----

----

I Tájékoztatások

Bizottság

----

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. november 16.

(2006/C 279/01)

1 euro= 

----

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

----

----

Megállapodás a dolgozók egészségvédelméről a kristályos szilícium-dioxid és a kristályos szilícium-dioxid tartalmú termékek megfelelő kezelésére és használatára vonatkozó előírások alapján

(2006/C 279/02)

A mellékletek elérhetők a www.nepsi.eu oldalon

Mindezek figyelembevételével a Felek az alábbi feltételekkel Megállapodnak a megelőzésről és a dolgozók egészségvédelméről a kristályos szilícium-dioxid és a kristályos szilícium-dioxid tartalmú termékek megfelelő kezelése és használata vonatkozásában.

1. cikkely

Célok

Jelen Megállapodás céljai a következők:

2. cikkely

Hatókör

(1)   Jelen Megállapodás célterülete a kristályos szilícium-dioxid, valamint a kristályos szilícium-dioxidot tartalmazó anyagok/termékek/nyersanyagok gyártása és felhasználása, amely esetlegesen kristályos szilícium-dioxid belélegzéséhez vezethet. Az érintett iparágak megnevezése jelen Megállapodás 5. mellékletében található.

(2)   A Megállapodás kiterjed a kapcsolódó járulékos tevékenységekre is, így például a kezelésre, a tárolásra és szállításra. A Megállapodás a mobil munkahelyekre is érvényes. A mobil munkahelyekre a Megállapodás specifikus kikötésekkel is élhet.

(3)   A jelen Megállapodás az alábbiakban meghatározott és rögzített Felekre, Munkáltatókra és Alkalmazottakra érvényes.

3. cikkely

Meghatározások

(1)   A „Munkáltató(k)” jelenti(k) a szerződő Felek által közvetlenül, vagy közvetve képviselt, az iparágat reprezentáló egyes vállalatokat.

(2)   „Alkalmazottak” a szerződő Felek által közvetlenül, vagy közvetve képviselt munkavállalók, azon Alkalmazottak köréből, akik rendszeresen vagy időről időre ki vannak téve a belélegezhető kristályos szilícium-dioxidnak. Az Alkalmazottak értelmezése magában foglalja a részmunkaidőben, a teljes munkaidőben, valamint határozott munkaidőre szóló szerződéssel dolgozó alkalmazottakat is, és a Munkáltató közvetlen felügyelete alatt dolgozó munkásokat (pl. segéd- és betanított munkásokat).

(3)   A „dolgozók képviselői” alatt azok a dolgozókat képviselő személyek értendők, akik szerepkörüknél fogva felelősek a dolgozók biztonságáért és egészségéért; a nemzeti törvényekkel és/vagy gyakorlattal összhangban a dolgozók képviselete céljából megválasztott, kiválasztott vagy kinevezett személyek a munka- és egészségvédelem szempontjából problematikusnak tartott munkahelyeken.

(4)   „Felek” alatt a jelen Megállapodás aláíró szerződő feleit értjük.

(5)   A „belélegezhető kristályos szilícium-dioxid” a légutak nyálkahártyájára kerülő, belélegzett kristályos szilícium-dioxid részecskék tömeghányadát jelenti. A belélegezhetőség fogalmának meghatározása, amely a mintavételi műszerek egyik cél specifikációja, a Munkahelyi légkör – Szemcseméret-frakció meghatározása szállóporméréshez tárgyú EN 481-es Európai Szabvány 5.3 §-a szerint történik.

(6)   Az „Iránymutató gyakorlat” a 89/391 sz. irányelv általános kitételeit és a 98/24 sz. irányelv II. cikkelyének kikötéseit tartalmazza, a Megállapodás 1. Mellékletében foglaltakkal kiegészítve és alátámasztva, mely időről időre módosítható.

(7)   A „Helyszín” üzemegységet jelent, ahol belélegezhető kristályos szilícium-dioxid fordul elő. A raktározás és a szállítás külön helyszíneknek tekintendők, hacsak nem gyártási vagy felhasználási helyszínhez kapcsolódnak. A mobil munkahelyek szintén helyszínnek számítanak.

(8)   A „Nem alkalmazás” a Megállapodás, valamint a fenti (6) pontban meghatározott Iránymutató gyakorlat be nem tartása, melynek eredményeképpen az Alkalmazottak fokozottan ki vannak téve a kristályos szilícium-dioxid veszélyének, és ezáltal olyan egészségkárosodást szenvedhetnek, amely az Iránymutató gyakorlat alkalmazásával elkerülhető lett volna.

(9)   A „Nemzeti gyakorlat” az illetékes hatóságok által kiadott vagy az iparágban elfogadott irányelveket vagy szabványokat jelenti, amelyek nem törvények vagy szabályozások.

4. cikkely

Irányelvek

(1)   A Felek együttműködnek az ismeretek bővítésében a belélegezhető kristályos szilícium-dioxid egészségre gyakorolt hatásaival kapcsolatban, különös tekintettel az iránymutató gyakorlat kutatására, figyelemmel kísérésére és terjesztésére.

(2)   A Felek felismerik, hogy szükség van európai szintű megelőzési stratégiára a belélegezhető kristályos szilícium-dioxiddal kapcsolatban. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a jelen Megállapodás aláírásával a Felek elfogadnák az adott szektor szabályozatlan expozíciós mutatóit, vagy a teljes szektor tényleges expozíciós értékeit.

(3)   A Felek elismerik, hogy a 89/391 sz. irányelv általános kikötései, valamint a dolgozók vegyi anyagokkal szembeni munka- és egészségvédelméről szóló 98/24 sz. irányelvben foglaltak mindenkor érvényesek (különös tekintettel a következő cikkelyekre: 4. cikkely: meghatározás és kockázatelemzés; 5. cikkely: kockázat-megelőzés; 6. cikkely: specifikus védelmi és megelőző intézkedések; 7. cikkely: balesetek, biztonsági események és vészhelyzetek kezelésére vonatkozó rendelkezések; 8. cikkely: dolgozók tájékoztatása és képzése).

(4)   A Felek megegyeznek abban, hogy a kristályos szilícium-dioxid, és a kristályos szilícium-dioxidot tartalmazó anyagok/termékek/nyersanyagok, a Megállapodás 5. Mellékletében részletezettek szerint, alapvető, hasznos és gyakran nélkülözhetetlen komponensek/alkotórészek számos ipari vagy egyéb szakmai tevékenység számára, amelyek hozzájárulnak a munkahelyek védelméhez, és az iparágak és a vállalatok gazdasági jövőjének biztosításához, és ezért folytatni kell a gyártásukat és a széleskörű felhasználásukat.

(5)   A Felek megállapodnak abban, hogy a jelen Megállapodás 1. Mellékletében kifejtett „Iránymutató gyakorlat” megvalósítása hatékonyan hozzájárul a kockázatkezeléshez a belélegezhető kristályos szilícium-dioxidnak való kitettség megelőzésével, vagy ahol ez jelenleg nem elérhető cél, a kitettség minimalizálásával, a megfelelő megelőző és védelmi intézkedések alkalmazásával, a 98/24 sz. irányelv II. cikkelye szerint.

(6)   A jelen Megállapodás nem mentesíti a Munkáltatókat és az Alkalmazottakat a nemzeti és az EU törvények maradéktalan teljesítésétől a munkások egészségének és biztonságának terén.

(7)   Amennyiben az érvényben lévő nemzeti gyakorlat szigorúbbnak mutatkozik, mint a jelen Megállapodás szerinti követelmények, a munkaadóknak és az Alkalmazottaknak ezt a nemzeti gyakorlatot kell követniük.

5. cikkely

Iránymutató gyakorlat

(1)   A Felek közösen elfogadják a Megállapodás 1. Mellékletében foglalt Iránymutató gyakorlatot.

(2)   A Munkaadók, az Alkalmazottak és a Dolgozók képviselői együttesen kötelezettséget vállalnak arra, hogy legjobb tudásuk szerint megvalósítják az Iránymutató gyakorlatot helyi szinten, amennyiben az alkalmazható, s ebbe bevonják az esetenként a helyszínen tartózkodó nem Alkalmazottakat, például alvállalkozókat is, akik munkavédelmi kockázatnak vannak kitéve (pl. ahol alkalmazható, az Iránymutató gyakorlat vállalkozói szerződésbe való vbeépítésével).

(3)   Az 1. Melléklet átdolgozható a 7. Mellékletben részletezett eljárás szerint.

(4)   A Munkaadók kötelezettséget vállalnak, hogy időszakosan képzéseket szerveznek, és az összes érintett Alkalmazott vállalja, hogy részt vesz ezeken az időszakos képzéseken, az Iránymutató gyakorlat alkalmazásával kapcsolatban (2).

6. cikkely

Ellenőrzés

(1)   Minden helyszín köteles ellenőrzőrendszert kiépíteni az Iránymutató gyakorlat alkalmazásához. Ebből a célból a Munkaadónak minden helyszínen ki kell neveznie egy Alkalmazottat (pl. a helyszín csoportvezetőjét), az Iránymutató gyakorlat alkalmazásának figyelemmel kísérése érdekében. A kijelölt Alkalmazott köteles a (2) pontban foglaltak szerint kinevezett személy számára és kérésére jelentést készíteni.

(2)   A 89/391 sz. irányelv 7. cikkelyének rendelkezéseivel összhangban a munkaadó köteles kinevezni egy személyt az Iránymutató gyakorlat alkalmazásának vagy nem alkalmazásának rendszeres ellenőrzésére. Ez a személy köteles kapcsolatot tartani a fenti (1) pont szerint kinevezett személlyel az általa elkészített ütemezés/eljárás szerint, az üzemi bizottsággal és a dolgozók képviselőivel való egyeztetés után, amennyiben arra sor kerül.

(3)   A porszint ellenőrzése érdekében a Munkaadó kötelesa vonatkozó Porellenőrzési protokoll(ok)nak megfelelően eljárni, a 2. Mellékletben foglaltak szerint. Ez(ek) a protokoll(ok) a kisebb helyszínek specifikus igényei szerint alakíthatók, és módot nyújtanak a kisebb helyszínek véletlenszerű kiválasztására, ha esetleg bizonyos szektorokban több kisebb helyszín állna rendelkezésre.

7. cikkely

Jelentések, fejlesztések

(1)   A Munkaadók és az Alkalmazottak a Dolgozók képviselőivel közösen mindenkor az iránymutató gyakorlat betartására és alkalmazásának fejlesztésére törekednek.

(2)   A Munkaadók kötelesek kétévente jelentést tenni az alkalmazásról/nem alkalmazásról és a fejlesztésről az általuk, a 6 (2) cikkely szerint kinevezett személyen keresztül, először 2008-ban (a 2007. éves adatok alapján).

A Felek közösen dolgozzák ki a jelentésformátumot jelen Megállapodás 3. Melléklete szerint.

(3)   A Felek megállapodnak abban, hogy az Iránymutató gyakorlatot nem alkalmazó helyszínek számát a Megállapodás érvénye alatt fokozatosan csökkentik munkaadónként, hacsak az adott helyzet tovább már nem javítható, amikor is a Munkaadó köteles minden erőfeszítést megtenni a helyzet fenntartása érdekében.

(4)   A fenti (2) pont értelmében elkészített jelentést az adott Félnek kell megtennie összegezve a Tanács részére. Az összegzett jelentéshez csatolni kell azon helyszínek listáját, amelyek ismételten nem alkalmazzák az Iránymutató gyakorlatot.

8. cikkely

A Tanács

Alapelv

A tanács elsődleges célja a problémák feltárása és lehetséges megoldások előterjesztése. a Megállapodásban foglaltak betartásának és értelmezésének kizárólagos felügyeleti szerve a Tanács.

Feladatok

A tanács áttekinti a 7. cikkelyben foglalt beszámolókat, és Összesítő beszámolót készít legkésőbb a következő év június 30-ig az alkalmazásról vagy annak hiányáról, a fejlesztésekről az alkalmazási szintjének megjelölésével, a nem alkalmazás iparág szerinti lebontásával, annak lehetséges okaival és a kapcsolódó ajánlásokkal. Az Összesítő beszámoló továbbításra kerül a Felekhez és tagjaikhoz, az Európai Tanácshoz és a munkavédelemért felelős nemzeti hatóságokhoz, „bizalmas/érzékeny üzleti információ” megjelöléssel. Igény szerint vezetőségi összegzés adható ki. 2007 júniusában az Összesítő beszámoló formátuma még eltérő lesz, mert csak a megvalósítás és a 2008-as első beszámoló előkészületeinek helyzetét ismerteti, a Felek által rendelkezésre bocsátott információk alapján.

Amennyiben az Iránymutató gyakorlat alkalmazása több ízben nem teljesül a helyesbítő lépések többszöri és indokolatlan elmaradása miatt, a Tanács saját hatókörében dönt a helyzetekre adandó válaszlépésekről.

A fentieken kívül a Tanács feladatai közé tartoznak a következők: (a) a Megállapodás működését érintő fontos kérdések megvitatása és megoldása; (b) a Megállapodásban foglaltak értelmezése és egyéb vitás kérdések megoldása, beleértve a Felek, Alkalmazottak és Munkaadók által felvetetteket; (c) a Megállapodás esetleges módosítására vonatkozó ajánlások megtétele; (d) harmadik féllel való kommunikáció, valamint (e) az Iránymutató gyakorlat alkalmazása a 7. Melléklet szellemében.

Összetétel

A Tanács a Felek által kinevezett, őket először a Megállapodás aláírásának napján képviselő személyekből áll; tagjait négy éves időtartamra választják a Munkáltatók és Alkalmazottak közül egyenlő arányban. A Feleknek ekkor vagy igény szerint a későbbiekben módjukban áll Helyettest kinevezni minden tanácstag mellé, akik megfigyelőként kísérhetik a tagok munkáját, vagy szükség esetén helyettesíthetik a tagokat mindenkor a folytonosságra és a megfelelő szaktudás biztosítására törekedve. A Tanács létszáma a működőképesség kretein belül maradjon, legfeljebb 30 fővel (azaz 15/15), a 6. Melléklet 3. paragrafusában meghatározott elnökökkel együtt. Abban az esetben, ha bármelyik fél felmondja a Megállapodást vagy megszűnik, esetleg új Fél csatlakozna a Megállapodáshoz a Tanács hivatali ideje alatt, a Tanács összetételét a Felek ennek megfelelően módosítják, továbbra is figyelembe véve a fentiekben meghatározott maximális tagszámot. A Tanácsban Tagként vagy Helyettesítő tagként nem képviselt Feleknek jogában áll meghallgatást kérni a Tanácstól, jelen lenni és véleményt nyilvánítani az őket érintő vitában. A Tanács szabályzatát a Megállapodás 6. Melléklete tartalmazza.

Döntéshozatal

A Tanács döntéseit konszenzus alapján hozza. Konszenzus hiányában a Tanács döntéseihez a Munkáltatók és az Alkalmazottak szavazatai legkevesebb 75 %-ának kettős minősített többsége szükséges. Például, ha a Tanács 30 tagból áll (15 az Alkalmazottak és 15 a Munkáltatók részéről), mindkét részről legalább 12 szavazatos többség szükséges.

Titkárság

A Tanács munkáját logisztikai szempontból titkárság segíti, melyet a Felek a Megállapodás aláírásakor állítanak fel.

9. cikkely

Titoktartás

(1)   A jelen Egyezménnyel kapcsolatos kommunikáció a Felek és tagjaik között bizalmasnak minősül és harmadik fél számára kizárólag erre vonatkozó jogi kötelezettség esetén tehető elérhetővé.

(2)   Az (1) pontban meghatározott titoktartási kötelezettség nem vonatkozik a következőkre:

(3)   A beszámolókban említett cégnevek kizárólag az érintett Felek tagjaival közölhetők, kivéve ha a Tanács, a 8. cikkely (2) pontjában meghatározott illetékessége alapján másként határoz. A részesülő személyekre a jelen Megállapodásban meghatározott titoktartási kötelezettség érvényes.

(4)   Az (1) és (3) pontok megszegése okán a károsult Félnek és/vagy tagjainak jogában áll az nemzeti és polgári törvények szerinti peres eljárást indítani.

10. cikkely

Egészségügyi felügyelet

Az üzemorvos/ipari közegészségügyi szakértő vagy a Helyszín által kijelölt megfelelő belső vagy külső szerv határozza meg az országos előírások szerint, a 98/24 sz. irányelv 10. cikkelye valamint az Egészségügyi felügyeleti protokoll alapján, a 8. Mellékletben leírtaknak megfelelően az elvégzendő orvosi vizsgálatok hatókörét.

11. cikkely

Kutatás – Adatgyűjtés

A Felek megbeszélik a kutatási adatokban felmerülő azon hiányosságokat, – beleértve a biztonságosabb termékekre és eljárásokra vonatkozókat is – melyeknél gyakorlatba ültetésük előtt kötelező kockázatbecslés végzendő. Felek továbbá javaslatokat tesznek a jövőben kivitelezendő adatgyűjtési projektekre. A korábbi kutatási projektek listája a következő csatolt dokumentumban található: 4. cikkely.

12. cikkely

Időtartam – Felülvizsgálat

(1)   Ez a Megállapodás legkevesebb négy évig érvényes és automatikusan meghosszabbítódik érvényessége lejártát követő további két évig. A Felek jelen Megállapodástól egy éves előzetes bejelentés mellett állhatnak el.

(2)   Ez a Megállapodás semmisé válik, ha a Felek mindegyike kilép az általa képviselt iparágból vagy, kevesebb mint két Fél – egy a Munkaadók egy pedig az Alkalmazottak képviselőjeként ugyanazon iparágban, a továbbiakban Felekként a Megállapodás alanyai maradnak.

(3)   Felek bármikor visszaléphetnek jelen Megállapodástól előzetes értesítés nélkül abban az esetben, ha az általuk képvilest iparágból a másik fél megszűnik jelen Megállapodás alanyának lenni vagy, ha többé nem az illető iparág képviselője („Reciprocitás”).

(4)   A kristályos szilícium-dioxidra vonatkozó EU-s jogszabályok módosítási javaslata esetén, Felek rendkívüli ülésen értékelik, hogy a javasolt módosítás alkalmazása milyen hatással lenne jelen Megállapodásra.

13. cikkely

Felek megváltozása

(1)   Jelen Megállapodás nyitott, így ahhoz további Felek csatlakozhatnak aláírásukkal.

(2)   Jelen Megállapodás a Felek jogutódjait is kötelezi.

14. cikkely

Vegyes rendelkezések

(1)   Jelen Megállapodás a benne kikötötteken kívül nem hoz létre további jogokat és kötelezettségeket.

(2)   Jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő követeléseket és vitákat a Tanácsnak kizárólagos jogon kezelnie kell és a Megállapodás sajátos természetéből adódóan, azok nem kerülhetnek a helyi nemzeti bíróságok joghatósága alá. Jelen Megállapodással kapcsolatos bármilyen egyéb jellegű követelés vagy vita az alperes(ek) lakóhelye szerinti ország joghatósága alá tartozik, és az alperes(ek) illetékes helyi bíróságán terjeszthető elő.

(3)   Jelen Megállapodásról minden hivatalos EU-s nyelvre fordítás készül. Értelmezési kérdésekben az Angol változat a kötelező érvényű.

(4)   Amennyiben jelen Irányadó gyakorlat illetve a szigorúbb Nemzeti gyakorlat eltér egy meghatározott törvénykezésben, a 4 (7) cikkely által követelt Nemzeti gyakorlatnak való megfelelőség nem képezheti a 3 (8) cikkelyben kifejtett „Nem alkalmazás” esetét.

15. cikkely

Hatálybalépés

Jelen Megállapodás annak aláírását követő hat hónap múlva lép hatályba, ahol a Felek egyike a Munkáltatók, másik fél az Alkalmazottak képviseletében jár el, azzal a feltétellel, hogy a Megállapodást az összes hivatalos EU-s nyelvre lefordították.

Szerződő felek, 2006. április 25.

APFE – European Glass Fibre Producers Association (Európai Üvegszálgyártók Egyesülete)

BIBM – International Bureau for Precast Concrete (Előre Gyártott Beton Nemzetközi Hivatala)

CAEF – The European Foundry Association (Európai Öntőműhelyek Egyesülete)

CEEMET – Council of European Employers of the Metal, Engineering and Technology-Based Industries (Fém-, Gépészeti- és Műszaki Alapú Iparágak Európai Munkáltatóinak Tanácsa)

CERAME-UNIE – The European Ceramics Industries (Európai Kerámiaipari Egyesület)

CEMBUREAU – The European Foundry Association (Európai Öntőműhelyek Egyesülete)

EMCEF – European Mine, Chemical and Energy Workers' Federation (Európai Bányászati, Vegyipari és Energiaipari Dolgozók Szövetsége)

EMF – European Metalworkers' Federation (Európai Fémfeldolgozók Szövetsége)

EMO – European Mortar Industry Organization (Európai Vakolóanyag-gyártók Ipari Szervezete)

EURIMA – European Insulation Manufacturers Association (Európai Szigetelőanyag-gyártók Egyesülete)

EUROMINES – European Association of Mining Industries (Bányászati Iparágak Európai Egyesülete)

EURO-ROC – European and International federation

of natural stones industries (Természetes Kövek Iparágainak Európai és Nemzetközi Szövetsége)

ESGA – European Special Glass Association (Európai Speciális Üvegek Egyesülete)

FEVE – European Container Glass Federation (Európai Üvegtartály Szövetség)

GEPVP – European Association of Flat Glass Manufacturers (Síküveggyártók Európai Egyesülete)

IMA-Europe – The Industrial Minerals Association (Ipari Ásvány Egyesület)

UEPG – European Aggregates Association (Európai Gépcsoport Egyesület)

----

(1)  SCOEL SUM Doc 94-final a belélegezhető kristályos szilícium-dioxidról, 2003. június.

(2)  Lásd a 89/391sz. irányelv 13. cikkelyét.

----

----

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint

(2006/C 279/03)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke szerint létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

Bejegyzési kérelem az 5. cikknek és a 17. cikk (2) bekezdésének megfelelően

„BAREGES-GAVARNIE”

EK-szám: FR/PDO/005/0306/30.07.2003

OEM ( X ) OFJ ( )

Ez az összefoglaló kizárólag tájékoztatás céljából készült. Részletesebb tájékoztatásért az érdeklődők a termékleírásnak az 1. pontban megjelölt nemzeti hatóság szolgálataitól vagy az Európai Bizottság szolgálataitól beszerezhető teljes változatát tanulmányozhatják (1).

1.   A tagállam illetékes hatósága:

2.   A kérelmező csoport:

3.   A termék típusa:

1.1. osztály – Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

4.   Termékleírás (a 4. cikk (2) bekezdése szerinti követelmények összefoglalása)

4.1.   Elnevezés: „Barèges-Gavarnie”

4.2.   Leírás: Felnőtt, 2–6 éves anyajuh vagy 18 hónaposnál idősebb kasztrált hímivarú juh, az úgynevezett „doublon” (ürü) friss húsa.

Az anyajuh vágott testének tömege legalább 22 kg, az ürüé pedig legalább 23 kg.

A vágott test nyúlánk, a combok hosszúkásak és laposak, a testnek az utolsó bordától a combig tartó része széles. A testet borító zsír-, illetve faggyúréteg fehér színű.

A hús határozott, erőteljes, élénk és csillogó piros színű. Zsírszálak szövik át, de zsírfelesleg nincs rajta. Nem jellemző rá a birkahús vagy a gyapjúzsír erőteljes szaga.

4.3.   Földrajzi terület: A hús a franciaországi Hautes-Pyrénées megye következő települései által alkotott földrajzi területen született, felnevelt és levágott állatokból származik: Barèges, Betpouey, Chèze, Esquièze-Sère, Esterre, Gavarnie, Gèdre, Grust, Luz-St-Sauveur, Saligos, Sassis, Sazos, Sers, Viella, Viey, Viscos, Vizos, valamint Cauterets település egy része.

Ezen a földrajzi területen belül kijelöltek egy „nyári legeltetési övezetet”; a nyári időszakban az állatokat kötelező ebben az övezetben tartani.

4.4.   A származás igazolása: Valamennyi gazdasági szereplőnek alkalmassági nyilatkozatot kell kérelmeznie az Institut national des appellations d'origine-tól (INAO, az eredetmegjelölésekkel foglalkozó francia hivatal); ez az alkalmassági nyilatkozat lehetővé teszi az INAO szolgálatai számára, hogy nyilvántartásba vegyék az eredetmegjelölést alkalmazó összes gazdasági szereplőt.

A juhnyájakat olyan állatok alkotják, amelyek megfelelnek eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírásban foglaltaknak. Az előírásoknak megfelelő állatokat mindkét fülükön megjelölik a nyári legelőre történő első kihajtásuk előtt.

Valamennyi állattartó köteles vezetni és naprakészen tartani „Az előírásoknak megfelelő állatok jegyzéke” címet viselő nyilvántartást.

A megfelelőnek minősített, vágóhídra szállítás céljából a nyájból kiválasztott állatot kísérnie kell egy, az állattartó által kitöltött szállítólevélnek.

A vágóhidaknak naprakész nyilvántartást kell vezetniük a bemenő és a kimenő forgalomról, lehetővé téve a juhok és a hús származási és rendeletetési helyének azonosítását.

A fent említett nyilvántartásokat az ellenőrzéssel megbízott tisztviselők rendelkezésére kell bocsátani.

Kizárólag az állat egyedi azonosító jelével ellátott vágott testeken végeznek organoleptikus vizsgálatot. Az eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírásnak megfelelő vágott testeket két oldalukon a „B-G” kezdőbetűket feltüntető tintafestékcsíkkal jelölik meg.

A vágott testet és az abból származó húsrészeket címkével kell ellátni, amely lehetővé teszi a hús eredetének az azonosítását.

4.5.   Az előállítás módja: Az állatoknak a 4.3. pontban meghatározott földrajzi területen kell születniük, és ott kell felnevelni és levágni őket.

Fajta és nyáj

A nyájakat kizárólag barége-i fajtájú juhok alkothatják. A genetikai szelekciót a nyári szabadtartásos gyakorlatoknak megfelelően kell elvégezni. A gazdaságban található juhnyáj egészének meg kell felelnie az eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírásban foglaltaknak. Az egyes nyájakban 50 anyajuhra legalább egy barège-i fajtájú kosnak kell jutnia, és a nyájnak a különböző korcsoportokból összesen az anyajuhállomány legalább 20 %-ának megfelelő számú kasztrált hímivarú juhot (doublon-t, azaz ürüt) kell magában foglalnia. Az állattartónak a nyájából származó és annak megújítására szánt jerkebárányok közül legalább az anyajuhok 30 %-ának megfelelő számú egyedet meg kell tartania. Valamennyi állatnak megszakítás nélkül legalább 12 hónapot a gazdaság állatállományában kell töltenie. A fedeztetésnek természetes úton kell történnie. A kasztrálást azután kell elvégezni, hogy a herék leszálltak a herezacskóba.

A nyáj tartási módja és a legeltetési gyakorlatok

Az állattenyésztést az évszakok váltakozásával és a fű növekedésével összhangban, a magasságnak és a legelők fekvésének megfelelően kell folytatni. Az állatállomány sűrűsége az egyes gazdaságokban nem lehet nagyobb, mint 1,4 számosállat-egység/hektár, a nyári legeltetésre használt hegyi legelőket és az alacsonyabban fekvő közös legelőket legfeljebb évi 180 napos időtartamra véve számításba. A mezőket kaszálás vagy legeltetés útján hasznosítják. Az ősi gyakorlatoknak megfelelően az állatok életének minden éve négy egymást követő szakaszra oszlik.

A téli időszak: november 1-jétől március 31-ig az állatok a gazdaság legalacsonyabban fekvő részén, a falvak közelében található aklokban tartózkodnak. Amint az időjárási viszonyok megengedik, kötelező lehetővé tenni, hogy a juhok a kaszálóréteken legelhessenek.

A köztes időszakok: a tavaszi és az őszi átmeneti időszakban az állatok a közepes magasságban fekvő hegyi területeken, az úgynevezett „köztes övezetben” vagy az „átmeneti szállások” („granges foraines”) övezetében tartózkodnak és legelnek. Köztes övezethez tartozónak az 1 000 és 1 800 méter közötti magasságban fekvő területek számítanak. Valamennyi állattartónak rendelkeznie kell legelőterülettel ebben a köztes övezetben.

A nyári időszak: májustól októberig tart. Az állatokat az úgynevezett „nyári hegyi legelőkre” hajtják, amelyek tengerszint feletti magassága 1 500 és 2 800 méter között van, és amelyek egy pontosan meghatározott övezetben találhatóak. A levágás céljából kiválasztott állatok kivételével a nyáj egészét legalább a június 15-től augusztus 31-ig tartó időszakban kötelező a nyári hegyi legelőn legeltetni. A nyári hegyi legeltetés során az állatok nappal és éjjel egyaránt szabadon legelhetnek annak érdekében, hogy hozzájuthassanak a fejlődésükhöz és hízásukhoz szükséges táplálékhoz. Az állatokat legalább két nyáron a hegyi legelőkön kell legeltetni ahhoz, hogy húsukra alkalmazható legyen az eredetmegjelölés. Ami a kasztrált hímivarú juhokat (a „doublon”-okat) illeti, a nyári hegyi legelőkön való második tartózkodásuk során július 1-je előtt nem szabad levágni őket.

A vadon termő növényfajok sokszínűségének megőrzése érdekében a nyári hegyi legeltetés során az állatállomány sűrűsége – valamennyi állatfajt figyelembe véve – nem lehet nagyobb mint 0,5 számosállat-egység/hektár.

Takarmányozás

Az állatok táplálékát elsősorban a szabadban, a kaszálóréteken, az alacsonyan fekvő közös legelőkön és a nyári hegyi legelőkön történő legeltetés során felvett élelem képezi.

A téli időszakban a juhok fő tápláléka a termelési területről betakarított széna és sarjú. Amennyiben ezen időszak során a takarmánykészlet elégtelennek bizonyul, az állattartók vásárolhatnak száraz takarmányt a termelési területen kívülről is a nyáj által ebben az időszakban elfogyasztott takarmánymennyiség 20 %-ának erejéig. Az anyajuhok és a kasztrált hímivarú juhok esetében megengedett a száraztakarmány szemes vagy darált gabonafélékkel történő kiegészítése. A köztes és a nyári időszakban kizárólag a legeltetés engedélyezett. A bárányok és a frissen ellett anyajuhok esetében bizonyos eltéréseket engedélyeztek a takarmányozásra vonatkozó szabályok alól.

Tilos részben vagy teljesen erjesztett takarmányt – például a silózott vagy bálázott takarmányokat – alkalmazni a gazdaságban. Azok a gazdaságok azonban, amelyekben a juhnyájtól teljesen elkülönítve szarvasmarhanyájat is tartanak, az Institut national des appellations d'origine által évente kiadott engedély birtokában a szarvasmarhákat táplálhatják ilyen takarmánnyal.

Az engedélyezett táplálékkiegészítők közé kizárólag a vitaminok, a nyomelemek és a nyalósóban vagy a 4 hónaposnál fiatalabb állatoknak szánt, teljesértékű takarmányban található technológiai adalékanyagok tartoznak.

Vágás

Az állatok túlzott mértékű stressztől való megkímélése és a jobb húsminőség biztosítása érdekében a szállításkor a berakodás vége és a vágóhídon történő kirakodás kezdete között eltelt idő nem lehet hosszabb egy óránál. A vágást a kirakodás kezdetétől számított legfeljebb 15 órán belül végre kell hajtani. A nyúzást és a zsigerelést különös gonddal kell végezni, ügyelve arra, hogy ne távolítsák el a vágott testet borító zsírréteget, és ne szennyezzék be a le nem mosott vágott testeket. Az egész testeket legalább 24 órán át szárítani kell egy erősen szellőztetett hűtőteremben, 4 és 6 °C közötti hőmérsékleten.

4.6.   Kapcsolat: A szóban forgó földrajzi terület egy zárt, nehezen megközelíthető egységet alkot, mivel a völgy nagyon el van szigetelve a külvilágtól, különösen télen. Az ott élők kénytelenek voltak csaknem teljesen önellátó gazdálkodásra berendezkedni és a lehető legnagyobb mértékben kiaknázni a rendelkezésükre álló természeti erőforrásokat.

A hegyekkel határolt terület kontinentális hatásoktól mentes, sok napfénnyel és a széna betakarításának kedvező száraz időszakokkal jellemzett óceáni éghajlatnak megfelelő klimatikus adottságokkal rendelkezik. A hőmérséklet és a felhőzöttség tényezői által alkotott különböző variációk a növényzet vertikális tagozódását eredményezték, ami jól megfigyelhető a tájon. A szigorú környezeti korlátok közé szorított állattartók az évszaknak megfelelően minden magassági szintet kihasználtak, és az eredeti ökoszisztémát átalakították egyfajta mezőgazdasági-erdészeti-pásztorkodási rendszerré, amely szó szerint tájformáló hatást gyakorol azáltal, hogy fenntartja a fűvel borított, nyílt területeket, amelyeken igen változatos őshonos növényvilág található.

Az ehhez a sajátos állattenyésztési rendszerhez kapcsolódó legeltetési gyakorlatok lehetővé teszik a három magassági szint optimális módon történő kihasználását: a nyájak télen a völgyek alján, tavasszal és ősszel a középső magassági szinten, nyáron pedig a magasan fekvő hegyi legelőkön tartózkodnak. Az említett gyakorlatok minden évszakban a legeltetést helyezik előtérbe, különösen a nyári időszakban, amikor a juhok éjjel-nappal szabadon legelhetnek. Ezzel összefüggésben a juhhústermelés hozzájárul a természeti környezet megőrzéséhez. Egyébként ennek az állattenyésztési módszernek az ágazaton belüli továbbélése a juhhús iránti keresletnek tudható be.

A „Barèges-Gavarnie” eredetmegjelöléssel ellátott hús egy helyi juhfajtából származik: a barège-i fajtából, amely kizárólag az eredetmegjelöléshez kapcsolódó földrajzi területen él. Ez a fajta a Pireneusok középső részén honos rusztikus fajták közé tartozik. Alaktani, metabolikus és viselkedési jellegzetességei révén tökéletesen alkalmazkodott a környezeti viszonyokhoz és – különösen a nyári hegyvidéki vándorlegeltetésre való alkalmasságának köszönhetően – a hegyvidéki terület különböző magassági szintjein alkalmazott tenyésztési gyakorlatokhoz, és jól megfelel a felnőtt juhok húsának termelésére vonatkozó célkitűzéseknek. Az, hogy a „Barèges-Gavarnie” eredetmegjelöléssel ellátott hús termelését erre a fajtára alapozzák, a következő tényezőknek tudható be: évszaktól független tulajdonságai, a kedvezőtlen időjárási viszonyokkal szembeni ellenállóképessége, a nyájban megfigyelhető viselkedése, amely alkalmassá teszi a magasan fekvő nyári hegyi legelőkön, teljes szabadságban folytatott életre, illetve az, hogy jól tűri a téli táplálékkorlátozásokat, és alkalmas a fűvel történő hízlalásra is.

Az említett legeltetési gyakorlatoknak, és különösen a nyaranta a hegyekben, szabad tartásban folytatott legeltetésnek köszönheti az e fajtához tartozó felnőtt juhokból származó hús az eredetmegjelöléshez kapcsolódó eredeti és tipikus tulajdonságait.

4.7.   Felügyeleti szerv: 

4.8.   Címkézés: A vágott testet mindkét oldalán, teljes hosszúságában meg kell jelölni egy, a „B-G” kezdőbetűket feltüntető, élelmiszer-ipari tintával húzott azonosító csíkkal.

A vágott testet és az abból származó húsrészeket címkével kell ellátni, amelyen a következőket kell feltüntetni:

az eredetmegjelölés megnevezése,

az „appellation d'origine contrôlée” kifejezés vagy az „AOC” rövidítés,

a „doublon” szó, amennyiben a hús 18 hónaposnál idősebb, kasztrált hímivarú juhból származik,

az állat egyedi azonosító száma,

a levágás időpontja,

az állattartó neve, jól olvashatóan,

a daraboló üzem vagy a vágóhíd megnevezése és címe,

a következő megjegyzés: „a vágott test nem darabolható fel a levágás időpontjától számított 5 napon belül”.

4.9.   Nemzeti előírások: Décret relatif à l'Appellation d'Origine Contrôlée „Barèges-Gavarnie” (a „Barèges-Gavarnie” bejegyzett eredetmegjelölésről szóló rendelet).

----

(1)  Európai Bizottság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, Mezőgazdasági termékek minőségpolitikája, B–1049 Brüsszel.

----

----

A Bizottság közleménye a Tanács 96/67/EK irányelve 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárásról

(2006/C 279/04)

A közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló, 1996. október 15-i 96/67/EK tanácsi irányelv (1) 1. cikke (4) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően a Bizottságnak tájékoztatás céljából közölnie kell az irányelvben említett repülőterek listáját.

----

(1)HL L 272., 1996.10.25., 36. o.

----

----

Felhívás a holland kontinentális talapzat Q7-es tömbjében található szénhidrogének kutatására irányuló engedélykérelmek benyújtására

(2006/C 279/05)

A Holland Királyság gazdasági minisztere bejelenti, hogy országánál a bányászati szabályzat (Mijnbouwregeling; Staatscourant 2002, 245. szám) 3. mellékletében szereplő térképen feltüntetett Q7-es tömbben található szénhidrogének kutatásának engedélyezését kérelmezték.

A szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva és a bányászati törvénynek (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, 542. szám) a közzététel feltételeit lefektető 15. cikke értelmében a gazdasági miniszter felhívja az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a Q7-es tömbben található szénhidrogének kutatására irányuló engedélykérelmüket.

Az engedélyezés a gazdasági miniszter hatáskörébe tartozik. Az irányelv 5. cikkének (1), 5. cikkének (2) és 6. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumokat, feltételeket és követelményeket a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, 542. szám) ismerteti részletesen.

Azt követően, hogy a felhívás az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelenik, az érdekelteknek 13 hét áll rendelkezésükre, hogy kérelmüket az energiapiaci igazgatón keresztül a gazdasági miniszternek a következő címre megküldjék: Minister van Economische Zaken, ter attentie van de directeur Energiemarkt, Bezuidenhoutseweg 30, Den Haag, Hollandia. A borítékon fel kell tüntetni: „persoonlijk in handen” („saját kezéhez”). A határidő lejártát követően benyújtott kérelmek elbírálására nincs lehetőség.

A beérkezett kérelmek elbírálására a határidőt követő tizenkét hónapon belül kerül sor.

Az érdeklődők további tájékoztatást kaphatnak a (31-70) 379 7298-as telefonszámon.

----

----

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4442 – Carphone Warehouse/AOL UK)

(2006/C 279/06)

(EGT vonatkozású szöveg)

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4442 – Carphone Warehouse/AOL UK hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 2964301 vagy 2967244) vagy postai úton az alábbi címre:

----

(1)HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

----

----

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4440 – GE/DISKO/ASL)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2006/C 279/07)

(EGT vonatkozású szöveg)

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4440 – GE/DISKO/ASL hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon ((32-2) 2964301 vagy 2967244) vagy postai úton a következő címre:

----

(1)HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

----