia programov predstavujú za predpokladu, že sú vykonané riadne, značné náklady pre organizácie výrobcov, čo platí o to viac v takých členských štátoch, ako sú Taliansko a Holandsko, keďže sa v nich požaduje, aby boli na schválenie predložené aj podrobné ročné operačné programy.

| 45. | Zoznamy oprávnených nákladov uverejnené v nariadení nemôžu byť nikdy dostatočne precízne na to, aby pokryli všetky možné činnosti v tak rozmanitom a rýchlo sa meniacom odvetví, takže sú vyhotovené v pomerne všeobecnom zmysle, podobne ako „opatrenia na zlepšenie kvality“. Vzhľadom na to sa nevyhnutne zvyšuje počet žiadostí o vysvetlenie a každý členský štát a dokonca aj regióny v rámci členského štátu podávajú rozdielny výklad zoznamov nákladov. Komisia aj po ôsmich rokoch prevádzky schémy naďalej nachádzala pri kontrolách zúčtovania za rok 2 005 v Španielsku, Francúzsku, Taliansku a Spojenom kráľovstve príklady neoprávnených výdavkov, keďže tieto členské štáty nevykladali vždy pravidlá oprávnenosti rovnako ako Komisia. |
| --- | --- |

45.

Zoznamy oprávnených nákladov uverejnené v nariadení nemôžu byť nikdy dostatočne precízne na to, aby pokryli všetky možné činnosti v tak rozmanitom a rýchlo sa meniacom odvetví, takže sú vyhotovené v pomerne všeobecnom zmysle, podobne ako „opatrenia na zlepšenie kvality“. Vzhľadom na to sa nevyhnutne zvyšuje počet žiadostí o vysvetlenie a každý členský štát a dokonca aj regióny v rámci členského štátu podávajú rozdielny výklad zoznamov nákladov. Komisia aj po ôsmich rokoch prevádzky schémy naďalej nachádzala pri kontrolách zúčtovania za rok 2 005 v Španielsku, Francúzsku, Taliansku a Spojenom kráľovstve príklady neoprávnených výdavkov, keďže tieto členské štáty nevykladali vždy pravidlá oprávnenosti rovnako ako Komisia.

| 46. | Vzhľadom na nejasnosť vo vzťahu k oprávnenosti a spojené riziká vykonali správne orgány jednotlivých členských štátov viac kontrol, ako sa požaduje v nariadení (12). Niektoré kontrolovali každú organizáciu výrobcov niekoľkokrát v roku, čo viedlo k vzniku dodatočných nákladov nielen iba na strane členského štátu, ale aj na strane organizácie výrobcov. |
| --- | --- |

46.

Vzhľadom na nejasnosť vo vzťahu k oprávnenosti a spojené riziká vykonali správne orgány jednotlivých členských štátov viac kontrol, ako sa požaduje v nariadení (12). Niektoré kontrolovali každú organizáciu výrobcov niekoľkokrát v roku, čo viedlo k vzniku dodatočných nákladov nielen iba na strane členského štátu, ale aj na strane organizácie výrobcov.

| 47. | Táto nejasnosť vo vzťahu k oprávnenosti, náklady na riadenie a rozsiahle kontroly ich činností môžu takisto organizácie výrobcov odrádzať od riskantných inovatívnych opatrení, ktoré by mohli byť v konečnom dôsledku zamietnuté. Môžu ich podnietiť k tomu, aby do svojich operačných programov začlenili iba tie opatrenia, ktorých oprávnenosť je jasne stanovená. |
| --- | --- |

47.

Táto nejasnosť vo vzťahu k oprávnenosti, náklady na riadenie a rozsiahle kontroly ich činností môžu takisto organizácie výrobcov odrádzať od riskantných inovatívnych opatrení, ktoré by mohli byť v konečnom dôsledku zamietnuté. Môžu ich podnietiť k tomu, aby do svojich operačných programov začlenili iba tie opatrenia, ktorých oprávnenosť je jasne stanovená.

Existuje riziko, že boli schválené neefektívne činnosti

| 48. | Keďže sa programový model neimplementuje riadne, rozpočet EÚ je vystavený zvýšenému riziku neefektívnosti: riziku, že budú schválené činnosti, ktoré nepredstavujú pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov EÚ. |
| --- | --- |

48.

Keďže sa programový model neimplementuje riadne, rozpočet EÚ je vystavený zvýšenému riziku neefektívnosti: riziku, že budú schválené činnosti, ktoré nepredstavujú pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov EÚ.

| 49. | Niektoré členské štáty namietajú, že nie je potrebné, aby sa zaoberali efektívnosťou programov, keďže organizácie výrobcov zvyčajne prijímajú najlepšie obchodné rozhodnutia za podmienok, ktoré sú pre nich stanovené. Členovia organizácie výrobcov musia predsa spolufinancovať 50 % nákladov programu. Z príkladov, ktoré boli zistené počas auditu, však vyplýva, že niektoré organizácie výrobcov používajú dotácie na podporu nákladov existujúcich činností, ktoré však nepredstavujú pokrok od ich pôvodnej situácie. Aj keď vzniknutá situácia môže mať obchodný význam pre organizácie výrobcov, najmä ak je pod konkurenčným tlakom, neprispieva k dosahovaniu cieľov schémy pomoci EÚ. Na príklade zo Španielska (rámček 14) je znázornené začlenenie nákladov, ktoré nie sú „činnosťami“ alebo „opatreniami“ navrhnutými na dosiahnutie cieľov operačných programov, ale sú zvyčajnými nákladmi každého pestovateľa ovocia a zeleniny. Napriek tomu, že pri operačných programoch nie je bežné, aby sa v nich vyčleňoval taký vysoký podiel na recyklovateľné obaly (13), členské štáty na tento účel schválili značné množstvo výdavkov. Desať zo vzorky tridsiatich operačných programov Dvora audítorov vyčlenilo na recyklovateľné a opakovane použiteľné obaly spoločne celkom 4,9 mil. EUR. |
| --- | --- |

49.

Niektoré členské štáty namietajú, že nie je potrebné, aby sa zaoberali efektívnosťou programov, keďže organizácie výrobcov zvyčajne prijímajú najlepšie obchodné rozhodnutia za podmienok, ktoré sú pre nich stanovené. Členovia organizácie výrobcov musia predsa spolufinancovať 50 % nákladov programu. Z príkladov, ktoré boli zistené počas auditu, však vyplýva, že niektoré organizácie výrobcov používajú dotácie na podporu nákladov existujúcich činností, ktoré však nepredstavujú pokrok od ich pôvodnej situácie. Aj keď vzniknutá situácia môže mať obchodný význam pre organizácie výrobcov, najmä ak je pod konkurenčným tlakom, neprispieva k dosahovaniu cieľov schémy pomoci EÚ. Na príklade zo Španielska (rámček 14) je znázornené začlenenie nákladov, ktoré nie sú „činnosťami“ alebo „opatreniami“ navrhnutými na dosiahnutie cieľov operačných programov, ale sú zvyčajnými nákladmi každého pestovateľa ovocia a zeleniny. Napriek tomu, že pri operačných programoch nie je bežné, aby sa v nich vyčleňoval taký vysoký podiel na recyklovateľné obaly (13), členské štáty na tento účel schválili značné množstvo výdavkov. Desať zo vzorky tridsiatich operačných programov Dvora audítorov vyčlenilo na recyklovateľné a opakovane použiteľné obaly spoločne celkom 4,9 mil. EUR.

Rámček 14Príklad: Regionálne orgány v Španielsku schválili v našej vzorke jeden operačný program, v rámci ktorého sa na recyklovateľné kartónové krabice vyčlenilo 2,7 mil. EUR, čo počas obdobia rokov 2000 – 2003 predstavovalo 83 % celkových nákladov programu. V roku 2001 došlo k schváleniu zmeny programu, na základe ktorej sa zrušili plánované investície na skleníky a zavlažovanie a rozpočet sa, pokiaľ ide o recyklovateľné krabice, zvýšil na 98 % celkových nákladov. Jedinou inou „činnosťou“ bola mzda technika.

Boli opatrenia financované v operačných programoch efektívne?

| 50. | Z predchádzajúcej časti je zrejmé, že pri prístupe, ktorým sa riadia členské štáty pri schvaľovaní operačných programov, vzniká riziko, že financované opatrenia nemusia byť efektívne. V tejto časti sa posudzuje, či činnosti, ktoré organizácie výrobcov realizovali, boli alebo neboli efektívne z hľadiska dosiahnutia cieľov operačného programu. |
| --- | --- |

50.

Z predchádzajúcej časti je zrejmé, že pri prístupe, ktorým sa riadia členské štáty pri schvaľovaní operačných programov, vzniká riziko, že financované opatrenia nemusia byť efektívne. V tejto časti sa posudzuje, či činnosti, ktoré organizácie výrobcov realizovali, boli alebo neboli efektívne z hľadiska dosiahnutia cieľov operačného programu.

Hodnotenia operačných programov organizácie výrobcov (záverečné správy)

| 51. | Hlavným zdrojom informácií o efektívnosti operačných programov by mali byť záverečné správy, ktoré vyhotovujú organizácie výrobcov na konci každého programu. Tieto záverečné správy sa v zmysle nariadenia požadujú na preukázanie rozsahu, v akom sa dosiahli ciele operačných programov. Ani jedna zo 142 záverečných správ, ktoré boli skúmané v rámci tohto auditu, neobsahovala úplné posúdenie dosiahnutia cieľov operačného programu. Komisia nezaradila dodržiavanie tejto požiadavky nariadenia do kontroly postupov členských štátov. |
| --- | --- |

51.

Hlavným zdrojom informácií o efektívnosti operačných programov by mali byť záverečné správy, ktoré vyhotovujú organizácie výrobcov na konci každého programu. Tieto záverečné správy sa v zmysle nariadenia požadujú na preukázanie rozsahu, v akom sa dosiahli ciele operačných programov. Ani jedna zo 142 záverečných správ, ktoré boli skúmané v rámci tohto auditu, neobsahovala úplné posúdenie dosiahnutia cieľov operačného programu. Komisia nezaradila dodržiavanie tejto požiadavky nariadenia do kontroly postupov členských štátov.

| 52. | To znamená, že Komisia, ktorá podľa nariadenia EÚ o rozpočtových pravidlách disponuje osobitnými právomocami vo vzťahu k monitorovaniu dosiahnutia cieľov politiky, túto možnosť nevyužila. Ak by záverečné správy obsahovali požadované posúdenia, bolo by možné analyzovať vzorku správ a vyvodiť závery, či operačné programy dosiahli svoje ciele. Ak by sa správne vybralo niekoľko ukazovateľov výkonnosti, ktoré sa požadujú od všetkých organizácií výrobcov, tieto záverečné správy mohli vytvárať dlhodobé série zaznamenávajúce pokrok dosiahnutý vo vzťahu k cieľom, akými sú zvyšovanie kvality, znižovanie nákladov, organická výroba a zlepšovanie environmentálnych postupov. |
| --- | --- |

52.

To znamená, že Komisia, ktorá podľa nariadenia EÚ o rozpočtových pravidlách disponuje osobitnými právomocami vo vzťahu k monitorovaniu dosiahnutia cieľov politiky, túto možnosť nevyužila. Ak by záverečné správy obsahovali požadované posúdenia, bolo by možné analyzovať vzorku správ a vyvodiť závery, či operačné programy dosiahli svoje ciele. Ak by sa správne vybralo niekoľko ukazovateľov výkonnosti, ktoré sa požadujú od všetkých organizácií výrobcov, tieto záverečné správy mohli vytvárať dlhodobé série zaznamenávajúce pokrok dosiahnutý vo vzťahu k cieľom, akými sú zvyšovanie kvality, znižovanie nákladov, organická výroba a zlepšovanie environmentálnych postupov.

Vzorka činností operačného programu

| 53. | Komisia na účely kontroly efektívnosti činností operačných programov náhodne vybrala celkovo 104 činností z tridsiatich operačných programov organizácií výrobcov ukončených v roku 2003 alebo 2004 (rámček 5). Od organizácií výrobcov sa požadovalo, aby preukázali dosah vybraných činností v zmysle príslušných cieľov operačných programov. Niektoré činnosti mali viac než jeden cieľ, to znamená, že sa celkovo preskúmalo 265 prípadov. |
| --- | --- |

53.

Komisia na účely kontroly efektívnosti činností operačných programov náhodne vybrala celkovo 104 činností z tridsiatich operačných programov organizácií výrobcov ukončených v roku 2003 alebo 2004 (rámček 5). Od organizácií výrobcov sa požadovalo, aby preukázali dosah vybraných činností v zmysle príslušných cieľov operačných programov. Niektoré činnosti mali viac než jeden cieľ, to znamená, že sa celkovo preskúmalo 265 prípadov.

| 54. | Iba v 30 % prípadov mohli organizácie výrobcov predložiť dostatočné dôkazy preukazujúce, že činnosť viedla k pokroku smerom k príslušnému cieľu (graf 7). V ďalších 41 % prípadov bolo možné dospieť k pozitívnemu záveru na základe logického zdôvodnenia, keďže v týchto prípadoch neboli k dispozícii žiadne priame dôkazy (pozri rámček 15). V mnohých prípadoch však bol pokrok zanedbateľný, ako je uvedené v bode 58. |
| --- | --- |

54.

Iba v 30 % prípadov mohli organizácie výrobcov predložiť dostatočné dôkazy preukazujúce, že činnosť viedla k pokroku smerom k príslušnému cieľu (graf 7). V ďalších 41 % prípadov bolo možné dospieť k pozitívnemu záveru na základe logického zdôvodnenia, keďže v týchto prípadoch neboli k dispozícii žiadne priame dôkazy (pozri rámček 15). V mnohých prípadoch však bol pokrok zanedbateľný, ako je uvedené v bode 58.

Rámček 15Príklad „pravdepodobného pokroku“: Organizácia výrobcov v Portugalsku zakúpila chladiarenske vozidlo, aby počas distribúcie nedochádzalo k zhoršovaniu kvality jej ovocných výrobkov. Táto organizácia výrobcov nemala k dispozícii žiadne údaje na preukázanie zlepšenia kvality, ukázala nám však zariadenie a vysvetlila postupy chladenia. Na základe toho sme dospeli k záveru, že zlepšenie kvality je pravdepodobné.

Image

| 55. | V takmer štvrtine prípadov Dvor audítorov nemohol dospieť k záveru, či sa pokrok dosiahol alebo nedosiahol. Vo väčšine prípadov to bolo spôsobené tým, že príslušný cieľ bol natoľko všeobecný, že neexistenciu dosahu nebolo možné preukázať. Uvedené platí, najmä pokiaľ ide o ciele, ktoré sa týkajú znižovania počtu stiahnutí, koncentrácie ponuky a stabilizácie cien pestovateľa (pozri graf 8). Dôvodom existencie organizácie výrobcov je napríklad koncentrácia ponuky a predaj produkcie jej členov. V dôsledku toho všetky tieto činnosti k tomuto cieľu určitým spôsobom, aj keď nepriamo, prispievajú. |
| --- | --- |

55.

V takmer štvrtine prípadov Dvor audítorov nemohol dospieť k záveru, či sa pokrok dosiahol alebo nedosiahol. Vo väčšine prípadov to bolo spôsobené tým, že príslušný cieľ bol natoľko všeobecný, že neexistenciu dosahu nebolo možné preukázať. Uvedené platí, najmä pokiaľ ide o ciele, ktoré sa týkajú znižovania počtu stiahnutí, koncentrácie ponuky a stabilizácie cien pestovateľa (pozri graf 8). Dôvodom existencie organizácie výrobcov je napríklad koncentrácia ponuky a predaj produkcie jej členov. V dôsledku toho všetky tieto činnosti k tomuto cieľu určitým spôsobom, aj keď nepriamo, prispievajú.

Image

| 56. | V 6 % prípadov existoval jasný dôkaz, že sa nedosiahol žiadny pokrok (graf 7). V niekoľkých z týchto prípadov sa činnosť neuskutočnila: napríklad jedna organizácia výrobcov začala vykonávať činnosť operačného programu týkajúcu sa organickej výroby, projekt bol však pozastavený. V ostatných prípadoch bolo dôvodom nedostatočného pokroku nesprávne priradenie cieľov k opatreniam, jednak pre nedorozumenie (niekoľko organizácií výrobcov pochopilo cieľ „propagácia výrobkov pre spotrebiteľov“ ako propagáciu vo vzťahu k zákazníkom) alebo pri dodržiavaní národnej klasifikácie (pozri bod 33). |
| --- | --- |

56.

V 6 % prípadov existoval jasný dôkaz, že sa nedosiahol žiadny pokrok (graf 7). V niekoľkých z týchto prípadov sa činnosť neuskutočnila: napríklad jedna organizácia výrobcov začala vykonávať činnosť operačného programu týkajúcu sa organickej výroby, projekt bol však pozastavený. V ostatných prípadoch bolo dôvodom nedostatočného pokroku nesprávne priradenie cieľov k opatreniam, jednak pre nedorozumenie (niekoľko organizácií výrobcov pochopilo cieľ „propagácia výrobkov pre spotrebiteľov“ ako propagáciu vo vzťahu k zákazníkom) alebo pri dodržiavaní národnej klasifikácie (pozri bod 33).

Nízka efektívnosť činností

| 57. | Z výsledkov vzorky, ktoré sú uvedené vyššie, je možné vyvodiť iba existenciu dôkazu o dosiahnutí pokroku, nie však rozsah tohto pokroku. Napriek tomu, že mnoho činností vo vzorke zreteľne posunulo organizáciu výrobcov vpred od pôvodnej situácie smerom k príslušným cieľom, v ostatných prípadoch bol pokrok zanedbateľný. Nahradenie strojov zvyčajne viedlo k určitému pokroku, keďže predstavovalo zlepšenie v porovnaní so starým modelom. Vo vzťahu k celkovým nákladom týkajúcim sa nahradenia sa však niekedy nedosiahol značný pokrok. Skutočnosť, že sa aj naďalej zamestnávajú zamestnanci, ktorých úlohou je kontrola kvality výrobkov, organizáciám výrobcov umožnila udržiavať úroveň kvality, neviedla však nevyhnutne k postrehnuteľnému zlepšeniu kvality v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. |
| --- | --- |

57.

Z výsledkov vzorky, ktoré sú uvedené vyššie, je možné vyvodiť iba existenciu dôkazu o dosiahnutí pokroku, nie však rozsah tohto pokroku. Napriek tomu, že mnoho činností vo vzorke zreteľne posunulo organizáciu výrobcov vpred od pôvodnej situácie smerom k príslušným cieľom, v ostatných prípadoch bol pokrok zanedbateľný. Nahradenie strojov zvyčajne viedlo k určitému pokroku, keďže predstavovalo zlepšenie v porovnaní so starým modelom. Vo vzťahu k celkovým nákladom týkajúcim sa nahradenia sa však niekedy nedosiahol značný pokrok. Skutočnosť, že sa aj naďalej zamestnávajú zamestnanci, ktorých úlohou je kontrola kvality výrobkov, organizáciám výrobcov umožnila udržiavať úroveň kvality, neviedla však nevyhnutne k postrehnuteľnému zlepšeniu kvality v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi.

| 58. | Na účely kontroly pôsobenia týchto opatrení „nízkej efektívnosti“ Dvor audítorov preskúmal každú zo 104 činností, ktoré boli kontrolované na mieste, aby sa zistilo, či pre organizáciu výrobcov predstavovali podstatný pokrok od pôvodnej situácie smerom k jednému alebo viacerým cieľom EÚ (rámček 16). Podľa tohto kritéria bola viac než polovica (55 %) činností vybraných na základe náhodnej vzorky označená za „nízko efektívne“. |
| --- | --- |

58.

Na účely kontroly pôsobenia týchto opatrení „nízkej efektívnosti“ Dvor audítorov preskúmal každú zo 104 činností, ktoré boli kontrolované na mieste, aby sa zistilo, či pre organizáciu výrobcov predstavovali podstatný pokrok od pôvodnej situácie smerom k jednému alebo viacerým cieľom EÚ (rámček 16). Podľa tohto kritéria bola viac než polovica (55 %) činností vybraných na základe náhodnej vzorky označená za „nízko efektívne“.

| 59. | Týmito zisteniami sa preukazuje rozsah, v akom členské štáty schvaľovali činnosti operačných programov na základe ich povahy (je činnosť oprávnená?) bez toho, aby sa zohľadnila aj ich efektívnosť (predstavovala činnosť pre organizáciu výrobcov pokrok smerom k cieľom?). |
| --- | --- |

59.

Týmito zisteniami sa preukazuje rozsah, v akom členské štáty schvaľovali činnosti operačných programov na základe ich povahy (je činnosť oprávnená?) bez toho, aby sa zohľadnila aj ich efektívnosť (predstavovala činnosť pre organizáciu výrobcov pokrok smerom k cieľom?).

Rámček 16Príklady činností, pri ktorých sme často zaznamenali výrazný pokrok od pôvodnej situácie:






  —

| — | zlepšenie výrobných zariadení (zavlažovacie systémy, energeticky efektívne skleníky), |
| --- | --- |

zlepšenie výrobných zariadení (zavlažovacie systémy, energeticky efektívne skleníky),

| — | zavedenie certifikovaných schém kvality. |
| --- | --- |

—

zavedenie certifikovaných schém kvality.

| — | nahradenie strojov, akými sú paletové vozíky, vysokozdvižné vozíky, nákladné vozidlá a traktory, |
| --- | --- |

—

nahradenie strojov, akými sú paletové vozíky, vysokozdvižné vozíky, nákladné vozidlá a traktory,

| — | skriňové palety, debničky, kontajnery atď., |
| --- | --- |

—

skriňové palety, debničky, kontajnery atď.,

| — | mzda existujúcich zamestnancov (oddelenia marketingu, kontrolóri kvality). |
| --- | --- |

—

mzda existujúcich zamestnancov (oddelenia marketingu, kontrolóri kvality).

Závery o efektívnosti operačných programov

| 60. | Členské štáty formálne uplatnili väčšinu aspektov programového modelu, ktoré boli výslovne požadované v nariadení. Vo svojich rozhodnutiach na schválenie operačných programov však nezohľadnili pravdepodobnú efektívnosť činností, čo zvyšuje riziko, že pomoc EÚ sa bude poskytovať na činnosti, ktoré sú nízko efektívne. |
| --- | --- |

60.

Členské štáty formálne uplatnili väčšinu aspektov programového modelu, ktoré boli výslovne požadované v nariadení. Vo svojich rozhodnutiach na schválenie operačných programov však nezohľadnili pravdepodobnú efektívnosť činností, čo zvyšuje riziko, že pomoc EÚ sa bude poskytovať na činnosti, ktoré sú nízko efektívne.

| 61. | Členské štáty sa namiesto toho riadili „dotačným prístupom“ používajúc zoznamy oprávnených výdavkov na schvaľovanie programov vo vzťahu k povahe navrhovaného výdavku bez zohľadnenia situácie a cieľov organizácií výrobcov. |
| --- | --- |

61.

Členské štáty sa namiesto toho riadili „dotačným prístupom“ používajúc zoznamy oprávnených výdavkov na schvaľovanie programov vo vzťahu k povahe navrhovaného výdavku bez zohľadnenia situácie a cieľov organizácií výrobcov.

| 62. | To však neviedlo k jednotnému uplatneniu a jednoduchosti, ktoré takýto prístup mohol ponúknuť. V zoznamoch oprávnených výdavkov sa nestanovili dostatočne jasné kritériá na nasmerovanie výdavkov k činnostiam, ktoré chce podporovať EÚ, čo viedlo k neistote a zvýšeným nákladom na kontrolu. Vzhľadom na koexistenciu programového modelu sa od organizácií výrobcov požadovalo, aby pripravili operačné programy a hodnotenia v súlade s nariadeniami, čím vznikli značné náklady, a získal sa malý prínos. |
| --- | --- |

62.

To však neviedlo k jednotnému uplatneniu a jednoduchosti, ktoré takýto prístup mohol ponúknuť. V zoznamoch oprávnených výdavkov sa nestanovili dostatočne jasné kritériá na nasmerovanie výdavkov k činnostiam, ktoré chce podporovať EÚ, čo viedlo k neistote a zvýšeným nákladom na kontrolu. Vzhľadom na koexistenciu programového modelu sa od organizácií výrobcov požadovalo, aby pripravili operačné programy a hodnotenia v súlade s nariadeniami, čím vznikli značné náklady, a získal sa malý prínos.

| 63. | Operačné programy však celkovo viedli k pokroku smerom k cieľom nariadenia Rady. Menej než polovica financovaných činností však predstavovala značný pokrok od pôvodnej situácie organizácie výrobcov najmenej k jednému z jedenástich cieľov, tieto činnosti teda môžu byť považované za efektívne. Pomoc sa poskytla aj na činnosti operačného programu, ktorú majú nízku efektívnosť a ktorými sa dosiahla malá zmena. V týchto prípadoch by lepšie cielená pomoc bola efektívnejšia. |
| --- | --- |

63.

Operačné programy však celkovo viedli k pokroku smerom k cieľom nariadenia Rady. Menej než polovica financovaných činností však predstavovala značný pokrok od pôvodnej situácie organizácie výrobcov najmenej k jednému z jedenástich cieľov, tieto činnosti teda môžu byť považované za efektívne. Pomoc sa poskytla aj na činnosti operačného programu, ktorú majú nízku efektívnosť a ktorými sa dosiahla malá zmena. V týchto prípadoch by lepšie cielená pomoc bola efektívnejšia.

ČASŤ II: POKROK, KTORÝ DOSIAHLI ORGANIZÁCIE VÝROBCOV

| 64. | Na pokrok, ktorý dosiahli organizácie výrobcov, malo okrem efektívnosti operačných programov charakterizovanej v časti I vplyv mnoho faktorov. Medzi tieto faktory patria predovšetkým činnosti, ktoré vykonávajú organizácie výrobcov a ich členovia a ktoré nie sú financované v rámci operačných programov. Mnoho organizácií výrobcov vynakladá značné investície napríklad v rámci programov na rozvoj vidieka. Okrem toho sa organizáciám výrobcov poskytuje podpora takisto prostredníctvom ostatných schém pomoci EÚ, predovšetkým schém na stiahnutie nadbytočnej produkcie a spracovávanie ovocia a paradajok. Na dosahovanie cieľov organizácií výrobcov vplývajú stratégia, ktorou sa riadi organizácia výrobcov, konkurencia, ktorej čelia, meniace sa požiadavky a preferencie spotrebiteľa, ostatné politiky EÚ, akými sú kvalita a životné prostredie, a krátkodobo dokonca klimatické podmienky. |
| --- | --- |

64.

Na pokrok, ktorý dosiahli organizácie výrobcov, malo okrem efektívnosti operačných programov charakterizovanej v časti I vplyv mnoho faktorov. Medzi tieto faktory patria predovšetkým činnosti, ktoré vykonávajú organizácie výrobcov a ich členovia a ktoré nie sú financované v rámci operačných programov. Mnoho organizácií výrobcov vynakladá značné investície napríklad v rámci programov na rozvoj vidieka. Okrem toho sa organizáciám výrobcov poskytuje podpora takisto prostredníctvom ostatných schém pomoci EÚ, predovšetkým schém na stiahnutie nadbytočnej produkcie a spracovávanie ovocia a paradajok. Na dosahovanie cieľov organizácií výrobcov vplývajú stratégia, ktorou sa riadi organizácia výrobcov, konkurencia, ktorej čelia, meniace sa požiadavky a preferencie spotrebiteľa, ostatné politiky EÚ, akými sú kvalita a životné prostredie, a krátkodobo dokonca klimatické podmienky.

Dosiahli organizácie výrobcov pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov stanovených v schéme pomoci?

| 65. | V časti I sú charakterizované operačné programy, ktoré celkovo viedli k pokroku smerom k cieľom nariadenia Rady. V tejto časti správy sa budeme zaoberať tým, či sa pokrok odzrkadlil na celkovom výkone organizácií výrobcov. V tejto správe sa najprv posudzuje vzorka organizácií výrobcov kontrolovaná počas auditu (rámček 17) a následne sa vykonáva posúdenie súhrnných údajov Komisie na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

65.

V časti I sú charakterizované operačné programy, ktoré celkovo viedli k pokroku smerom k cieľom nariadenia Rady. V tejto časti správy sa budeme zaoberať tým, či sa pokrok odzrkadlil na celkovom výkone organizácií výrobcov. V tejto správe sa najprv posudzuje vzorka organizácií výrobcov kontrolovaná počas auditu (rámček 17) a následne sa vykonáva posúdenie súhrnných údajov Komisie na úrovni EÚ.

Rámček 17Charakteristika vzorky: Organizácie výrobcov v náhodnej vzorke predstavovali 2 % celkového počtu a 5 % obratu organizácií výrobcov EÚ v roku 2004.

Vzorka organizácií výrobcov

| 66. | Od tridsiatich kontrolovaných organizácií výrobcov sa požadovalo, aby preukázali pokrok, ktorý dosiahli smerom ku každému z jedenástich cieľov, bez ohľadu na to, či do svojich operačných programov začlenili činnosti týkajúce sa týchto cieľov. Vzhľadom na to sa celkovo skúmalo 330 prípadov. V 54 % týchto prípadov boli organizácie výrobcov schopné predložiť dôkaz o dosiahnutí pokroku. V ďalších 12 % prípadov sa dospelo k záveru, podľa ktorého je pravdepodobné, že organizácie výrobcov dosiahli pokrok. Skutočnosť, že vo väčšine prípadov zo 16 % organizácií výrobcov, pri ktorých nebolo možné dospieť k záveru, to bolo zapríčinené nedostatkom informácií, najmä o výrobných nákladoch a stabilite cien (pozri graf 9). |
| --- | --- |

66.

Od tridsiatich kontrolovaných organizácií výrobcov sa požadovalo, aby preukázali pokrok, ktorý dosiahli smerom ku každému z jedenástich cieľov, bez ohľadu na to, či do svojich operačných programov začlenili činnosti týkajúce sa týchto cieľov. Vzhľadom na to sa celkovo skúmalo 330 prípadov. V 54 % týchto prípadov boli organizácie výrobcov schopné predložiť dôkaz o dosiahnutí pokroku. V ďalších 12 % prípadov sa dospelo k záveru, podľa ktorého je pravdepodobné, že organizácie výrobcov dosiahli pokrok. Skutočnosť, že vo väčšine prípadov zo 16 % organizácií výrobcov, pri ktorých nebolo možné dospieť k záveru, to bolo zapríčinené nedostatkom informácií, najmä o výrobných nákladoch a stabilite cien (pozri graf 9).

Image

| 67. | Mnohé organizácie výrobcov sa neriadili cieľmi „organická výroba“ a „propagovanie výrobkov pre spotrebiteľov“, čo platí pre väčšinu z 18 % prípadov, v ktorých nebol zaznamenaný „žiadny pokrok“. Relatívne malý pokrok sa dosiahol aj pri cieľoch týkajúcich sa „znižovania výrobných nákladov“ a „stabilizácie cien“. Z vysvetlenia organizácií výrobcov vyplýva, že sa zameriavajú skôr na zvyšovanie cien ako ich stabilizáciu, hoci väčšina z nich sa považuje za cenových príjemcov a môžu vykonať málo vo vzťahu k ovplyvneniu stanovených cien. Maximalizácia zisku bola dôležitejšia ako jednoduché znižovanie nákladov a na účely dosiahnutia lepšej kvality a pridanej hodnoty bola často spojená so zvyšovaním nákladov. Organizácie výrobcov si takisto všimli, že zlepšovanie environmentálnych postupov zvyčajne viedlo k zvýšeným nákladom bez toho, aby sa zvýšili ceny výrobkov. |
| --- | --- |

67.

Mnohé organizácie výrobcov sa neriadili cieľmi „organická výroba“ a „propagovanie výrobkov pre spotrebiteľov“, čo platí pre väčšinu z 18 % prípadov, v ktorých nebol zaznamenaný „žiadny pokrok“. Relatívne malý pokrok sa dosiahol aj pri cieľoch týkajúcich sa „znižovania výrobných nákladov“ a „stabilizácie cien“. Z vysvetlenia organizácií výrobcov vyplýva, že sa zameriavajú skôr na zvyšovanie cien ako ich stabilizáciu, hoci väčšina z nich sa považuje za cenových príjemcov a môžu vykonať málo vo vzťahu k ovplyvneniu stanovených cien. Maximalizácia zisku bola dôležitejšia ako jednoduché znižovanie nákladov a na účely dosiahnutia lepšej kvality a pridanej hodnoty bola často spojená so zvyšovaním nákladov. Organizácie výrobcov si takisto všimli, že zlepšovanie environmentálnych postupov zvyčajne viedlo k zvýšeným nákladom bez toho, aby sa zvýšili ceny výrobkov.

| 68. | Napriek tomu, že z výsledkov vzorky vyplýva, že väčšina organizácií výrobcov dosiahla aspoň nejaký pokrok smerom k väčšine z jedenástich cieľov, táto skutočnosť sama o sebe nestačí na potvrdenie, že schémy pomoci operačných programov boli efektívne, vzhľadom na vplyv ostatných faktorov uvedených v bode 64. |
| --- | --- |

68.

Napriek tomu, že z výsledkov vzorky vyplýva, že väčšina organizácií výrobcov dosiahla aspoň nejaký pokrok smerom k väčšine z jedenástich cieľov, táto skutočnosť sama o sebe nestačí na potvrdenie, že schémy pomoci operačných programov boli efektívne, vzhľadom na vplyv ostatných faktorov uvedených v bode 64.

Údaje Komisie o organizáciách výrobcov

| 69. | Ako je uvedené v časti I, Komisia nevyužila možnosť a hodnotenia, ktoré vykonávajú organizácie výrobcov vo svojich záverečných správach, nepoužila na monitorovanie dosiahnutia cieľov operačných programov. Okrem toho si Komisia doposiaľ nesplnila povinnosť, ktorá jej vyplýva z nariadenia EÚ o rozpočtových pravidlách, týkajúcu sa hodnotenia politiky. Plánuje sa, že hodnotiaca štúdia sa začne v roku 2008 a výsledky sa očakávajú v roku 2009. |
| --- | --- |

69.

Ako je uvedené v časti I, Komisia nevyužila možnosť a hodnotenia, ktoré vykonávajú organizácie výrobcov vo svojich záverečných správach, nepoužila na monitorovanie dosiahnutia cieľov operačných programov. Okrem toho si Komisia doposiaľ nesplnila povinnosť, ktorá jej vyplýva z nariadenia EÚ o rozpočtových pravidlách, týkajúcu sa hodnotenia politiky. Plánuje sa, že hodnotiaca štúdia sa začne v roku 2008 a výsledky sa očakávajú v roku 2009.

| 70. | Komisia však nemá k dispozícii niektoré informácie o organizáciách výrobcov. Získava údaje o množstvách a nadbytočnej produkcii stiahnutej z trhu, na ktorú sa vypláca pomoc. Od roku 2000 Komisia takisto požaduje informácie o operačných programoch a v ročnej štatistickej správe rozšírila množstvo informácii o organizáciách výrobcov, ktoré získava od členských štátov. |
| --- | --- |

70.

Komisia však nemá k dispozícii niektoré informácie o organizáciách výrobcov. Získava údaje o množstvách a nadbytočnej produkcii stiahnutej z trhu, na ktorú sa vypláca pomoc. Od roku 2000 Komisia takisto požaduje informácie o operačných programoch a v ročnej štatistickej správe rozšírila množstvo informácii o organizáciách výrobcov, ktoré získava od členských štátov.

| 71. | Údaje o operačných programoch sa obmedzujú na členenie pomoci vyplácanej podľa kategórií výdavkov. Tieto údaje uvádzajú, na čo bude poskytnutá pomoc operačného programu, nie však, čo sa má prostredníctvom pomoci dosiahnuť. |
| --- | --- |

71.

Údaje o operačných programoch sa obmedzujú na členenie pomoci vyplácanej podľa kategórií výdavkov. Tieto údaje uvádzajú, na čo bude poskytnutá pomoc operačného programu, nie však, čo sa má prostredníctvom pomoci dosiahnuť.

| 72. | Komisia požaduje vyčerpávajúcejšie súbory údajov o organizáciách výrobcov, najmä o ich členstve, výrobe a predajoch. Kontroly spoľahlivosti týchto informácií, ktoré vykonával Dvor audítorov, boli náročné, keďže Komisia nemá na zaznamenávanie údajov k dispozícii náležitý systém informácií o riadení. V rokoch 2004 a 2005 Komisia zaslala členským štátom mnoho žiadostí o vysvetlenie týkajúcich sa nekonzistentnosti údajov, avšak nedohliadla už na nápravu. Chýbajú dôležité údaje, najmä za tri členské štáty, ktoré sú najväčšími producentmi ovocia a zeleniny: Taliansko, Španielsko a Francúzsko. Analýzu údajov sťažuje ich neúplnosť a vysoký počet nezrovnalostí, kvôli ktorým je nedostatočne spoľahlivá na to, aby z nej mohlo vyplývať aj niečo iné ako všeobecné tendencie. |
| --- | --- |

72.

Komisia požaduje vyčerpávajúcejšie súbory údajov o organizáciách výrobcov, najmä o ich členstve, výrobe a predajoch. Kontroly spoľahlivosti týchto informácií, ktoré vykonával Dvor audítorov, boli náročné, keďže Komisia nemá na zaznamenávanie údajov k dispozícii náležitý systém informácií o riadení. V rokoch 2004 a 2005 Komisia zaslala členským štátom mnoho žiadostí o vysvetlenie týkajúcich sa nekonzistentnosti údajov, avšak nedohliadla už na nápravu. Chýbajú dôležité údaje, najmä za tri členské štáty, ktoré sú najväčšími producentmi ovocia a zeleniny: Taliansko, Španielsko a Francúzsko. Analýzu údajov sťažuje ich neúplnosť a vysoký počet nezrovnalostí, kvôli ktorým je nedostatočne spoľahlivá na to, aby z nej mohlo vyplývať aj niečo iné ako všeobecné tendencie.

| 73. | Hlavným ukazovateľom, ktorý je možné z týchto údajov vyvodiť, je podiel organizácií výrobcov na celkovej produkcii EÚ, ktorý preukazuje, ako veľmi sa výroba koncentruje v organizáciách výrobcov, čo je celkovým cieľom politiky odvetvia pestovania ovocia a zeleniny. Tým, že uvádza, aká časť pestovateľov ovocia a zeleniny sa rozhodla podieľať na schéme pomoci EÚ, naznačuje takisto väčší úspech politiky. Komisia v rozpočtových dokumentoch na rok 2005 stanovila, že cieľom je, aby tieto ukazovatele dosiahli výšku 60 %, a to do roku 2013 a s ročným nárastom. |
| --- | --- |

73.

Hlavným ukazovateľom, ktorý je možné z týchto údajov vyvodiť, je podiel organizácií výrobcov na celkovej produkcii EÚ, ktorý preukazuje, ako veľmi sa výroba koncentruje v organizáciách výrobcov, čo je celkovým cieľom politiky odvetvia pestovania ovocia a zeleniny. Tým, že uvádza, aká časť pestovateľov ovocia a zeleniny sa rozhodla podieľať na schéme pomoci EÚ, naznačuje takisto väčší úspech politiky. Komisia v rozpočtových dokumentoch na rok 2005 stanovila, že cieľom je, aby tieto ukazovatele dosiahli výšku 60 %, a to do roku 2013 a s ročným nárastom.

| 74. | Komisia síce disponovala údajmi o stiahnutí nadbytočnej produkcie a koncentrácii ponuky, nemala však k dispozícii žiadne ukazovatele, ktoré by preukazovali pokrok, ktorý zaznamenali organizácie výrobcov na dosiahnutie ostatných cieľov politiky, akými sú znižovanie nákladov, stabilizácia cien, zlepšovanie kvality a životného prostredia. |
| --- | --- |

74.

Komisia síce disponovala údajmi o stiahnutí nadbytočnej produkcie a koncentrácii ponuky, nemala však k dispozícii žiadne ukazovatele, ktoré by preukazovali pokrok, ktorý zaznamenali organizácie výrobcov na dosiahnutie ostatných cieľov politiky, akými sú znižovanie nákladov, stabilizácia cien, zlepšovanie kvality a životného prostredia.

Analýza údajov o stiahnutí nadbytočnej produkcie

| 75. | Reformou politiky pestovania ovocia a zeleniny sa v roku 1996 znížilo množstvo nadbytočnej produkcie, ktoré môže byť odstránené v rámci schémy pomoci za stiahnutie z trhu a došlo k zníženiu výšky kompenzácie, ktorá sa pestovateľom za stiahnutie vypláca. Z údajov Komisie vyplýva, že táto situácia mala za následok podstatné zníženie množstva stiahnutí v rámci schémy pomoci EÚ (pozri graf 10), čo je v súlade s výsledkom, ku ktorému na základe vzorky dospel Dvor audítorov, podľa ktorého v 90 % organizácií výrobcov došlo k zníženiu počtu stiahnutí nadbytočnej produkcie, alebo sa tento počet udržal na nule. |
| --- | --- |

75.

Reformou politiky pestovania ovocia a zeleniny sa v roku 1996 znížilo množstvo nadbytočnej produkcie, ktoré môže byť odstránené v rámci schémy pomoci za stiahnutie z trhu a došlo k zníženiu výšky kompenzácie, ktorá sa pestovateľom za stiahnutie vypláca. Z údajov Komisie vyplýva, že táto situácia mala za následok podstatné zníženie množstva stiahnutí v rámci schémy pomoci EÚ (pozri graf 10), čo je v súlade s výsledkom, ku ktorému na základe vzorky dospel Dvor audítorov, podľa ktorého v 90 % organizácií výrobcov došlo k zníženiu počtu stiahnutí nadbytočnej produkcie, alebo sa tento počet udržal na nule.

Image

| 76. | Jedným z cieľov, ktorý je stanovený v schéme pomoci operačného programu, bola podpora opatrení, ktoré organizácie výrobcov prijímajú na zníženie počtu stiahnutí nadbytočnej produkcie. Toto zníženie však nevyhnutne nepreukazuje, že na strane organizácií výrobcov došlo k plánovaniu a prispôsobeniu produkcie ponuke: organizácie výrobcov vysvetlili, že znížené miery pomoci v súvislosti so stiahnutiami z obdobia od roku 1996, spolu so zvýšenými kontrolami spôsobujú, že nárokovanie si pomoci na nadbytočnú produkciu sa viac nevyplatí. |
| --- | --- |

76.

Jedným z cieľov, ktorý je stanovený v schéme pomoci operačného programu, bola podpora opatrení, ktoré organizácie výrobcov prijímajú na zníženie počtu stiahnutí nadbytočnej produkcie. Toto zníženie však nevyhnutne nepreukazuje, že na strane organizácií výrobcov došlo k plánovaniu a prispôsobeniu produkcie ponuke: organizácie výrobcov vysvetlili, že znížené miery pomoci v súvislosti so stiahnutiami z obdobia od roku 1996, spolu so zvýšenými kontrolami spôsobujú, že nárokovanie si pomoci na nadbytočnú produkciu sa viac nevyplatí.

Analýza údajov o koncentrácii ponuky

| 77. | Výsledkom politiky, ktorá bola zavedená v roku 1996, by mala byť situácia, v ktorej pomoc napomáha organizáciám výrobcov prispôsobiť sa a uspieť a ostatní pestovatelia sú motivovaní pripojiť sa. Obidva tieto faktory by mali viesť k zvýšeniu obratu organizácií výrobcov a „koncentrácii ponuky“ na ich strane. |
| --- | --- |

77.

Výsledkom politiky, ktorá bola zavedená v roku 1996, by mala byť situácia, v ktorej pomoc napomáha organizáciám výrobcov prispôsobiť sa a uspieť a ostatní pestovatelia sú motivovaní pripojiť sa. Obidva tieto faktory by mali viesť k zvýšeniu obratu organizácií výrobcov a „koncentrácii ponuky“ na ich strane.

| 78. | Z údajov Komisie však vyplýva, že sa znížil ukazovateľ koncentrácie ponuky: podiel organizácií výrobcov na celkovej produkcii klesol zo 40 % v roku 1999 na 31 % v roku 2003 (graf 11). (Údaj za rok 2004 je predbežný, keďže dva z najväčších členských štátov, Francúzsko a Taliansko, nepredložili úplné údaje). Aj keď sa hodnota predanej produkcie celého odvetvia pestovania ovocia a zeleniny od roku 1999 do roku 2003 zvýšila o 45 %, hodnota predanej produkcie organizácií výrobcov sa zvýšila iba o 12 %. |
| --- | --- |

78.

Z údajov Komisie však vyplýva, že sa znížil ukazovateľ koncentrácie ponuky: podiel organizácií výrobcov na celkovej produkcii klesol zo 40 % v roku 1999 na 31 % v roku 2003 (graf 11). (Údaj za rok 2004 je predbežný, keďže dva z najväčších členských štátov, Francúzsko a Taliansko, nepredložili úplné údaje). Aj keď sa hodnota predanej produkcie celého odvetvia pestovania ovocia a zeleniny od roku 1999 do roku 2003 zvýšila o 45 %, hodnota predanej produkcie organizácií výrobcov sa zvýšila iba o 12 %.

Image

| 79. | Tak ako je uvedené v bode 72, na tieto údaje sa dá spoliehať len ako na údaje, ktoré vyjadrujú približné tendencie. Komisia predložila nesprávne údaje o percentách za rok 2003 napríklad preto, že došlo k chybe v súvislosti s chýbajúcimi údajmi za Grécko. Zatiaľ čo Dvor audítorov bol schopný túto chybu ľahko nájsť a opraviť, Komisia nemohla Dvoru audítorov preukázať dostatočnú spoľahlivosť ostatných údajov. |
| --- | --- |

79.

Tak ako je uvedené v bode 72, na tieto údaje sa dá spoliehať len ako na údaje, ktoré vyjadrujú približné tendencie. Komisia predložila nesprávne údaje o percentách za rok 2003 napríklad preto, že došlo k chybe v súvislosti s chýbajúcimi údajmi za Grécko. Zatiaľ čo Dvor audítorov bol schopný túto chybu ľahko nájsť a opraviť, Komisia nemohla Dvoru audítorov preukázať dostatočnú spoľahlivosť ostatných údajov.

| 80. | Z údajov takisto vyplýva, že pokiaľ ide o účasť na schéme pomoci, aj naďalej sa prejavuje geografická rozdielnosť (graf 12). Portugalsko a Grécko, členské štáty, v ktorých má odvetvie pestovania ovocia a zeleniny najväčší podiel na poľnohospodárskej výrobe, mali najnižšie miery účasti a nepreukázali žiadne podstatné zvýšenie. Vzhľadom na túto nízku účasť v organizáciách výrobcov získalo pomoc pre operačné programy iba 6 % odvetvia pestovania ovocia a zeleniny v Portugalsku a 13 % v Grécku v porovnaní s 80 % v Holandsku. Návrh schémy pomoci, ktorá je založená na odmeňovaní úspechu, keďže vypláca pomoc určenú ako percento z obratu organizácií výrobcov, by mal menších pestovateľov s nižšou hodnotou produkcie, ktorí sa najviac potrebujú prispôsobiť zvyšujúcej sa kvalite trhu, environmentálnym štandardom a koncentrácii ponuky, motivovať k tomu, aby vstúpili do organizácií výrobcov. Z údajov vyplýva, že v niektorých členských štátoch k tomu nedošlo. Namiesto toho schéma viedla k nasmerovaniu pomoci k veľkým organizáciám výrobcov s vysokou hodnotou produkcie. |
| --- | --- |

80.

Z údajov takisto vyplýva, že pokiaľ ide o účasť na schéme pomoci, aj naďalej sa prejavuje geografická rozdielnosť (graf 12). Portugalsko a Grécko, členské štáty, v ktorých má odvetvie pestovania ovocia a zeleniny najväčší podiel na poľnohospodárskej výrobe, mali najnižšie miery účasti a nepreukázali žiadne podstatné zvýšenie. Vzhľadom na túto nízku účasť v organizáciách výrobcov získalo pomoc pre operačné programy iba 6 % odvetvia pestovania ovocia a zeleniny v Portugalsku a 13 % v Grécku v porovnaní s 80 % v Holandsku. Návrh schémy pomoci, ktorá je založená na odmeňovaní úspechu, keďže vypláca pomoc určenú ako percento z obratu organizácií výrobcov, by mal menších pestovateľov s nižšou hodnotou produkcie, ktorí sa najviac potrebujú prispôsobiť zvyšujúcej sa kvalite trhu, environmentálnym štandardom a koncentrácii ponuky, motivovať k tomu, aby vstúpili do organizácií výrobcov. Z údajov vyplýva, že v niektorých členských štátoch k tomu nedošlo. Namiesto toho schéma viedla k nasmerovaniu pomoci k veľkým organizáciám výrobcov s vysokou hodnotou produkcie.

Image

| 81. | Komisia nemá dostatok informácií o rozdieloch vo výkonoch organizácií výrobcov a ostatných pestovateľov, a nemôže teda podať vysvetlenie, prečo sa zdá, že sektor mimo organizácií výrobcov rastie rýchlejšie než organizácie výrobcov. |
| --- | --- |

81.

Komisia nemá dostatok informácií o rozdieloch vo výkonoch organizácií výrobcov a ostatných pestovateľov, a nemôže teda podať vysvetlenie, prečo sa zdá, že sektor mimo organizácií výrobcov rastie rýchlejšie než organizácie výrobcov.

| 82. | Na vysvetlenie nedostatočného pokroku vo vzťahu ku koncentrácii ponuky je takisto potrebné zistiť, prečo pestovatelia nevstupujú do organizácií výrobcov. Komisia nevykonala systematický prieskum, ktorý by sa zaoberal dôvodmi, ktoré k tomu pestovateľov vedú. |
| --- | --- |

82.

Na vysvetlenie nedostatočného pokroku vo vzťahu ku koncentrácii ponuky je takisto potrebné zistiť, prečo pestovatelia nevstupujú do organizácií výrobcov. Komisia nevykonala systematický prieskum, ktorý by sa zaoberal dôvodmi, ktoré k tomu pestovateľov vedú.

| 83. | Komisia vo svojej odpovedi k výročnej správe Dvora audítorov za rok 2000 uviedla, že „ak väčšina výrobcov... uprednostní nevstúpiť do efektívnej organizácie výrobcov, musí takisto znášať dôsledky svojho rozhodnutia. Z porovnania príjmu tých, ktorí patria k organizácii výrobcov a tých, ktorí nie sú jej členmi, bude zrejmé, ktorá voľba bola lepšou.“ Komisia však nemonitorovala príjmy členov organizácií výrobcov, aby bolo možné takéto porovnanie vykonať. |
| --- | --- |

83.

Komisia vo svojej odpovedi k výročnej správe Dvora audítorov za rok 2000 uviedla, že „ak väčšina výrobcov... uprednostní nevstúpiť do efektívnej organizácie výrobcov, musí takisto znášať dôsledky svojho rozhodnutia. Z porovnania príjmu tých, ktorí patria k organizácii výrobcov a tých, ktorí nie sú jej členmi, bude zrejmé, ktorá voľba bola lepšou.“ Komisia však nemonitorovala príjmy členov organizácií výrobcov, aby bolo možné takéto porovnanie vykonať.

Rozvoj vidieka

| 84. | Konkrétnym rizikom, ktoré Komisia identifikovala v začiatočnom štádiu, je, že dostupnosť financovania na rozvoj vidieka môže tým, že operačným programom poskytuje rovnakú pomoc bez toho, aby sa od pestovateľov požadovalo členstvo v organizáciách výrobcov, narušiť motiváciu vstúpiť do organizácie výrobcov alebo ich vytvárať (pozri rámček 18). Hoci nariadenie o rozvoji vidieka rieši tento problém (tým, že je v ňom stanovené, že pestovatelia ovocia a zeleniny nie sú oprávnení na pomoc v rámci rozvoja vidieka, pretože podobná pomoc je im k dispozícii v rámci operačných programov), boli povolené výnimky. |
| --- | --- |

84.

Konkrétnym rizikom, ktoré Komisia identifikovala v začiatočnom štádiu, je, že dostupnosť financovania na rozvoj vidieka môže tým, že operačným programom poskytuje rovnakú pomoc bez toho, aby sa od pestovateľov požadovalo členstvo v organizáciách výrobcov, narušiť motiváciu vstúpiť do organizácie výrobcov alebo ich vytvárať (pozri rámček 18). Hoci nariadenie o rozvoji vidieka rieši tento problém (tým, že je v ňom stanovené, že pestovatelia ovocia a zeleniny nie sú oprávnení na pomoc v rámci rozvoja vidieka, pretože podobná pomoc je im k dispozícii v rámci operačných programov), boli povolené výnimky.

Rámček 18







  Kľúčové črty dvoch schém pomoci

| Kľúčové črty dvoch schém pomoci | Rozvoj vidieka | Operačné programy |
| --- | --- | --- |
| Je pomoc dostupná iba pre organizácie výrobcov? | Nie | Áno |
| Patrí program medzi viacročné programy? | Áno | Áno |
| Zahŕňajú ciele plánovanie a prispôsobenie produkcie ponuke, znižovanie nákladov, zlepšovanie kvality produktov a životného prostredia? | Áno | Áno |
| Implementujú a spolufinancujú navrhované opatrenia prijímatelia? | Áno | Áno |
| Schvaľujú a kontrolujú opatrenia členské štáty? | Áno | Áno |
| Vykonáva sa na konci programu hodnotenie? | Áno | Áno |

Rozvoj vidieka

Operačné programy

Je pomoc dostupná iba pre organizácie výrobcov?

Nie

Áno

Patrí program medzi viacročné programy?

Áno

Áno

Zahŕňajú ciele plánovanie a prispôsobenie produkcie ponuke, znižovanie nákladov, zlepšovanie kvality produktov a životného prostredia?

Áno

Áno

Implementujú a spolufinancujú navrhované opatrenia prijímatelia?

Áno

Áno

Schvaľujú a kontrolujú opatrenia členské štáty?

Áno

Áno

Vykonáva sa na konci programu hodnotenie?

Áno

Áno

| 85. | V dôsledku týchto výnimiek financovanie na rozvoj vidieka je možné využiť na rovnaký rozsah činností, od projektov týkajúcich sa zavlažovania k baliacim zariadeniam, rovnako pokiaľ ide o organizácie výrobcov a ostatných pestovateľov. Podstatná časť projektov týkajúcich sa rozvoja vidieka podľa opatrení „investície do poľnohospodárskych podnikov“ a „zlepšovanie spracovávania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh“ sa týka ovocia a zeleniny. |
| --- | --- |

85.

V dôsledku týchto výnimiek financovanie na rozvoj vidieka je možné využiť na rovnaký rozsah činností, od projektov týkajúcich sa zavlažovania k baliacim zariadeniam, rovnako pokiaľ ide o organizácie výrobcov a ostatných pestovateľov. Podstatná časť projektov týkajúcich sa rozvoja vidieka podľa opatrení „investície do poľnohospodárskych podnikov“ a „zlepšovanie spracovávania a uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh“ sa týka ovocia a zeleniny.

| 86. | Napriek možnému významu rizika, že v súvislosti s programami rozvoja vidieka môže dôjsť k narušeniu organizácií výrobcov, ktoré sú pre pestovateľov ovocia a zeleniny základom politiky EÚ, Komisia nekontrolovala fungovanie postupov členských štátov na zabezpečenie konzistentnosti, nezbierala informácie, ani neposúdila rozsah, v akom sa toto riziko môže prejaviť. |
| --- | --- |

86.

Napriek možnému významu rizika, že v súvislosti s programami rozvoja vidieka môže dôjsť k narušeniu organizácií výrobcov, ktoré sú pre pestovateľov ovocia a zeleniny základom politiky EÚ, Komisia nekontrolovala fungovanie postupov členských štátov na zabezpečenie konzistentnosti, nezbierala informácie, ani neposúdila rozsah, v akom sa toto riziko môže prejaviť.

ZÁVERY

Efektívnosť operačných programov

Bola schéma pomoci implementovaná spôsobom, ktorý zabezpečuje pravdepodobnú efektívnosť operačných programov?

| 87. | Členské štáty sa zamerali na oprávnenosť činností operačných programov podľa povahy výdavkov bez toho, aby sa zohľadnilo aj to, či pre organizáciu výrobcov predstavujú pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov operačných programov. V dôsledku toho postupy členských štátov nezabezpečujú pravdepodobnú efektívnosť všetkých činností operačných programov. Členské štáty sa pri schvaľovaní operačných programov neriadili zásadou efektívnosti správneho finančného hospodárenia. Kontroly Komisie sa zamerali na dodržiavanie kritérií oprávnenosti výdavkov, a nie na to, či postupy členských štátov pre schvaľovanie a monitorovanie operačných programov zabezpečujú pravdepodobnú efektívnosť programov. |
| --- | --- |

87.

Členské štáty sa zamerali na oprávnenosť činností operačných programov podľa povahy výdavkov bez toho, aby sa zohľadnilo aj to, či pre organizáciu výrobcov predstavujú pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov operačných programov. V dôsledku toho postupy členských štátov nezabezpečujú pravdepodobnú efektívnosť všetkých činností operačných programov. Členské štáty sa pri schvaľovaní operačných programov neriadili zásadou efektívnosti správneho finančného hospodárenia. Kontroly Komisie sa zamerali na dodržiavanie kritérií oprávnenosti výdavkov, a nie na to, či postupy členských štátov pre schvaľovanie a monitorovanie operačných programov zabezpečujú pravdepodobnú efektívnosť programov.

| 88. | Implementácia schémy pomoci bola pre správne orgány členských štátov a organizácie výrobcov nákladná. Programové zložky, ktoré vyžadujú nariadenia, sa v zásade dodržiavali, za značných nákladov ale bez reálneho prínosu. Kritériá oprávnenosti výdavkov neboli jasné, čo viedlo k neistote a zvýšeniu potreby kontrol na zabezpečenie dodržiavania. |
| --- | --- |

88.

Implementácia schémy pomoci bola pre správne orgány členských štátov a organizácie výrobcov nákladná. Programové zložky, ktoré vyžadujú nariadenia, sa v zásade dodržiavali, za značných nákladov ale bez reálneho prínosu. Kritériá oprávnenosti výdavkov neboli jasné, čo viedlo k neistote a zvýšeniu potreby kontrol na zabezpečenie dodržiavania.

Boli opatrenia financované v operačných programoch efektívne?

| 89. | Takmer polovica činností financovaných v operačných programoch dosiahla značný pokrok od pôvodnej situácie organizácií výrobcov aspoň k jednému z jedenástich cieľov, a preto môžu byť považované za efektívne. |
| --- | --- |

89.

Takmer polovica činností financovaných v operačných programoch dosiahla značný pokrok od pôvodnej situácie organizácií výrobcov aspoň k jednému z jedenástich cieľov, a preto môžu byť považované za efektívne.

| 90. | Členské štáty poskytli pomoc aj na činnosti operačných programov, ktoré sú nízko efektívne a ktorými sa dosiahla malá zmena. V týchto prípadoch by bola pomoc efektívnejšia, ak by bola lepšie cielená. |
| --- | --- |

90.

Členské štáty poskytli pomoc aj na činnosti operačných programov, ktoré sú nízko efektívne a ktorými sa dosiahla malá zmena. V týchto prípadoch by bola pomoc efektívnejšia, ak by bola lepšie cielená.

Pokrok, ktorý dosiahli organizácie výrobcov

Vykonali organizácie výrobcov pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov stanovených v schéme pomoci?

| 91. | Organizácie výrobcov sa prispôsobili meniacemu sa dopytu a vo vzťahu k cieľom stanoveným v nariadení Rady dosiahli pokrok, k čomu prispeli operačné programy, ktoré však neboli jediným faktorom. Financovanie rozvoja vidieka na účely podpory rovnakých činností a s rovnakými cieľmi operačných programov je dostupné aj pre organizácie výrobcov a ostatných pestovateľov ovocia a zeleniny. Trhové sily vytvárajú tlak, aby všetci pestovatelia dodržiavali vyššie environmentálne štandardy, zlepšili kvalitu výroby a náklady na kontrolu. V dôsledku toho mohli byť niektoré z týchto účinkov pozorované aj bez pomoci operačného programu. |
| --- | --- |

91.

Organizácie výrobcov sa prispôsobili meniacemu sa dopytu a vo vzťahu k cieľom stanoveným v nariadení Rady dosiahli pokrok, k čomu prispeli operačné programy, ktoré však neboli jediným faktorom. Financovanie rozvoja vidieka na účely podpory rovnakých činností a s rovnakými cieľmi operačných programov je dostupné aj pre organizácie výrobcov a ostatných pestovateľov ovocia a zeleniny. Trhové sily vytvárajú tlak, aby všetci pestovatelia dodržiavali vyššie environmentálne štandardy, zlepšili kvalitu výroby a náklady na kontrolu. V dôsledku toho mohli byť niektoré z týchto účinkov pozorované aj bez pomoci operačného programu.

| 92. | Napriek tomu, že pomoc EÚ je dostupná pre členov organizácií výrobcov, väčšina pestovateľov v hlavných členských štátoch produkujúcich ovocie a zeleninu sa rozhodla, že nebude spolupracovať. Pokiaľ ide o koncentráciu ponuky, politika doposiaľ vo väčšine členských štátov neuspela. Podľa správy Dvora audítorov o odvetví pestovania ovocia a zeleniny z roku 2000 približne 40 % produkcie ovocia a zeleniny EÚ uvádzali na trh organizácie výrobcov. Z posledných údajov Komisie vyplýva, že toto množstvo sa znížilo na približne jednu tretinu. Pri súčasných trendoch cieľ Komisie –60 % ponuky sústredenej v organizáciách výrobcov – nebude do roku 2013 dosiahnutý. |
| --- | --- |

92.

Napriek tomu, že pomoc EÚ je dostupná pre členov organizácií výrobcov, väčšina pestovateľov v hlavných členských štátoch produkujúcich ovocie a zeleninu sa rozhodla, že nebude spolupracovať. Pokiaľ ide o koncentráciu ponuky, politika doposiaľ vo väčšine členských štátov neuspela. Podľa správy Dvora audítorov o odvetví pestovania ovocia a zeleniny z roku 2000 približne 40 % produkcie ovocia a zeleniny EÚ uvádzali na trh organizácie výrobcov. Z posledných údajov Komisie vyplýva, že toto množstvo sa znížilo na približne jednu tretinu. Pri súčasných trendoch cieľ Komisie –60 % ponuky sústredenej v organizáciách výrobcov – nebude do roku 2013 dosiahnutý.

| 93. | Komisia zatiaľ neposúdila dôvody nedostatočnej účasti v organizáciách výrobcov, ani to, či boli postupy členských štátov dostatočné, aby financovanie rozvoja vidieka neviedlo k narúšaniu motivácie pestovateľov vo vzťahu k ich pripojeniu sa. |
| --- | --- |

93.

Komisia zatiaľ neposúdila dôvody nedostatočnej účasti v organizáciách výrobcov, ani to, či boli postupy členských štátov dostatočné, aby financovanie rozvoja vidieka neviedlo k narúšaniu motivácie pestovateľov vo vzťahu k ich pripojeniu sa.

ODPORÚČANIA

| 94. | Z vyššie uvedených záverov vyplýva, že celkové ciele politiky týkajúce sa koncentrácie ponuky v organizáciách výrobcov neboli vo väčšine členských štátov dosiahnuté a Komisii chýbajú informácie o príslušných dôvodoch potrebných na preskúmanie tejto politiky. V priebehu tohto preskúmania, ktoré by malo zohľadniť výsledky hodnotenia organizácií výrobcov počas roka 2009, by mala Komisia predložiť návrhy na zjednodušenie a zefektívnenie schémy pomoci pre operačné programy. |
| --- | --- |

94.

Z vyššie uvedených záverov vyplýva, že celkové ciele politiky týkajúce sa koncentrácie ponuky v organizáciách výrobcov neboli vo väčšine členských štátov dosiahnuté a Komisii chýbajú informácie o príslušných dôvodoch potrebných na preskúmanie tejto politiky. V priebehu tohto preskúmania, ktoré by malo zohľadniť výsledky hodnotenia organizácií výrobcov počas roka 2009, by mala Komisia predložiť návrhy na zjednodušenie a zefektívnenie schémy pomoci pre operačné programy.

Zjednodušenie a zefektívnenie pomoci na operačné programy

| 95. | Komisia by mala na účely zlepšenia schémy pomoci operačného programu zohľadniť podstatu nasledujúcich alternatívnych prístupov:






  i) | zjednodušiť a znížiť náklady na schému objasnením kritérií oprávnených výdavkov a odstránením programových požiadaviek; |
| --- | --- | --- |

95.

Komisia by mala na účely zlepšenia schémy pomoci operačného programu zohľadniť podstatu nasledujúcich alternatívnych prístupov:

i)

zjednodušiť a znížiť náklady na schému objasnením kritérií oprávnených výdavkov a odstránením programových požiadaviek;

| ii) | zjednodušiť a zlepšiť efektívnosť pomoci tým, že sa preskúmajú ciele stanovené v operačných programoch a zoznamy oprávnených výdavkov, čo by členské štáty podnietilo schvaľovať operačné programy založené na kritériách efektívnosti; |
| --- | --- |

ii)

zjednodušiť a zlepšiť efektívnosť pomoci tým, že sa preskúmajú ciele stanovené v operačných programoch a zoznamy oprávnených výdavkov, čo by členské štáty podnietilo schvaľovať operačné programy založené na kritériách efektívnosti;

| iii) | zlepšiť koherentnosť, zjednodušiť administratívu a znížiť náklady tým, že postupy a pravidlá schém týkajúce sa oprávnenosti výdavkov sa zosúladia s tými postupmi a pravidlami, ktoré sa týkajú investičných opatrení rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

iii)

zlepšiť koherentnosť, zjednodušiť administratívu a znížiť náklady tým, že postupy a pravidlá schém týkajúce sa oprávnenosti výdavkov sa zosúladia s tými postupmi a pravidlami, ktoré sa týkajú investičných opatrení rozvoja vidieka.

| 96. | Komisia by mala zlepšiť zhromažďovanie údajov o operačných programoch a organizáciách výrobcov a zamerať sa na niekoľko kľúčových ukazovateľov, ktoré umožnia monitorovanie efektívnosti schémy pomoci a poskytnú užitočné informácie pre pravidelné hodnotenie. |
| --- | --- |

96.

Komisia by mala zlepšiť zhromažďovanie údajov o operačných programoch a organizáciách výrobcov a zamerať sa na niekoľko kľúčových ukazovateľov, ktoré umožnia monitorovanie efektívnosti schémy pomoci a poskytnú užitočné informácie pre pravidelné hodnotenie.

Lepšie zameranie politiky na dosiahnutie celkových cieľov týkajúcich sa koncentrácie a prispôsobenia sa

| 97. | Komisia by mala využiť hodnotenie plánované na rok 2009 na to, aby lepšie porozumela dôvodom nedostatočného pokroku pri koncentrácii ponuky v organizáciách výrobcov. Mala by posúdiť, či organizácie výrobcov zlepšili situáciu svojich členov vo vzťahu k ostatným pestovateľom a ako koexistuje táto politika s politikou rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

97.

Komisia by mala využiť hodnotenie plánované na rok 2009 na to, aby lepšie porozumela dôvodom nedostatočného pokroku pri koncentrácii ponuky v organizáciách výrobcov. Mala by posúdiť, či organizácie výrobcov zlepšili situáciu svojich členov vo vzťahu k ostatným pestovateľom a ako koexistuje táto politika s politikou rozvoja vidieka.

| 98. | Ak tieto štúdie potvrdia, že organizácie výrobcov predstavujú efektívny mechanizmus na posilnenie postavenia pestovateľov, politika by mala byť na tento účel viac cielená. S cieľom podporiť členstvo v organizáciách výrobcov by mala Komisia navrhnúť zmeny, najmä v členských štátoch, ktoré sú najväčšími producentmi ovocia a zeleniny. Komisia by mala takisto zvážiť, či by sa cieľ politiky týkajúci sa prispôsobenia výroby meniacemu sa trhovému dopytu, dosiahol lepšie, ak by sa pomoc zameriavala na tých, ktorí toto prispôsobenie potrebujú najviac, a to zavedením nových kritérií okrem obratu, na prideľovanie finančných prostriedkov organizáciám výrobcov. |
| --- | --- |

98.

Ak tieto štúdie potvrdia, že organizácie výrobcov predstavujú efektívny mechanizmus na posilnenie postavenia pestovateľov, politika by mala byť na tento účel viac cielená. S cieľom podporiť členstvo v organizáciách výrobcov by mala Komisia navrhnúť zmeny, najmä v členských štátoch, ktoré sú najväčšími producentmi ovocia a zeleniny. Komisia by mala takisto zvážiť, či by sa cieľ politiky týkajúci sa prispôsobenia výroby meniacemu sa trhovému dopytu, dosiahol lepšie, ak by sa pomoc zameriavala na tých, ktorí toto prispôsobenie potrebujú najviac, a to zavedením nových kritérií okrem obratu, na prideľovanie finančných prostriedkov organizáciám výrobcov.

Problém politiky podporovania organizácií výrobcov

| 99. | Komisia by mala takisto využiť plánované hodnotenie, aby sa zistilo, či prínos koncentrácie ponuky, ktorý dosiahla politika, dostatočne kompenzuje nerovnosť, ktorá je spôsobená tým, že sa pomoc obmedzuje na jednu konkrétnu štruktúru pestovateľov ovocia a zeleniny: organizácie výrobcov. |
| --- | --- |

99.

Komisia by mala takisto využiť plánované hodnotenie, aby sa zistilo, či prínos koncentrácie ponuky, ktorý dosiahla politika, dostatočne kompenzuje nerovnosť, ktorá je spôsobená tým, že sa pomoc obmedzuje na jednu konkrétnu štruktúru pestovateľov ovocia a zeleniny: organizácie výrobcov.

| 100. | V roku 1996 bola stanovená politika, podľa ktorej sa z prínosu pomoci EÚ vylučujú pestovatelia, ktorí nie sú v organizáciách výrobcov. Ak Komisia nemôže preukázať, že podpora organizácií výrobcov prináša reálne zisky v zmysle posilnenia ich pozície na trhu, opodstatnenie vylúčenia ostatných pestovateľov z pomoci EÚ by mala byť spochybnená a Komisia by mala opätovne prehodnotiť tento mechanizmus podpory pestovateľov ovocia a zeleniny v EÚ. |
| --- | --- |

100.

V roku 1996 bola stanovená politika, podľa ktorej sa z prínosu pomoci EÚ vylučujú pestovatelia, ktorí nie sú v organizáciách výrobcov. Ak Komisia nemôže preukázať, že podpora organizácií výrobcov prináša reálne zisky v zmysle posilnenia ich pozície na trhu, opodstatnenie vylúčenia ostatných pestovateľov z pomoci EÚ by mala byť spochybnená a Komisia by mala opätovne prehodnotiť tento mechanizmus podpory pestovateľov ovocia a zeleniny v EÚ.

Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 28. júna 2006.

Za Dvor audítorov

Hubert WEBER

predseda

---

(1)  Výrobcom, ktorí „stiahnu“ nadbytočné ovocie a zeleninu z trhu, aby podporili ceny (zvyčajne zničením produkcie), je vyplatená kompenzácia z rozpočtu EÚ.

1

(2)  Výročná správa Dvora audítorov za rozpočtový rok 2000 (Ú. v. ES C 359, 15.12.2001).

2

(3)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 2200/96 z 28. októbra 1996 o spoločnej organizácii trhu s ovocím a zeleninou (Ú. v. ES L 297, 21.11.1996, s. 1) a nariadenie Komisie (ES) č. 1432/2003 z 11. augusta 2003, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, pokiaľ ide o podmienky na uznanie organizácií výrobcov a predbežné uznanie skupín výrobcov (Ú. v. EÚ L 203, 12.8.2003, s. 18).

4

(5)  Isté výnimky sú povolené pri operačných programoch organizácií výrobcov. Pozri bod 42.

5

(6)  V Luxembursku nie sú žiadne organizácie výrobcov.

6

(7)  Nariadenie (ES) č. 2200/96.

7

(8)  Nariadenie Komisie (ES) č. 411/1997 z 3. marca 1997 (Ú. v. ES L 62, 4.3.1997, s. 9), ktoré bolo nahradené nariadením Komisie (ES) č. 1433/2003 z 11. augusta 2003, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, pokiaľ ide o operačné fondy, operačné programy a finančnú pomoc (Ú. v. EÚ L 203, 12.8.2003, s. 25).

8

(9)  Dvor audítorov informoval členské štáty o konkrétnych zisteniach, ktoré sa ich týkajú.

9

(10)  Členské štáty to komentovali tým, že podľa termínov stanovených vo vykonávacom nariadení dostávajú konečné správy až po tom, ako schvália ďalší operačný program príslušnej organizácie výrobcov. Hoci bolo nariadenie od roku 1997 niekoľkokrát revidované, tento nesúlad sa nezmenil. Predloženie hodnotiacich správ by sa mohlo žiadať skôr v poslednom roku programu, napríklad súčasne so žiadosťou o ďalší program.

10

(11)  Týka sa to konkrétne národnej platobnej agentúry.

11

(12)  Ročné kontroly najmenej 20 % organizácií výrobcov predstavujúce 30 % výdavkov.

12

(13)  Komisia tieto výdavky v rámci postupu zúčtovania nepovolila na základe toho, že program nemal niektoré z cieľov, ktoré sa požadujú v nariadení. V roku 2002 španielske orgány obmedzili výdavky na recyklovateľné obaly na maximálne 35 % výdavkov každého operačného programu, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie so všetkými španielskymi organizáciami výrobcov.

13

---

PRÍLOHA

AUDÍTORSKÉ KRITÉRIÁ NA SCHVÁLENIE EFEKTÍVNYCH OPERAČNÝCH PROGRAMOV

| Súlad s nariadením | Dodatočné audítorské kritériá výkonu |
| --- | --- |
| Pôvodná situácia organizácie výrobcov |
| 1. | Operačný program by mal obsahovať opis pôvodnej situácie najmä z hľadiska výroby, marketingu a zariadení. |

Súlad s nariadením

Dodatočné audítorské kritériá výkonu

Pôvodná situácia organizácie výrobcov

1.

Operačný program by mal obsahovať opis pôvodnej situácie najmä z hľadiska výroby, marketingu a zariadení.

| 1. | Opis by mal zachytiť pôvodnú situáciu vo vzťahu ku každému cieľu operačného programu. |
| --- | --- |

1.

Opis by mal zachytiť pôvodnú situáciu vo vzťahu ku každému cieľu operačného programu.

| 2. | Opisom by sa mal stanoviť porovnávací štandard, na základe ktorého možno hodnotiť pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov. |
| --- | --- |

2.

Opisom by sa mal stanoviť porovnávací štandard, na základe ktorého možno hodnotiť pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov.

Ciele operačného programu

| 1. | Operačné programy by mali zahŕňať niektoré z 11 cieľov EÚ (cieľ týkajúci sa životného prostredia je povinný). |
| --- | --- |

1.

Operačné programy by mali zahŕňať niektoré z 11 cieľov EÚ (cieľ týkajúci sa životného prostredia je povinný).

| 2. | V operačnom programe by mali byť opísané ciele programu zohľadňujúc prognózy produkcie a trhu. |
| --- | --- |

2.

V operačnom programe by mali byť opísané ciele programu zohľadňujúc prognózy produkcie a trhu.

| 3. | Členský štát by mal skontrolovať súlad cieľov s nariadením. |
| --- | --- |

3.

Členský štát by mal skontrolovať súlad cieľov s nariadením.

| 1. | Ciele by mali byť „SMART“: konkrétne, aby nebolo pochýb o tom, čo chce organizácia výrobcov dosiahnuť; merateľné (a načasované), aby sa dali výsledky monitorovať; dosiahnuteľné prostredníctvom realizácie činností navrhnutých v programe; a relevantné: súvisiace so situáciou organizácie výrobcov, s prognózami trhu a s jedenástimi cieľmi EÚ. |
| --- | --- |

1.

Ciele by mali byť „SMART“: konkrétne, aby nebolo pochýb o tom, čo chce organizácia výrobcov dosiahnuť; merateľné (a načasované), aby sa dali výsledky monitorovať; dosiahnuteľné prostredníctvom realizácie činností navrhnutých v programe; a relevantné: súvisiace so situáciou organizácie výrobcov, s prognózami trhu a s jedenástimi cieľmi EÚ.

| 2. | Mali by sa uviesť najmä úlohy, ukazovatele a kvantifikované ciele, aby sa dali monitorovať výsledky programu a aby sa mohol prezentovať členským štátom očakávaný dosah programu. |
| --- | --- |

2.

Mali by sa uviesť najmä úlohy, ukazovatele a kvantifikované ciele, aby sa dali monitorovať výsledky programu a aby sa mohol prezentovať členským štátom očakávaný dosah programu.

Činnosti operačného programu

| 1. | Operačné programy by mali obsahovať podrobný opis činností. |
| --- | --- |

1.

Operačné programy by mali obsahovať podrobný opis činností.

| 2. | Členský štát by mal skontrolovať technickú kvalitu programu a primeranosť odhadov. |
| --- | --- |

2.

Členský štát by mal skontrolovať technickú kvalitu programu a primeranosť odhadov.

| 1. | Činnosti by mali byť opísané dostatočne, aby členský štát mohol skontrolovať, či činnosti v rámci programu pravdepodobne dosiahnu jeho ciele. |
| --- | --- |

1.

Činnosti by mali byť opísané dostatočne, aby členský štát mohol skontrolovať, či činnosti v rámci programu pravdepodobne dosiahnu jeho ciele.

Konečné správy (hodnotenia na konci programu organizáciou výrobcov)

| 1. | Organizácie výrobcov by mali vypracovať výročnú správu, v ktorej sa opisuje realizácia programu, a do „konečnej správy“ zahrnúť hodnotenie, do akej miery boli dosiahnuté ciele operačného programu. |
| --- | --- |

1.

Organizácie výrobcov by mali vypracovať výročnú správu, v ktorej sa opisuje realizácia programu, a do „konečnej správy“ zahrnúť hodnotenie, do akej miery boli dosiahnuté ciele operačného programu.

| 1. | Členské štáty by mali zohľadniť konečné správy pri schvaľovaní nových programov alebo pri ich zmenách, aby sa vyhli zaradeniu činností, ktoré budú pravdepodobne neefektívne (pre danú alebo inú organizáciu výrobcov). |
| --- | --- |

1.

Členské štáty by mali zohľadniť konečné správy pri schvaľovaní nových programov alebo pri ich zmenách, aby sa vyhli zaradeniu činností, ktoré budú pravdepodobne neefektívne (pre danú alebo inú organizáciu výrobcov).

| 2. | Členské štáty a Komisia by mali využívať informácie z konečných správ na monitorovanie efektívnosti politiky (do akej miery organizácie výrobcov dosahujú ciele operačného programu). |
| --- | --- |

2.

Členské štáty a Komisia by mali využívať informácie z konečných správ na monitorovanie efektívnosti politiky (do akej miery organizácie výrobcov dosahujú ciele operačného programu).

Schválenie operačných programov

| 1. | Okrem vyššie uvedených požiadaviek by členské štáty mali skontrolovať ekonomickú konzistentnosť programu; |
| --- | --- |

1.

Okrem vyššie uvedených požiadaviek by členské štáty mali skontrolovať ekonomickú konzistentnosť programu;

| 2. | ... a oprávnenosť navrhovaných výdavkov. |
| --- | --- |

2.

... a oprávnenosť navrhovaných výdavkov.

| 3. | Členský štát by mal schváliť program, vyžiadať zmeny alebo ho zamietnuť. |
| --- | --- |

3.

Členský štát by mal schváliť program, vyžiadať zmeny alebo ho zamietnuť.

| 4. | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa pomoc udeľovala v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia: hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti. |
| --- | --- |

4.

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa pomoc udeľovala v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia: hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti.

| 1. | Členské štáty by mali schváliť činnosti, pri ktorých organizácie výrobcov dostatočne dokázali, že pravdepodobne dosiahnu výrazný pokrok pri plnení cieľov operačných programov EÚ za primerané náklady. |
| --- | --- |

1.

Členské štáty by mali schváliť činnosti, pri ktorých organizácie výrobcov dostatočne dokázali, že pravdepodobne dosiahnu výrazný pokrok pri plnení cieľov operačných programov EÚ za primerané náklady.

| 2. | Rozhodnutia o schválení operačných programov by mali byť dostatočne zdokumentované, aby sa dalo preukázať, že boli prijaté v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia. |
| --- | --- |

2.

Rozhodnutia o schválení operačných programov by mali byť dostatočne zdokumentované, aby sa dalo preukázať, že boli prijaté v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia.

---

ODPOVEDE KOMISIE

ZHRNUTIE

| I. | Schémou sa ustanovuje finančná podpora pre operačné programy pestovateľov ovocia a zeleniny, ktorí svoje výrobky predávajú prostredníctvom organizácii pestovateľov. Schéma bola predložená s cieľom zlepšiť postavenie nejednotného sektora na trhu ovládanom pomerne nízkym počtom veľkých nákupcov. |
| --- | --- |

I.

Schémou sa ustanovuje finančná podpora pre operačné programy pestovateľov ovocia a zeleniny, ktorí svoje výrobky predávajú prostredníctvom organizácii pestovateľov. Schéma bola predložená s cieľom zlepšiť postavenie nejednotného sektora na trhu ovládanom pomerne nízkym počtom veľkých nákupcov.

| III. | Komisia uznáva obavy Dvora audítorov. V 70 % prípadov, ktoré Dvor audítorov preskúmal (pozri odsek 54) však možno zreteľne vidieť, alebo predpokladať určitý pokrok smerom k príslušným cieľom.
  Komisia zaviedla zoznamy oprávnenosti, v ktorých (pokiaľ to bolo v primeranej miere možné) je jasne stanovené, čo možno financovať. Je úlohou vnútroštátnych orgánov, aby zabezpečili súlad programov, ktoré schvaľujú, nielen s týmito usmerneniami, ale tiež s celkovými cieľmi stanovenými v nariadeniach. Členské štáty rozhodujú o svojich vlastných administratívnych opatreniach a Komisia overuje, či tieto opatrenia sú v súlade s nariadeniami. |
| --- | --- |

III.

Komisia uznáva obavy Dvora audítorov. V 70 % prípadov, ktoré Dvor audítorov preskúmal (pozri odsek 54) však možno zreteľne vidieť, alebo predpokladať určitý pokrok smerom k príslušným cieľom.

Komisia zaviedla zoznamy oprávnenosti, v ktorých (pokiaľ to bolo v primeranej miere možné) je jasne stanovené, čo možno financovať. Je úlohou vnútroštátnych orgánov, aby zabezpečili súlad programov, ktoré schvaľujú, nielen s týmito usmerneniami, ale tiež s celkovými cieľmi stanovenými v nariadeniach. Členské štáty rozhodujú o svojich vlastných administratívnych opatreniach a Komisia overuje, či tieto opatrenia sú v súlade s nariadeniami.

| IV. | Počas svojich rôznych misií zameraných na účtovné závierky a „kontrol od stola“ kládla Komisia osobitnú pozornosť na zabezpečenie toho, aby systémy riadenia a kontroly členských štátov ponúkali primeranú záruku toho, aby vykázané výdavky zodpovedali regulačným požiadavkám. Tam, kde to bolo potrebné viedla táto snaha k hodnoteniam súladu postupov pre schvaľovanie a monitorovanie operačných programov. Nedostatky sa riešia v rámci procesu účtovných závierok a v prípade potreby vedú k finančným korekciám vo vzťahu k dotknutým členským štátom.
  V rámci systému spoločného riadenia zodpovedajú členské štáty najmä za hodnotenie a kontrolu účinnosti všetkých predmetných opatrení. Komisia pravidelne rokuje o fungovaní schémy pomoci, vrátane otázok súvisiacich s účinnosťou, s členskými štátmi na zasadnutiach riadiaceho výboru a na dvojstrannom základe.
  Otázka účinnosti sa bude ďalej riešiť v rámci posúdenia vplyvu a nadchádzajúceho hodnotenia, v ktorých sa zohľadnia pripomienky Dvora audítorov. Väčšia pozornosť bude navyše venovaná blížiacej sa reforme zameranej na to, aby sa z požiadaviek členských štátov týkajúcich sa predkladania správ a monitorovania stali účinnejšie nástroje pri posudzovaní účinnosti politiky. |
| --- | --- |

IV.

Počas svojich rôznych misií zameraných na účtovné závierky a „kontrol od stola“ kládla Komisia osobitnú pozornosť na zabezpečenie toho, aby systémy riadenia a kontroly členských štátov ponúkali primeranú záruku toho, aby vykázané výdavky zodpovedali regulačným požiadavkám. Tam, kde to bolo potrebné viedla táto snaha k hodnoteniam súladu postupov pre schvaľovanie a monitorovanie operačných programov. Nedostatky sa riešia v rámci procesu účtovných závierok a v prípade potreby vedú k finančným korekciám vo vzťahu k dotknutým členským štátom.

V rámci systému spoločného riadenia zodpovedajú členské štáty najmä za hodnotenie a kontrolu účinnosti všetkých predmetných opatrení. Komisia pravidelne rokuje o fungovaní schémy pomoci, vrátane otázok súvisiacich s účinnosťou, s členskými štátmi na zasadnutiach riadiaceho výboru a na dvojstrannom základe.

Otázka účinnosti sa bude ďalej riešiť v rámci posúdenia vplyvu a nadchádzajúceho hodnotenia, v ktorých sa zohľadnia pripomienky Dvora audítorov. Väčšia pozornosť bude navyše venovaná blížiacej sa reforme zameranej na to, aby sa z požiadaviek členských štátov týkajúcich sa predkladania správ a monitorovania stali účinnejšie nástroje pri posudzovaní účinnosti politiky.

| V. | Komisia víta skutočnosť, že zistenia Dvora audítorov ponúkajú vo všeobecnosti pozitívny obraz pokroku, ktorý organizácie pestovateľov dosiahli vďaka podpore Spoločenstva. Všíma si tiež, že takmer v troch štvrtinách opatrení, ktoré Dvor audítorov preveril, sa preukázal určitý pokrok smerom k cieľom programu.
  Komisia sa domnieva, že aj keď sa opatrenia nemusia zdať účinné pokiaľ ide o významný pokrok pri dosahovaní jedného z cieľov stanovených v článku 15 ods.4 nariadenia Rady, pomoc by sa mala považovať za účinnú vzhľadom na zvýšenie príjmov pestovateľov prostredníctvom zlepšenia ich konkurencieschopnosti, čo je jedným z celkových cieľov politiky. Súhlasí však s tým, že pomoc môže byť účinnejšia, ak bude lepšie orientovaná, a touto otázkou sa bude zaoberať v rámci prebiehajúceho posúdenia vplyvu. |
| --- | --- |

V.

Komisia víta skutočnosť, že zistenia Dvora audítorov ponúkajú vo všeobecnosti pozitívny obraz pokroku, ktorý organizácie pestovateľov dosiahli vďaka podpore Spoločenstva. Všíma si tiež, že takmer v troch štvrtinách opatrení, ktoré Dvor audítorov preveril, sa preukázal určitý pokrok smerom k cieľom programu.

Komisia sa domnieva, že aj keď sa opatrenia nemusia zdať účinné pokiaľ ide o významný pokrok pri dosahovaní jedného z cieľov stanovených v článku 15 ods.4 nariadenia Rady, pomoc by sa mala považovať za účinnú vzhľadom na zvýšenie príjmov pestovateľov prostredníctvom zlepšenia ich konkurencieschopnosti, čo je jedným z celkových cieľov politiky. Súhlasí však s tým, že pomoc môže byť účinnejšia, ak bude lepšie orientovaná, a touto otázkou sa bude zaoberať v rámci prebiehajúceho posúdenia vplyvu.

| VI. | Okrem zdrojov informácií, ktoré uvádza Dvor audítorov, existujú nepriame ukazovatele súvisiace s cieľom zvyšovania kvality (rastúci počet geografických ukazovateľov a značiek kvality týkajúcich sa ovocných a zeleninových produktov), hoci tieto ukazovatele neukazujú osobitne pokrok, ktorý dosiahli organizácie pestovateľov. |
| --- | --- |

VI.

Okrem zdrojov informácií, ktoré uvádza Dvor audítorov, existujú nepriame ukazovatele súvisiace s cieľom zvyšovania kvality (rastúci počet geografických ukazovateľov a značiek kvality týkajúcich sa ovocných a zeleninových produktov), hoci tieto ukazovatele neukazujú osobitne pokrok, ktorý dosiahli organizácie pestovateľov.

| VII. | Komisia si uvedomuje obavy Dvora audítorov, pokiaľ ide o splnenie cieľa 60 %. Domnieva sa však, že situácia má komplexnejší charakter. Nástroj sa používal rôznymi spôsobmi v rôznych členských štátoch a výsledky nie sú rovnako negatívne. Malo by sa poukázať na iné povzbudzujúcejšie údaje, predovšetkým na vytvorenie združení organizácií pestovateľov (ZOP) a vznik organizácií veľkých pestovateľov v niektorých členských štátoch od reformnej politiky v roku 1996 (najmä v Belgicku, Holandsku a Taliansku), z ktorých niektoré sú už schopné vyvážiť vyjednávaciu silu veľkých maloobchodných predajcov.
  Táto koncepcia politiky, vzhľadom na zvýšený prístup na trh zahrnutý v rozvojovom programe z Dohy a rastúcu koncentráciu na strane dopytu, je stále najlepším nástrojom pre dosiahnutie lepšie vyváženej reťaze (medzi pestovateľmi a spotrebiteľmi). Jedným z cieľov blížiacej sa reformy je zaoberať sa nedostatkami a posilniť dostupné nástroje, a to predovšetkým podporou fúzií medzi organizáciami pestovateľov, združeniami organizácií pestovateľov, podporou spolupráce medzi organizáciami pestovateľov a nadnárodnými organizáciami pestovateľov. |
| --- | --- |

VII.

Komisia si uvedomuje obavy Dvora audítorov, pokiaľ ide o splnenie cieľa 60 %. Domnieva sa však, že situácia má komplexnejší charakter. Nástroj sa používal rôznymi spôsobmi v rôznych členských štátoch a výsledky nie sú rovnako negatívne. Malo by sa poukázať na iné povzbudzujúcejšie údaje, predovšetkým na vytvorenie združení organizácií pestovateľov (ZOP) a vznik organizácií veľkých pestovateľov v niektorých členských štátoch od reformnej politiky v roku 1996 (najmä v Belgicku, Holandsku a Taliansku), z ktorých niektoré sú už schopné vyvážiť vyjednávaciu silu veľkých maloobchodných predajcov.

Táto koncepcia politiky, vzhľadom na zvýšený prístup na trh zahrnutý v rozvojovom programe z Dohy a rastúcu koncentráciu na strane dopytu, je stále najlepším nástrojom pre dosiahnutie lepšie vyváženej reťaze (medzi pestovateľmi a spotrebiteľmi). Jedným z cieľov blížiacej sa reformy je zaoberať sa nedostatkami a posilniť dostupné nástroje, a to predovšetkým podporou fúzií medzi organizáciami pestovateľov, združeniami organizácií pestovateľov, podporou spolupráce medzi organizáciami pestovateľov a nadnárodnými organizáciami pestovateľov.

| VIII. | Komisia vykonáva posúdenie vplyvu v rámci prípravy na návrh reformy SOT, ktorý by mal byť predložený v roku 2006. Návrh je v súlade s cieľmi uvedenými v odporúčaniach a v rámci posúdenia vplyvu sa v ňom preskúma najlepší spôsob ich dosiahnutia. |
| --- | --- |

VIII.

Komisia vykonáva posúdenie vplyvu v rámci prípravy na návrh reformy SOT, ktorý by mal byť predložený v roku 2006. Návrh je v súlade s cieľmi uvedenými v odporúčaniach a v rámci posúdenia vplyvu sa v ňom preskúma najlepší spôsob ich dosiahnutia.

| IX. až XI. | Komisia zvýši svoje možnosti pri zhromažďovaní údajov a vypracovávaní náležitých ukazovateľov. Pokiaľ ide o otázku spoľahlivosti údajov, GR AGRI začína v roku 2006 projekt IT s cieľom zaviesť vhodnú databázu v roku 2007.
  Rozsah hodnotenia a otázky hodnotenia budú formulované počas prípravy špecifikácie verejnej súťaže. Pripomienky Dvora audítorov sa vezmú do úvahy. |
| --- | --- |

IX. až XI.

Komisia zvýši svoje možnosti pri zhromažďovaní údajov a vypracovávaní náležitých ukazovateľov. Pokiaľ ide o otázku spoľahlivosti údajov, GR AGRI začína v roku 2006 projekt IT s cieľom zaviesť vhodnú databázu v roku 2007.

Rozsah hodnotenia a otázky hodnotenia budú formulované počas prípravy špecifikácie verejnej súťaže. Pripomienky Dvora audítorov sa vezmú do úvahy.

ÚVOD

| 1. | V nariadení Rady (ES) č. 2200/96 je zahrnutých niekoľko miest určenia pre produkty stiahnuté z trhu: bezplatná distribúcia do charitatívnych organizácií, škôl, na nepotravinové účely, živočíšne krmivo, do spracovateľského priemyslu, a (nie výlučne) na kompost alebo biodegradáciu podľa prísnych podmienok ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

1.

V nariadení Rady (ES) č. 2200/96 je zahrnutých niekoľko miest určenia pre produkty stiahnuté z trhu: bezplatná distribúcia do charitatívnych organizácií, škôl, na nepotravinové účely, živočíšne krmivo, do spracovateľského priemyslu, a (nie výlučne) na kompost alebo biodegradáciu podľa prísnych podmienok ochrany životného prostredia.

| 5. | Posledná reforma spoločnej organizácie trhu (SOT) sa uskutočnila v roku 1966, pred nadobudnutím účinnosti podrobnejších požiadaviek nariadenia o rozpočtových pravidlách v roku 2002.
  Vzhľadom na vývoj nariadenia o rozpočtových pravidlách budú však ciele opätovne prehodnotené v nasledujúcej reforme SOT, ktorá je ohlásená na koniec roka 2006. |
| --- | --- |

5.

Posledná reforma spoločnej organizácie trhu (SOT) sa uskutočnila v roku 1966, pred nadobudnutím účinnosti podrobnejších požiadaviek nariadenia o rozpočtových pravidlách v roku 2002.

Vzhľadom na vývoj nariadenia o rozpočtových pravidlách budú však ciele opätovne prehodnotené v nasledujúcej reforme SOT, ktorá je ohlásená na koniec roka 2006.

ČASŤ I: ÚČINNOSŤ OPERAČNÝCH PROGRAMOV

| 20. | Komisia uznáva svoju konečnú zodpovednosť za riadne finančné hospodárenie s rozpočtom EÚ podľa článku 274 Zmluvy o ES a článku 179 Zmluvy o Euratome. Výsledky uplatňovania postupov účtovnej závierky a iných mechanizmov finančných korekcií, vytvorených podľa ustanovení článku 53 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách tvoria súčasť tohto rámca. Okrem toho sa na základe nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky od riaditeľov platobných agentúr vyžaduje, aby podpísali vyhlásenie o vierohodnosti, ktoré v rámci spoločného riadenia zodpovedá vyhláseniu o vierohodnosti vydanému generálnym riaditeľstvom Komisie. |
| --- | --- |

20.

Komisia uznáva svoju konečnú zodpovednosť za riadne finančné hospodárenie s rozpočtom EÚ podľa článku 274 Zmluvy o ES a článku 179 Zmluvy o Euratome. Výsledky uplatňovania postupov účtovnej závierky a iných mechanizmov finančných korekcií, vytvorených podľa ustanovení článku 53 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách tvoria súčasť tohto rámca. Okrem toho sa na základe nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky od riaditeľov platobných agentúr vyžaduje, aby podpísali vyhlásenie o vierohodnosti, ktoré v rámci spoločného riadenia zodpovedá vyhláseniu o vierohodnosti vydanému generálnym riaditeľstvom Komisie.

| 21. | Zlúčenie osobitných zborov inšpektorov do skupiny pre účtovnú závierku zvýšilo účinnosť kontrol Komisie zameraných na postupy členských štátov. Skupina zodpovedajúca za audit v sektore ovocia a zeleniny, ktorá zahŕňa uvedené zbory, bola posilnená v roku 2000. |
| --- | --- |

21.

Zlúčenie osobitných zborov inšpektorov do skupiny pre účtovnú závierku zvýšilo účinnosť kontrol Komisie zameraných na postupy členských štátov. Skupina zodpovedajúca za audit v sektore ovocia a zeleniny, ktorá zahŕňa uvedené zbory, bola posilnená v roku 2000.

| 22. a 23. | Počas svojich rôznych misií zameraných na účtovnú závierku a „kontrol od stola“ kládla Komisia osobitnú pozornosť na zabezpečenie toho, aby systémy riadenia a kontroly členských štátov ponúkali primeranú záruku toho, aby vykázané výdavky zodpovedali regulačným požiadavkám. Tam, kde to bolo potrebné viedla táto snaha k hodnoteniam súladu postupov pre schvaľovanie a monitorovanie operačných programov. Nedostatky sa riešia v rámci procesu účtovnej závierky a v prípade potreby vedú k finančným korekciám vo vzťahu k dotknutým členským štátom.
  V rámci systému spoločného riadenia by členské štáty mali mať zavedené zodpovedajúce kontrolné systémy: zodpovedajú predovšetkým za hodnotenie a kontrolu účinnosti všetkých predmetných opatrení. Cieľom akčného plánu Komisie zameraného na integrovaný rámec vnútornej kontroly [KOM(2006) 9] je posilniť zodpovednosť členských štátov v súlade s požiadavkami Európskeho parlamentu.
  Komisia pravidelne rokuje o fungovaní schémy pomoci, vrátane otázok súvisiacich s účinnosťou, s členskými štátmi na zasadnutiach riadiaceho výboru a na dvojstrannom základe.
  Otázkou účinnosti bude ďalej predmetom posúdenia vplyvu a nadchádzajúceho hodnotenia. |
| --- | --- |

22. a 23.

Počas svojich rôznych misií zameraných na účtovnú závierku a „kontrol od stola“ kládla Komisia osobitnú pozornosť na zabezpečenie toho, aby systémy riadenia a kontroly členských štátov ponúkali primeranú záruku toho, aby vykázané výdavky zodpovedali regulačným požiadavkám. Tam, kde to bolo potrebné viedla táto snaha k hodnoteniam súladu postupov pre schvaľovanie a monitorovanie operačných programov. Nedostatky sa riešia v rámci procesu účtovnej závierky a v prípade potreby vedú k finančným korekciám vo vzťahu k dotknutým členským štátom.

V rámci systému spoločného riadenia by členské štáty mali mať zavedené zodpovedajúce kontrolné systémy: zodpovedajú predovšetkým za hodnotenie a kontrolu účinnosti všetkých predmetných opatrení. Cieľom akčného plánu Komisie zameraného na integrovaný rámec vnútornej kontroly [KOM(2006) 9] je posilniť zodpovednosť členských štátov v súlade s požiadavkami Európskeho parlamentu.

Komisia pravidelne rokuje o fungovaní schémy pomoci, vrátane otázok súvisiacich s účinnosťou, s členskými štátmi na zasadnutiach riadiaceho výboru a na dvojstrannom základe.

Otázkou účinnosti bude ďalej predmetom posúdenia vplyvu a nadchádzajúceho hodnotenia.

Rámček 9:

Komisia zaznamenáva, že v prípade ostatných uvedených cieľov opatrení Dvor audítorov zistil súvislosť so „znížením nákladov na výrobu“, nepriamo so „zvýšením kvality produktov“, a následne „zvýšením obchodnej hodnoty produktov“.

| 38. až 40. | Komisia uznáva obavy Dvora audítorov. V 70 % prípadov, ktoré Dvor audítorov preskúmal (pozri odsek 54) však možno zreteľne vidieť, alebo predpokladať určitý pokrok smerom k príslušným cieľom.
  Rozhodnutie o zahrnutí zoznamu oprávnených opatrení (pozitívny zoznam) do nariadenia Komisie spolu so zoznamom neoprávnených opatrení zvýšil právnu istotu správ členských štátov aj organizácií pestovateľov. Tento prístup sa nikdy nepovažoval za alternatívu k záväzkom členských štátov týkajúcich sa schválenia operačných programov vo vzťahu k počiatočnému stavu a cieľom organizácií pestovateľov. |
| --- | --- |

38. až 40.

Komisia uznáva obavy Dvora audítorov. V 70 % prípadov, ktoré Dvor audítorov preskúmal (pozri odsek 54) však možno zreteľne vidieť, alebo predpokladať určitý pokrok smerom k príslušným cieľom.

Rozhodnutie o zahrnutí zoznamu oprávnených opatrení (pozitívny zoznam) do nariadenia Komisie spolu so zoznamom neoprávnených opatrení zvýšil právnu istotu správ členských štátov aj organizácií pestovateľov. Tento prístup sa nikdy nepovažoval za alternatívu k záväzkom členských štátov týkajúcich sa schválenia operačných programov vo vzťahu k počiatočnému stavu a cieľom organizácií pestovateľov.

| 41. | Interpretačné poznámky, ktoré Komisia vydala predovšetkým v období rokov 1997 až 2000, sa týkali širokej škály otázok vrátane oprávnenosti a, vo väčšej miere článku 11 nariadenia č. 2200/96 o uznávaní organizácií pestovateľov. |
| --- | --- |

41.

Interpretačné poznámky, ktoré Komisia vydala predovšetkým v období rokov 1997 až 2000, sa týkali širokej škály otázok vrátane oprávnenosti a, vo väčšej miere článku 11 nariadenia č. 2200/96 o uznávaní organizácií pestovateľov.

| 43. | Rozhodnutie o zahrnutí zoznamu oprávnených opatrení (pozitívny zoznam) do nariadenia Komisie spolu so zoznamom neoprávnených opatrení zvýšil právnu istotu správ členských štátov aj organizácií pestovateľov. Tento prístup sa nikdy nepovažoval za alternatívu k záväzkom členských štátov týkajúcich sa schválenia operačných programov vo vzťahu k počiatočnému stavu a cieľom organizácií pestovateľov. |
| --- | --- |

43.

Rozhodnutie o zahrnutí zoznamu oprávnených opatrení (pozitívny zoznam) do nariadenia Komisie spolu so zoznamom neoprávnených opatrení zvýšil právnu istotu správ členských štátov aj organizácií pestovateľov. Tento prístup sa nikdy nepovažoval za alternatívu k záväzkom členských štátov týkajúcich sa schválenia operačných programov vo vzťahu k počiatočnému stavu a cieľom organizácií pestovateľov.

Rámček 13:

Nákup paliet sa vo všeobecnosti považuje za investíciu v rámci tejto schémy aj v rámci plánovania rozvoja vidieka, a ako taká by sa táto investícia považovala za oprávnenú.

| 44. | Komisia predložila zoznamy oprávnenosti, v ktorých (pokiaľ to bolo v primeranej miere možné) je jasne stanovené, čo možno financovať. Je úlohou vnútroštátnych orgánov, aby zabezpečili súlad programov, ktoré schvaľujú, nielen s týmito usmerneniami, ale tiež s celkovými cieľmi stanovenými v nariadeniach. Členské štáty rozhodujú o svojich vlastných administratívnych opatreniach a Komisia overuje, či tieto opatrenia sú v súlade s nariadeniami.
  Zoznamy oprávnenosti a „model programovania“ nemusia byť nutne v rozpore. Dokonca aj v užšie vymedzenej oblasti politiky (napríklad v oblasti rozvoja vidieka) obidva prvky existujú vedľa seba. |
| --- | --- |

44.

Komisia predložila zoznamy oprávnenosti, v ktorých (pokiaľ to bolo v primeranej miere možné) je jasne stanovené, čo možno financovať. Je úlohou vnútroštátnych orgánov, aby zabezpečili súlad programov, ktoré schvaľujú, nielen s týmito usmerneniami, ale tiež s celkovými cieľmi stanovenými v nariadeniach. Členské štáty rozhodujú o svojich vlastných administratívnych opatreniach a Komisia overuje, či tieto opatrenia sú v súlade s nariadeniami.

Zoznamy oprávnenosti a „model programovania“ nemusia byť nutne v rozpore. Dokonca aj v užšie vymedzenej oblasti politiky (napríklad v oblasti rozvoja vidieka) obidva prvky existujú vedľa seba.

| 45. | V nariadeniach je ustanovený podrobný súbor pravidiel týkajúcich sa tohto opatrenia.
  Zdá sa, že skutočnosť, že členské štáty a audítori Komisie neustále nachádzali neoprávnené výdavky, tvorí neodmysliteľnú súčasť každej schémy pomoci a nie je len osobitnou črtou tejto schémy. Komisia navyše zaznamenala niekoľko prípadov, v ktorých si členské štáty vysvetľovali právne predpisy EÚ veľmi všeobecne. |
| --- | --- |

45.

V nariadeniach je ustanovený podrobný súbor pravidiel týkajúcich sa tohto opatrenia.

Zdá sa, že skutočnosť, že členské štáty a audítori Komisie neustále nachádzali neoprávnené výdavky, tvorí neodmysliteľnú súčasť každej schémy pomoci a nie je len osobitnou črtou tejto schémy. Komisia navyše zaznamenala niekoľko prípadov, v ktorých si členské štáty vysvetľovali právne predpisy EÚ veľmi všeobecne.

| 46. | Právne predpisy Spoločenstva stanovujú mieru kontrol na primeranej úrovni. Komisia sa domnieva, že uskutočnenie väčšieho množstva kontrol zo strany členských štátov neodzrkadľuje neistotu súvisiacu s oprávnenosťou a spojenými rizikami. |
| --- | --- |

46.

Právne predpisy Spoločenstva stanovujú mieru kontrol na primeranej úrovni. Komisia sa domnieva, že uskutočnenie väčšieho množstva kontrol zo strany členských štátov neodzrkadľuje neistotu súvisiacu s oprávnenosťou a spojenými rizikami.

| 47. | Inovatívnymi opatreniami možno vyskúšať hranice oprávnenosti. Komisia však nebola oboznámená so žiadnym problémom súvisiacim so zahrnutím týchto opatrení do operačných programov. |
| --- | --- |

47.

Inovatívnymi opatreniami možno vyskúšať hranice oprávnenosti. Komisia však nebola oboznámená so žiadnym problémom súvisiacim so zahrnutím týchto opatrení do operačných programov.

| 48. | Skutočnosť, že členovia organizácií pestovateľov musia spolufinancovať 50 % nákladov na program znižuje riziko, že príjemcovia si zvolia neúčinné opatrenia, pokiaľ sa ciele organizácií pestovateľov zhodujú s cieľmi SOT. Členské štáty majú navyše presný súbor záväzkov, ktoré je potrebné dodržiavať v súlade s odsekom 18. |
| --- | --- |

48.

Skutočnosť, že členovia organizácií pestovateľov musia spolufinancovať 50 % nákladov na program znižuje riziko, že príjemcovia si zvolia neúčinné opatrenia, pokiaľ sa ciele organizácií pestovateľov zhodujú s cieľmi SOT. Členské štáty majú navyše presný súbor záväzkov, ktoré je potrebné dodržiavať v súlade s odsekom 18.

| 49. | Celkovým cieľom SOT bolo vždy zvyšovať príjmy poľnohospodárov nie prostredníctvom podpory, ale prostredníctvom trhu, a tým zlepšiť ich konkurencieschopnosť. V tejto súvislosti sa zdá byť rozumné, že dotácie na podporu nákladov súčasných činností využijú aj vtedy, keď to nemusí znamenať výrazný posun v porovnaní s počiatočným stavom, pokiaľ ide o 11 osobitných cieľov nariadení. Podpora venovaná operačným zdrojom musí byť až na niektoré výnimky zameraná na štrukturálne zlepšenia a nie na prevádzkové náklady.
  Osobitný príklad recyklovaného balenia je jasnou ilustráciou prístupu Komisie v tejto veci. V roku 2004 Komisia pristúpila k zmene pravidiel oprávnenosti prechodom z podpory nákladov na balenie ako také na environmentálne riadenie recyklovateľného balenia. Cieľom bolo zastaviť nesprávne využívanie zaznamenané v niektorých členských štátoch a lepšie spojiť výdavky so zlepšením ochrany životného prostredia. Ako je uvedené v poznámke pod čiarou č. 13, Komisia uskutočnila finančnú korekciu v roku 2001. |
| --- | --- |

49.

Celkovým cieľom SOT bolo vždy zvyšovať príjmy poľnohospodárov nie prostredníctvom podpory, ale prostredníctvom trhu, a tým zlepšiť ich konkurencieschopnosť. V tejto súvislosti sa zdá byť rozumné, že dotácie na podporu nákladov súčasných činností využijú aj vtedy, keď to nemusí znamenať výrazný posun v porovnaní s počiatočným stavom, pokiaľ ide o 11 osobitných cieľov nariadení. Podpora venovaná operačným zdrojom musí byť až na niektoré výnimky zameraná na štrukturálne zlepšenia a nie na prevádzkové náklady.

Osobitný príklad recyklovaného balenia je jasnou ilustráciou prístupu Komisie v tejto veci. V roku 2004 Komisia pristúpila k zmene pravidiel oprávnenosti prechodom z podpory nákladov na balenie ako také na environmentálne riadenie recyklovateľného balenia. Cieľom bolo zastaviť nesprávne využívanie zaznamenané v niektorých členských štátoch a lepšie spojiť výdavky so zlepšením ochrany životného prostredia. Ako je uvedené v poznámke pod čiarou č. 13, Komisia uskutočnila finančnú korekciu v roku 2001.

| 51. a 52. | V rámci blížiacej sa reformy by sa väčšia pozornosť mohla venovať tomu, aby sa z požiadaviek členských štátov týkajúcich sa predkladania správ a monitorovania stali účinnejšie nástroje pri posudzovaní účinnosti politiky.
  Komisia zahrnula do svojho hodnotiaceho programu záväzok začať hodnotenia rôznych trhových opatrení týkajúcich sa SOT s ovocím a zeleninou. Hodnotenie týkajúce sa organizácií pestovateľov sa začne v roku 2007 a záverečná správa by mala byť predložená v roku 2009. |
| --- | --- |

51. a 52.

V rámci blížiacej sa reformy by sa väčšia pozornosť mohla venovať tomu, aby sa z požiadaviek členských štátov týkajúcich sa predkladania správ a monitorovania stali účinnejšie nástroje pri posudzovaní účinnosti politiky.

Komisia zahrnula do svojho hodnotiaceho programu záväzok začať hodnotenia rôznych trhových opatrení týkajúcich sa SOT s ovocím a zeleninou. Hodnotenie týkajúce sa organizácií pestovateľov sa začne v roku 2007 a záverečná správa by mala byť predložená v roku 2009.

| 54. | Znamená to, že v 71 % alebo takmer troch štvrtinách zvolených opatrení sa v odlišnej miere preukázal pokrok smerom k splneniu programových cieľov. |
| --- | --- |

54.

Znamená to, že v 71 % alebo takmer troch štvrtinách zvolených opatrení sa v odlišnej miere preukázal pokrok smerom k splneniu programových cieľov.

| 57. a 58. | Komisia sa domnieva, že aj keď sa opatrenia nemusia zdať účinné, pokiaľ ide o dosahovanie významného značného pokroku pri dosahovaní jedného z cieľov stanovených v článku 15 ods. 4 nariadenia Rady, pomoc by sa mala považovať za účinnú vzhľadom na zvýšenie príjmov pestovateľov prostredníctvom zlepšenia ich konkurencieschopnosti, čo je jedným z celkových cieľov politiky.
  V sektore sa navyše normy kvality rýchlo zvyšujú a udržanie úrovní kvality v súlade so (zvyšujúcimi sa) normami znamená dosiahnutie pokroku. |
| --- | --- |

57. a 58.

Komisia sa domnieva, že aj keď sa opatrenia nemusia zdať účinné, pokiaľ ide o dosahovanie významného značného pokroku pri dosahovaní jedného z cieľov stanovených v článku 15 ods. 4 nariadenia Rady, pomoc by sa mala považovať za účinnú vzhľadom na zvýšenie príjmov pestovateľov prostredníctvom zlepšenia ich konkurencieschopnosti, čo je jedným z celkových cieľov politiky.

V sektore sa navyše normy kvality rýchlo zvyšujú a udržanie úrovní kvality v súlade so (zvyšujúcimi sa) normami znamená dosiahnutie pokroku.

| 61. | Rozhodnutie o zahrnutí zoznamu oprávnených opatrení („pozitívny“ zoznam) do nariadenia Komisie spolu so zoznamom neoprávnených opatrení zvýšil právnu istotu správnych orgánov a organizácií pestovateľov v členských štátoch. Existencia zoznamov oprávnenosti neoslobodzuje členské štáty od ich zodpovednosti zabezpečovať to, aby schválené opatrenia boli tak oprávnené, ako aj účinné a nemala by sa chápať tak, že Komisia schvaľuje takzvaný „prístup zameraný na dotácie“. |
| --- | --- |

61.

Rozhodnutie o zahrnutí zoznamu oprávnených opatrení („pozitívny“ zoznam) do nariadenia Komisie spolu so zoznamom neoprávnených opatrení zvýšil právnu istotu správnych orgánov a organizácií pestovateľov v členských štátoch. Existencia zoznamov oprávnenosti neoslobodzuje členské štáty od ich zodpovednosti zabezpečovať to, aby schválené opatrenia boli tak oprávnené, ako aj účinné a nemala by sa chápať tak, že Komisia schvaľuje takzvaný „prístup zameraný na dotácie“.

| 62. | Komisia predložila zoznamy oprávnenosti, v ktorých (pokiaľ to bolo v primeranej miere možné) je jasne stanovené, čo možno financovať. Je úlohou vnútroštátnych orgánov, aby zabezpečili súlad programov, ktoré schvaľujú, nielen s týmito usmerneniami, ale tiež s celkovými cieľmi stanovenými v nariadeniach. Členské štáty rozhodujú o svojich vlastných administratívnych opatreniach a Komisia overuje, či tieto opatrenia sú v súlade s nariadeniami.
  Zoznamy oprávnenosti a „model programovania“ nemusia byť nutne v rozpore. Dokonca aj v užšie vymedzenej oblasti politiky (napríklad v oblasti rozvoja vidieka) obidva prvky existujú vedľa seba. |
| --- | --- |

62.

Komisia predložila zoznamy oprávnenosti, v ktorých (pokiaľ to bolo v primeranej miere možné) je jasne stanovené, čo možno financovať. Je úlohou vnútroštátnych orgánov, aby zabezpečili súlad programov, ktoré schvaľujú, nielen s týmito usmerneniami, ale tiež s celkovými cieľmi stanovenými v nariadeniach. Členské štáty rozhodujú o svojich vlastných administratívnych opatreniach a Komisia overuje, či tieto opatrenia sú v súlade s nariadeniami.

Zoznamy oprávnenosti a „model programovania“ nemusia byť nutne v rozpore. Dokonca aj v užšie vymedzenej oblasti politiky (napríklad v oblasti rozvoja vidieka) obidva prvky existujú vedľa seba.

| 63. | Komisia sa domnieva, že aj keď sa opatrenia nemusia zdať účinné, pokiaľ ide o dosahovanie významného pokroku pri dosahovaní jedného z cieľov stanovených v článku 15 ods. 4 nariadenia Rady, pomoc by sa mala považovať za účinnú vzhľadom na zvýšenie príjmov pestovateľov prostredníctvom zlepšenia ich konkurencieschopnosti, čo je jedným z celkových cieľov politiky.
  Otázkou lepšieho zamerania pomoci sa bude zaoberať nadchádzajúca reforma spoločnej organizácie trhu. |
| --- | --- |

63.

Komisia sa domnieva, že aj keď sa opatrenia nemusia zdať účinné, pokiaľ ide o dosahovanie významného pokroku pri dosahovaní jedného z cieľov stanovených v článku 15 ods. 4 nariadenia Rady, pomoc by sa mala považovať za účinnú vzhľadom na zvýšenie príjmov pestovateľov prostredníctvom zlepšenia ich konkurencieschopnosti, čo je jedným z celkových cieľov politiky.

Otázkou lepšieho zamerania pomoci sa bude zaoberať nadchádzajúca reforma spoločnej organizácie trhu.

ČASŤ II: POKROK, KTORÝ DOSIAHLI ORGANIZÁCIE VÝROBCOV

| 69. | V rámci blížiacej sa reformy by sa väčšia pozornosť mohla venovať tomu, aby sa z požiadaviek členských štátov týkajúcich sa predkladania správ a monitorovania stali účinnejšie nástroje pri posudzovaní účinnosti politiky.
  Komisia zahrnula do svojho hodnotiaceho programu záväzok začať hodnotenia rôznych trhových opatrení týkajúcich sa SOT s ovocím a zeleninou. Hodnotenie týkajúce sa organizácií pestovateľov sa začne v roku 2007, pričom zmluva by sa mala uzavrieť v roku 2008 a správa by mala byť predložená v roku 2009. |
| --- | --- |

69.

V rámci blížiacej sa reformy by sa väčšia pozornosť mohla venovať tomu, aby sa z požiadaviek členských štátov týkajúcich sa predkladania správ a monitorovania stali účinnejšie nástroje pri posudzovaní účinnosti politiky.

Komisia zahrnula do svojho hodnotiaceho programu záväzok začať hodnotenia rôznych trhových opatrení týkajúcich sa SOT s ovocím a zeleninou. Hodnotenie týkajúce sa organizácií pestovateľov sa začne v roku 2007, pričom zmluva by sa mala uzavrieť v roku 2008 a správa by mala byť predložená v roku 2009.

| 71. | Zhromažďovanie údajov o operačných programoch je súčasťou monitorovania implementácie politiky, sleduje logiku vstup – výstup [koľko prostriedkov sa minie (vstup) a na aký druh činností (výstup)]. Pri hodnotení sa väčší dôraz kladie na ciele a dopady. |
| --- | --- |

71.

Zhromažďovanie údajov o operačných programoch je súčasťou monitorovania implementácie politiky, sleduje logiku vstup – výstup [koľko prostriedkov sa minie (vstup) a na aký druh činností (výstup)]. Pri hodnotení sa väčší dôraz kladie na ciele a dopady.

| 72. | Komisia súhlasí s Dvorom audítorov v tom, že množstvo údajov obsiahnutých v správach členských štátov si vyžaduje vhodný riadiaci informačný systém. Pokračuje vo svojom úsilí zlepšiť spracovanie a spoľahlivosť údajov. Hľadiac do budúcnosti, GR AGRI rozbieha v roku 2006 IT projekt s cieľom zaviesť podrobnú databázu v roku 2007. |
| --- | --- |

72.

Komisia súhlasí s Dvorom audítorov v tom, že množstvo údajov obsiahnutých v správach členských štátov si vyžaduje vhodný riadiaci informačný systém. Pokračuje vo svojom úsilí zlepšiť spracovanie a spoľahlivosť údajov. Hľadiac do budúcnosti, GR AGRI rozbieha v roku 2006 IT projekt s cieľom zaviesť podrobnú databázu v roku 2007.

| 74. | Existujú nepriame ukazovatele súvisiace s cieľom zvyšovania kvality (rastúci počet geografických ukazovateľov a značiek kvality týkajúcich sa ovocných a zeleninových produktov), hoci tieto ukazovatele neukazujú osobitne pokrok, ktorý dosiahli organizácie pestovateľov. |
| --- | --- |

74.

Existujú nepriame ukazovatele súvisiace s cieľom zvyšovania kvality (rastúci počet geografických ukazovateľov a značiek kvality týkajúcich sa ovocných a zeleninových produktov), hoci tieto ukazovatele neukazujú osobitne pokrok, ktorý dosiahli organizácie pestovateľov.

| 76. | Zníženie stiahnutí (pokiaľ ide o množstvo a výdavky) naznačuje prispôsobenie dodávok dopytu. O výraznom poklese stiahnutí svedčí tiež nízke percento operačných zdrojov (iba 2 % pri strope 30 %) spotrebovaných na tento účel. |
| --- | --- |

76.

Zníženie stiahnutí (pokiaľ ide o množstvo a výdavky) naznačuje prispôsobenie dodávok dopytu. O výraznom poklese stiahnutí svedčí tiež nízke percento operačných zdrojov (iba 2 % pri strope 30 %) spotrebovaných na tento účel.

| 78. | Komisia uznáva obavy Dvora audítorov. Domnieva sa však, že situácia má komplexnejší charakter. Nástroj sa používal rôznymi spôsobmi v rôznych členských štátoch a výsledky nie sú rovnako negatívne. Malo by sa poukázať na iné povzbudzujúcejšie údaje, predovšetkým na vytvorenie združení organizácií pestovateľov (ZOP) a vznik organizácií veľkých pestovateľov v niektorých členských štátoch od reformnej politiky v roku 1996 (najmä v Belgicku, Holandsku a Taliansku), z ktorých niektoré už sú schopné vyvážiť vyjednávaciu silu veľkých maloobchodných predajcov. |
| --- | --- |

78.

Komisia uznáva obavy Dvora audítorov. Domnieva sa však, že situácia má komplexnejší charakter. Nástroj sa používal rôznymi spôsobmi v rôznych členských štátoch a výsledky nie sú rovnako negatívne. Malo by sa poukázať na iné povzbudzujúcejšie údaje, predovšetkým na vytvorenie združení organizácií pestovateľov (ZOP) a vznik organizácií veľkých pestovateľov v niektorých členských štátoch od reformnej politiky v roku 1996 (najmä v Belgicku, Holandsku a Taliansku), z ktorých niektoré už sú schopné vyvážiť vyjednávaciu silu veľkých maloobchodných predajcov.

| 79. | Pokiaľ ide o otázku spoľahlivosti údajov, GR AGRI začína v roku 2006 projekt IT s cieľom zaviesť databázu v roku 2007. |
| --- | --- |

79.

Pokiaľ ide o otázku spoľahlivosti údajov, GR AGRI začína v roku 2006 projekt IT s cieľom zaviesť databázu v roku 2007.

| 80. | Komisia si uvedomuje tento problém, ktorý bude predstavovať jednu z hlavných otázok, ktoré sa budú riešiť v rámci blížiacej sa reformy SOT. |
| --- | --- |

80.

Komisia si uvedomuje tento problém, ktorý bude predstavovať jednu z hlavných otázok, ktoré sa budú riešiť v rámci blížiacej sa reformy SOT.

| 81. | Tieto otázky sa budú riešiť v rámci blížiaceho sa hodnotenia. |
| --- | --- |

81.

Tieto otázky sa budú riešiť v rámci blížiaceho sa hodnotenia.

| 82. | Hodnotenie týkajúce sa organizácií pestovateľov ja zahrnuté v hodnotiacom programe GR AGRI na rok 2007, pričom zmluva by sa mala uzavrieť v roku 2008 a správa predložiť v roku 2009. Pripomienky Dvora audítorov sa vezmú do úvahy pri vymedzovaní rozsahu hodnotenia a otázok hodnotenia. |
| --- | --- |

82.

Hodnotenie týkajúce sa organizácií pestovateľov ja zahrnuté v hodnotiacom programe GR AGRI na rok 2007, pričom zmluva by sa mala uzavrieť v roku 2008 a správa predložiť v roku 2009. Pripomienky Dvora audítorov sa vezmú do úvahy pri vymedzovaní rozsahu hodnotenia a otázok hodnotenia.

| 83. | Komisia porovnala vývoj hodnoty obchodovanej produkcie (HOP) organizácií pestovateľov s HOP pestovateľov, ktorí neboli členmi organizácie pestovateľov. Podľa budúcej úlohy organizácií pestovateľov v blížiacej sa reforme je Komisia pripravená vyšetriť skutočnosť, či by mohla získať viac bezprostredných informácií o príjmoch. Táto záležitosť si bude vyžadovať rokovanie a spoluprácu s členskými štátmi. |
| --- | --- |

83.

Komisia porovnala vývoj hodnoty obchodovanej produkcie (HOP) organizácií pestovateľov s HOP pestovateľov, ktorí neboli členmi organizácie pestovateľov. Podľa budúcej úlohy organizácií pestovateľov v blížiacej sa reforme je Komisia pripravená vyšetriť skutočnosť, či by mohla získať viac bezprostredných informácií o príjmoch. Táto záležitosť si bude vyžadovať rokovanie a spoluprácu s členskými štátmi.

| 84. a 85. | Výnimky musia byť odôvodnené objektívnymi kritériami a po konzultácii s členskými štátmi. Útvary Komisie sa systematicky podieľajú na posúdeniach ex-ante žiadostí o výnimky členských štátov.
  Komisia požadovala, aby členské štáty zahrnuli do svojich programov jasné vymedzenie rozvoja vidieka, na základe ktorého sú opatrenia rozlíšené podľa povahy alebo hodnoty. Tým sa určí, či sú financované z programu rozvoja vidieka alebo operačného programu. |
| --- | --- |

84. a 85.

Výnimky musia byť odôvodnené objektívnymi kritériami a po konzultácii s členskými štátmi. Útvary Komisie sa systematicky podieľajú na posúdeniach ex-ante žiadostí o výnimky členských štátov.

Komisia požadovala, aby členské štáty zahrnuli do svojich programov jasné vymedzenie rozvoja vidieka, na základe ktorého sú opatrenia rozlíšené podľa povahy alebo hodnoty. Tým sa určí, či sú financované z programu rozvoja vidieka alebo operačného programu.

| 86. | V súlade s článkom 37 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999, je úlohou programovania rozvoja vidieka (PRV) preukázať, že žiadosť o výnimku nenarúša súdržnosť medzi prvým a druhým pilierom. Súdržnosť medzi spoločnou organizáciou trhu s ovocím a zeleninou a rozvojom vidieka bude považovaná za súčasť širšieho posúdenia vplyvu, ktoré v súčasnosti prebieha. |
| --- | --- |

86.

V súlade s článkom 37 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999, je úlohou programovania rozvoja vidieka (PRV) preukázať, že žiadosť o výnimku nenarúša súdržnosť medzi prvým a druhým pilierom. Súdržnosť medzi spoločnou organizáciou trhu s ovocím a zeleninou a rozvojom vidieka bude považovaná za súčasť širšieho posúdenia vplyvu, ktoré v súčasnosti prebieha.

ZÁVERY

| 87. | V rámci systému spoločného riadenia zodpovedajú členské štáty najmä za hodnotenie a kontrolu účinnosti všetkých predmetných opatrení. Komisia pravidelne rokuje o fungovaní schémy pomoci vrátane otázok súvisiacich s účinnosťou s členskými štátmi na zasadnutiach riadiaceho výboru. Záležitosti, ktoré vyžadujú objasnenie sú navyše predmetom dvojstranných rokovaní medzi Komisiou a členskými štátmi.
  Počas svojich rôznych misií zameraných na účtovnú závierku a „kontrol od stola“ kládla Komisia osobitnú pozornosť na zabezpečenie toho, aby systémy riadenia a kontroly členských štátov ponúkali primeranú záruku toho, aby vykázané výdavky zodpovedali regulačným požiadavkám. Tam, kde to bolo potrebné viedla táto snaha k hodnoteniam súladu postupov pre schvaľovanie a monitorovanie operačných programov. Nedostatky sa riešia v rámci procesu účtovnej závierky a v prípade potreby vedú k finančným korekciám vo vzťahu k dotknutým členským štátom. |
| --- | --- |

87.

V rámci systému spoločného riadenia zodpovedajú členské štáty najmä za hodnotenie a kontrolu účinnosti všetkých predmetných opatrení. Komisia pravidelne rokuje o fungovaní schémy pomoci vrátane otázok súvisiacich s účinnosťou s členskými štátmi na zasadnutiach riadiaceho výboru. Záležitosti, ktoré vyžadujú objasnenie sú navyše predmetom dvojstranných rokovaní medzi Komisiou a členskými štátmi.

Počas svojich rôznych misií zameraných na účtovnú závierku a „kontrol od stola“ kládla Komisia osobitnú pozornosť na zabezpečenie toho, aby systémy riadenia a kontroly členských štátov ponúkali primeranú záruku toho, aby vykázané výdavky zodpovedali regulačným požiadavkám. Tam, kde to bolo potrebné viedla táto snaha k hodnoteniam súladu postupov pre schvaľovanie a monitorovanie operačných programov. Nedostatky sa riešia v rámci procesu účtovnej závierky a v prípade potreby vedú k finančným korekciám vo vzťahu k dotknutým členským štátom.

| 88. | Komisia uznáva obavy Dvora audítorov. V 70 % prípadov, ktoré súd preskúmal však možno zreteľne vidieť, alebo predpokladať určitý pokrok smerom k príslušným cieľom.
  Komisia predložila zoznamy oprávnenosti, v ktorých (pokiaľ to bolo v primeranej miere možné) je jasne stanovené, čo možno financovať. Je úlohou vnútroštátnych orgánov, aby zabezpečili súlad programov, ktoré schvaľujú, nielen s týmito usmerneniami, ale tiež celkovými cieľmi stanovenými v nariadeniach. Členské štáty príjmu rozhodnutia o svojich vlastných podrobných administratívnych opatreniach a Komisia overí, či sú v súlade s nariadeniami, čím sa stanoví miera kontrol na primeranej úrovni. Pripomienky Komisie vyplývajúce z jej auditov za rok 2005 poukazujú na niekoľko prípadov, v ktorých si členské štáty vysvetľovali právne predpisy EÚ veľmi všeobecne. |
| --- | --- |

88.

Komisia uznáva obavy Dvora audítorov. V 70 % prípadov, ktoré súd preskúmal však možno zreteľne vidieť, alebo predpokladať určitý pokrok smerom k príslušným cieľom.

Komisia predložila zoznamy oprávnenosti, v ktorých (pokiaľ to bolo v primeranej miere možné) je jasne stanovené, čo možno financovať. Je úlohou vnútroštátnych orgánov, aby zabezpečili súlad programov, ktoré schvaľujú, nielen s týmito usmerneniami, ale tiež celkovými cieľmi stanovenými v nariadeniach. Členské štáty príjmu rozhodnutia o svojich vlastných podrobných administratívnych opatreniach a Komisia overí, či sú v súlade s nariadeniami, čím sa stanoví miera kontrol na primeranej úrovni. Pripomienky Komisie vyplývajúce z jej auditov za rok 2005 poukazujú na niekoľko prípadov, v ktorých si členské štáty vysvetľovali právne predpisy EÚ veľmi všeobecne.

| 89. | Komisia víta skutočnosť, že zistenia Dvora audítorov ponúkajú vo všeobecnosti pozitívny obraz pokroku, ktorý organizácie pestovateľov dosiahli vďaka podpore Spoločenstva. |
| --- | --- |

89.

Komisia víta skutočnosť, že zistenia Dvora audítorov ponúkajú vo všeobecnosti pozitívny obraz pokroku, ktorý organizácie pestovateľov dosiahli vďaka podpore Spoločenstva.

| 90. | Komisia sa domnieva, že aj keď sa opatrenia nemusia zdať účinné pokiaľ ide o významný pokrok pri dosahovaní jedného z cieľov stanovených v článku 15 ods. 4 nariadenia Rady, pomoc by sa mala považovať za účinnú vzhľadom na zvýšenie príjmov pestovateľov prostredníctvom zlepšenia ich konkurencieschopnosti, čo je jedným z celkových cieľov politiky. Súhlasí však s tým, že pomoc môže byť účinnejšia, ak bude lepšie orientovaná, a touto otázkou sa bude zaoberať v rámci prebiehajúceho posúdenia vplyvu. |
| --- | --- |

90.

Komisia sa domnieva, že aj keď sa opatrenia nemusia zdať účinné pokiaľ ide o významný pokrok pri dosahovaní jedného z cieľov stanovených v článku 15 ods. 4 nariadenia Rady, pomoc by sa mala považovať za účinnú vzhľadom na zvýšenie príjmov pestovateľov prostredníctvom zlepšenia ich konkurencieschopnosti, čo je jedným z celkových cieľov politiky. Súhlasí však s tým, že pomoc môže byť účinnejšia, ak bude lepšie orientovaná, a touto otázkou sa bude zaoberať v rámci prebiehajúceho posúdenia vplyvu.

| 91. | Komisia uznáva skutočnosť, že účinky operačných programov nemožno vnímať ako jediný faktor, ktorý vedie pestovateľov k dosahovaniu cieľov stanovených v nariadení Rady. Prispievajú však k prístupu orientovanému viac na trh. Trhové sily, najmä v poslednom období, vystavujú pestovateľov obrovskému tlaku, čo vedie k veľkým krízam pre vedúce produkty EÚ (t. j. broskyne, citrusové plody, hroznové víno, paradajky, paradajky určené na spracovanie).
  Následkom týchto kríz môžu pestovatelia, v boji o ekonomické prežitie a so znížením nákladov ako prioritou, klásť menšiu pozornosť na aspekty kvality a zanedbávať otázky životného prostredia. Uvedené riziko spôsobuje, že operačné programy sú dôležitým prvkom, ktorý zabezpečuje, aby sa pestovatelia pri svojej činnosti sústredili na otázky kvality a životného prostredia. |
| --- | --- |

91.

Komisia uznáva skutočnosť, že účinky operačných programov nemožno vnímať ako jediný faktor, ktorý vedie pestovateľov k dosahovaniu cieľov stanovených v nariadení Rady. Prispievajú však k prístupu orientovanému viac na trh. Trhové sily, najmä v poslednom období, vystavujú pestovateľov obrovskému tlaku, čo vedie k veľkým krízam pre vedúce produkty EÚ (t. j. broskyne, citrusové plody, hroznové víno, paradajky, paradajky určené na spracovanie).

Následkom týchto kríz môžu pestovatelia, v boji o ekonomické prežitie a so znížením nákladov ako prioritou, klásť menšiu pozornosť na aspekty kvality a zanedbávať otázky životného prostredia. Uvedené riziko spôsobuje, že operačné programy sú dôležitým prvkom, ktorý zabezpečuje, aby sa pestovatelia pri svojej činnosti sústredili na otázky kvality a životného prostredia.

| 92. | Komisia si uvedomuje nedostatky, ktoré vyzdvihol Dvor audítorov. Táto koncepcia politiky, vzhľadom na zvýšený prístup na trh zahrnutý v rozvojovom programe z Dohy a rastúcu koncentráciu na strane dopytu, je stále najlepším nástrojom pre dosiahnutie lepšie vyváženej reťaze (od pestovateľov k spotrebiteľom). Jedným z cieľov blížiacej sa reformy je zaoberať sa nedostatkami a posilniť dostupné nástroje, a to predovšetkým podporou fúzií medzi organizáciami pestovateľov, združeniami organizácií pestovateľov, podporou spolupráce medzi organizáciami pestovateľov a nadnárodnými organizáciami pestovateľov. |
| --- | --- |

92.

Komisia si uvedomuje nedostatky, ktoré vyzdvihol Dvor audítorov. Táto koncepcia politiky, vzhľadom na zvýšený prístup na trh zahrnutý v rozvojovom programe z Dohy a rastúcu koncentráciu na strane dopytu, je stále najlepším nástrojom pre dosiahnutie lepšie vyváženej reťaze (od pestovateľov k spotrebiteľom). Jedným z cieľov blížiacej sa reformy je zaoberať sa nedostatkami a posilniť dostupné nástroje, a to predovšetkým podporou fúzií medzi organizáciami pestovateľov, združeniami organizácií pestovateľov, podporou spolupráce medzi organizáciami pestovateľov a nadnárodnými organizáciami pestovateľov.

| 93. | Komisia sa domnieva, že kontroly ex-ante, ktoré vykonávajú jej útvary na žiadosť členských štátov v prípade výnimiek podľa článku 37 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 boli dostatočné na zabezpečenie súdržnosti medzi dvoma nástrojmi. Dôvody neuspokojivej účasti pestovateľov v rámci schémy budú predmetom budúcich hodnotení. |
| --- | --- |

93.

Komisia sa domnieva, že kontroly ex-ante, ktoré vykonávajú jej útvary na žiadosť členských štátov v prípade výnimiek podľa článku 37 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 boli dostatočné na zabezpečenie súdržnosti medzi dvoma nástrojmi. Dôvody neuspokojivej účasti pestovateľov v rámci schémy budú predmetom budúcich hodnotení.

ODPORÚČANIA

| 94. | Táto otázka bude posudzovaná a primeraným spôsobom riešená v rámci blížiaceho sa preskúmania SOT (koniec roku 2006) s cieľom zjednodušiť a zefektívniť schému pomoci v budúcnosti.
  Výsledky hodnotenia by mohli viesť k dodatočným legislatívnym iniciatívam zo strany Komisie, ak sa budú považovať za iniciatívy, ktoré pomôžu dosiahnuť ciele schémy. |
| --- | --- |

94.

Táto otázka bude posudzovaná a primeraným spôsobom riešená v rámci blížiaceho sa preskúmania SOT (koniec roku 2006) s cieľom zjednodušiť a zefektívniť schému pomoci v budúcnosti.

Výsledky hodnotenia by mohli viesť k dodatočným legislatívnym iniciatívam zo strany Komisie, ak sa budú považovať za iniciatívy, ktoré pomôžu dosiahnuť ciele schémy.

| 95. | Komisia uskutočňuje posúdenie vplyvu v rámci prípravy na návrh reformy SOT, ktorý sa má predložiť v roku 2006. Návrh je v súlade s cieľmi uvedenými v odporúčaniach a v rámci posúdenia vplyvu sa v ňom preskúma najlepší spôsob ich dosiahnutia. |
| --- | --- |

95.

Komisia uskutočňuje posúdenie vplyvu v rámci prípravy na návrh reformy SOT, ktorý sa má predložiť v roku 2006. Návrh je v súlade s cieľmi uvedenými v odporúčaniach a v rámci posúdenia vplyvu sa v ňom preskúma najlepší spôsob ich dosiahnutia.

| 96. | Komisia zvýši svoje možnosti pri zhromažďovaní údajov a vypracovávaní náležitých ukazovateľov. Pokiaľ ide o otázku spoľahlivosti údajov, GR AGRI začína v roku 2006 projekt IT s cieľom zaviesť databázu v roku 2007. |
| --- | --- |

96.

Komisia zvýši svoje možnosti pri zhromažďovaní údajov a vypracovávaní náležitých ukazovateľov. Pokiaľ ide o otázku spoľahlivosti údajov, GR AGRI začína v roku 2006 projekt IT s cieľom zaviesť databázu v roku 2007.

| 97. | Rozsah hodnotenia a otázky hodnotenia budú formulované počas prípravy špecifikácie verejnej súťaže. Pripomienky Dvora audítorov sa vezmú do úvahy. |
| --- | --- |

97.

Rozsah hodnotenia a otázky hodnotenia budú formulované počas prípravy špecifikácie verejnej súťaže. Pripomienky Dvora audítorov sa vezmú do úvahy.

| 98. | Komisia bude v rámci blížiacej sa reformy riešiť otázku nedostatku organizácie v členských štátoch, ktoré sú hlavnými pestovateľmi ovocia a zeleniny tým, že bude účinnejšie podnecovať k členstvu v organizáciách pestovateľov. |
| --- | --- |

98.

Komisia bude v rámci blížiacej sa reformy riešiť otázku nedostatku organizácie v členských štátoch, ktoré sú hlavnými pestovateľmi ovocia a zeleniny tým, že bude účinnejšie podnecovať k členstvu v organizáciách pestovateľov.

| 99. a 100. | V sektore, kde ponuka čelí ešte silnejšej vyjednávacej sile na strane dopytu, koncentrácia ponuky je a bude platným nástrojom na zabezpečenie vyrovnanejšieho trhu. Rozsah hodnotenia a otázky hodnotenia budú formulované počas prípravy špecifikácie verejnej súťaže. Pripomienky Dvora audítorov sa vezmú do úvahy. |
| --- | --- |

99. a 100.

V sektore, kde ponuka čelí ešte silnejšej vyjednávacej sile na strane dopytu, koncentrácia ponuky je a bude platným nástrojom na zabezpečenie vyrovnanejšieho trhu. Rozsah hodnotenia a otázky hodnotenia budú formulované počas prípravy špecifikácie verejnej súťaže. Pripomienky Dvora audítorov sa vezmú do úvahy.

---