# Euroopa Liidu C 238E/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 238E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide3. oktoober 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 238E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide3. oktoober 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2006/C 238E/1 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 10/2006, 27. juuni 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta | 1 |
| 2006/C 238E/2 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 11/2660, 18. juuli 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse programm Kultuur (2007–2013) | 18 |
| 2006/C 238E/3 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 12/2006, 18. juuli 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm — Progress | 31 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2006/C 238E/1

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 10/2006, 27. juuni 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta

1

2006/C 238E/2

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 11/2660, 18. juuli 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse programm Kultuur (2007–2013)

18

2006/C 238E/3

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 12/2006, 18. juuli 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm — Progress

31

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 238/1

---

NÕUKOGU27. juuni 2006. aasta,

ühine seisukoht (EÜ) nr 10/2006

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr ... keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta

(2006/C 238 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Keskkonnakaitse on üks Euroopa Ülemkogu poolt vastuvõetud säästva arengu juhtpõhimõtteid käsitlevates deklaratsioonides sätestatud põhieesmärkidest. Keskkonnakaitse on ühenduse kaasrahastamise prioriteet ning keskkonnakaitse meetmeid tuleks rahastada peamiselt ühenduse horisontaalsete rahastamisvahendite, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi, Euroopa Kalandusfondi ja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Keskkonnakaitse on üks Euroopa Ülemkogu poolt vastuvõetud säästva arengu juhtpõhimõtteid käsitlevates deklaratsioonides sätestatud põhieesmärkidest. Keskkonnakaitse on ühenduse kaasrahastamise prioriteet ning keskkonnakaitse meetmeid tuleks rahastada peamiselt ühenduse horisontaalsete rahastamisvahendite, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi, Euroopa Kalandusfondi ja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi kaudu.

| (2) | Need ühenduse rahastamisvahendid ei hõlma kõiki keskkonnaprioriteete. Seetõttu on vaja keskkonna rahastamisvahendit (LIFE+), et aidata konkreetselt kaasa ühenduse keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide arengule ja rakendamisele ning eelkõige ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide saavutamisele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ (4). |
| --- | --- |

(2)

Need ühenduse rahastamisvahendid ei hõlma kõiki keskkonnaprioriteete. Seetõttu on vaja keskkonna rahastamisvahendit (LIFE+), et aidata konkreetselt kaasa ühenduse keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide arengule ja rakendamisele ning eelkõige ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide saavutamisele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ (4).

| (3) | Toetust tuleks anda toetuslepingute ja riigihankelepingute kaudu vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (5). |
| --- | --- |

(3)

Toetust tuleks anda toetuslepingute ja riigihankelepingute kaudu vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (5).

| (4) | LIFE+ vahendi kaudu rahastatavad meetmed ja projektid peaksid vastama abikõlblikkuse kriteeriumidele, et tagada ühenduse vahendite võimalikult otstarbekas kasutamine. Eelkõige peaks eelarveosa puhul, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud haldamist, meetmed ja projektid vastama täiendavatele abikõlblikkuse kriteeriumidele, et tagada Euroopa lisandväärtus ning vältida korduvate tegevuste, näiteks igapäevaste toimingute rahastamist. |
| --- | --- |

(4)

LIFE+ vahendi kaudu rahastatavad meetmed ja projektid peaksid vastama abikõlblikkuse kriteeriumidele, et tagada ühenduse vahendite võimalikult otstarbekas kasutamine. Eelkõige peaks eelarveosa puhul, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud haldamist, meetmed ja projektid vastama täiendavatele abikõlblikkuse kriteeriumidele, et tagada Euroopa lisandväärtus ning vältida korduvate tegevuste, näiteks igapäevaste toimingute rahastamist.

| (5) | Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas on ühenduse poliitika ja õigusaktide rakendamine ise raamistik Euroopa lisandväärtuse jaoks. Parimad tavad või tutvustavad meetmed või projektid, sealhulgas sellised, mis on seotud Natura 2000 alade haldamise või määramisega vastavalt nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivile 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (6) ja nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivile 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta, (7) peaksid vastama LIFE+ vahendi kaudu ühenduse rahastamise tingimustele, välja arvatud juhul, kui selliseid meetmeid saab rahastada muudest ühenduse rahastamisvahenditest. |
| --- | --- |

(5)

Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas on ühenduse poliitika ja õigusaktide rakendamine ise raamistik Euroopa lisandväärtuse jaoks. Parimad tavad või tutvustavad meetmed või projektid, sealhulgas sellised, mis on seotud Natura 2000 alade haldamise või määramisega vastavalt nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivile 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (6) ja nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivile 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta, (7) peaksid vastama LIFE+ vahendi kaudu ühenduse rahastamise tingimustele, välja arvatud juhul, kui selliseid meetmeid saab rahastada muudest ühenduse rahastamisvahenditest.

| (6) | Ühenduse keskkonnaeesmärkidega seotud innovatiivsed või tutvustavad meetmed ja projektid, sealhulgas sellised, mis arendavad või levitavad parimaid tavasid, oskusteavet ja tehnoloogiaid, ning samuti meetmed ja projektid, mis on ette nähtud teadlikkuse tõstmise kampaaniateks ja metsatulekahjude vältimisega tegelevate isikute erikoolituseks, peaksid vastama LIFE+ vahendi kaudu ühenduse rahastamise tingimustele, välja arvatud juhul, kui selliseid meetmeid ja projekte saab rahastada muudest ühenduse rahastamisvahenditest. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse keskkonnaeesmärkidega seotud innovatiivsed või tutvustavad meetmed ja projektid, sealhulgas sellised, mis arendavad või levitavad parimaid tavasid, oskusteavet ja tehnoloogiaid, ning samuti meetmed ja projektid, mis on ette nähtud teadlikkuse tõstmise kampaaniateks ja metsatulekahjude vältimisega tegelevate isikute erikoolituseks, peaksid vastama LIFE+ vahendi kaudu ühenduse rahastamise tingimustele, välja arvatud juhul, kui selliseid meetmeid ja projekte saab rahastada muudest ühenduse rahastamisvahenditest.

| (7) | Meetmed ja projektid, millega arendatakse ja rakendatakse ühenduse eesmärke, mis on seotud metsade ja keskkonna vastastikuse mõju laiaulatusliku, ühtlustatud ja pikaajalise seirega, peaksid vastama LIFE+ vahendi kaudu ühenduse rahastamise tingimustele, välja arvatud juhul, kui selliseid meetmeid ja projekte saab rahastada muudest ühenduse rahastamisvahenditest. |
| --- | --- |

(7)

Meetmed ja projektid, millega arendatakse ja rakendatakse ühenduse eesmärke, mis on seotud metsade ja keskkonna vastastikuse mõju laiaulatusliku, ühtlustatud ja pikaajalise seirega, peaksid vastama LIFE+ vahendi kaudu ühenduse rahastamise tingimustele, välja arvatud juhul, kui selliseid meetmeid ja projekte saab rahastada muudest ühenduse rahastamisvahenditest.

| (8) | Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammiga sätestatud tõhusa poliitika edasiarendamise ja rakendamise eesmärk on saavutatav üksnes juhul, kui toetatakse ühenduse keskkonnapoliitika arendamise või rakendamisega seotud parimaid tavasid või tutvustavaid meetmeid või projekte; tutvustatakse uuenduslikke poliitilisi lähenemisviise, tehnoloogiaid, meetodeid ja vahendeid; tugevdatakse alusteadmisi; parandatakse rakendussuutlikkust; edendatakse juhtimistava, koostöövõrkusid, vastastikust õpet ja parimate tavade vahetamist; ning tõhustatakse teabeedastuse ning teadlikkuse tõstmise ja teabevahetuse edendamist. Käesoleva määruse alusel antav rahaline toetus peaks seepärast aitama kaasa keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamisele, rakendamisele, järelevalvele ja hindamisele ning edastamisele ja levikule kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(8)

Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammiga sätestatud tõhusa poliitika edasiarendamise ja rakendamise eesmärk on saavutatav üksnes juhul, kui toetatakse ühenduse keskkonnapoliitika arendamise või rakendamisega seotud parimaid tavasid või tutvustavaid meetmeid või projekte; tutvustatakse uuenduslikke poliitilisi lähenemisviise, tehnoloogiaid, meetodeid ja vahendeid; tugevdatakse alusteadmisi; parandatakse rakendussuutlikkust; edendatakse juhtimistava, koostöövõrkusid, vastastikust õpet ja parimate tavade vahetamist; ning tõhustatakse teabeedastuse ning teadlikkuse tõstmise ja teabevahetuse edendamist. Käesoleva määruse alusel antav rahaline toetus peaks seepärast aitama kaasa keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamisele, rakendamisele, järelevalvele ja hindamisele ning edastamisele ja levikule kogu ühenduses.

| (9) | LIFE+ vahendil peaks olema kolm osa: LIFE+ loodus ja bioloogiline mitmekesisus; LIFE+ keskkonnapoliitika ja juhtimistava; ja LIFE+ teave ja teabevahetus. LIFE+ vahendi kaudu rahastatavate meetmete ja projektidega peaks olema võimalik aidata kaasa rohkem kui ühe osa erieesmärkide saavutamisele ja kaasata osalemisse mitu liikmesriiki, samuti aidata kaasa keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalike strateegiliste lähenemisviiside väljatöötamisele. |
| --- | --- |

(9)

LIFE+ vahendil peaks olema kolm osa: LIFE+ loodus ja bioloogiline mitmekesisus; LIFE+ keskkonnapoliitika ja juhtimistava; ja LIFE+ teave ja teabevahetus. LIFE+ vahendi kaudu rahastatavate meetmete ja projektidega peaks olema võimalik aidata kaasa rohkem kui ühe osa erieesmärkide saavutamisele ja kaasata osalemisse mitu liikmesriiki, samuti aidata kaasa keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalike strateegiliste lähenemisviiside väljatöötamisele.

| (10) | Selleks et komisjon saaks täita oma rolli keskkonnapoliitika arendamise ja elluviimise algatajana, peaks ta kasutama LIFE+ vahendeid, et viia läbi uuringuid ja hindamisi, osutada teenuseid, mis on vajalikud keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamiseks ja integreerimiseks muudesse poliitikatesse, pidada koosolekuid ning korraldada seminare ja töörühmi ekspertide ja huvirühmade osalusel, välja arendada ja töös hoida võrgustikke ning luua ja hooldada arvutisüsteeme. Lisaks sellele peaks komisjon kasutama tsentraalselt hallatavat LIFE+ eelarveosa järgmiste tegevustega seotud kulude katmiseks: teavitamis-, teabe avaldamise ja levitamistegevused, sealhulgas üritused, näitused ja muu sarnane selgitustöö; audiovisuaalsete materjalide ettevalmistamine ja tootmine ning programmide ja projektide määratlemise, ettevalmistamise, juhtimise, järelevalve, auditeerimise ja kontrolliga seotud tehnilise ja/või haldusabi taotlemine. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et komisjon saaks täita oma rolli keskkonnapoliitika arendamise ja elluviimise algatajana, peaks ta kasutama LIFE+ vahendeid, et viia läbi uuringuid ja hindamisi, osutada teenuseid, mis on vajalikud keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamiseks ja integreerimiseks muudesse poliitikatesse, pidada koosolekuid ning korraldada seminare ja töörühmi ekspertide ja huvirühmade osalusel, välja arendada ja töös hoida võrgustikke ning luua ja hooldada arvutisüsteeme. Lisaks sellele peaks komisjon kasutama tsentraalselt hallatavat LIFE+ eelarveosa järgmiste tegevustega seotud kulude katmiseks: teavitamis-, teabe avaldamise ja levitamistegevused, sealhulgas üritused, näitused ja muu sarnane selgitustöö; audiovisuaalsete materjalide ettevalmistamine ja tootmine ning programmide ja projektide määratlemise, ettevalmistamise, juhtimise, järelevalve, auditeerimise ja kontrolliga seotud tehnilise ja/või haldusabi taotlemine.

| (11) | Valitsusvälised organisatsioonid aitavad arendada ja rakendada ühenduse keskkonnapoliitikat ja keskkonnaalaseid õigusakte. Seetõttu on asjakohane, et LIFE+ vahendi tsentraalselt hallatava osa kaudu toetataks mitme asjakohastele tingimustele vastava keskkonna valdkonnas tegutseva valitsusvälise organisatsiooni tegevusi, andes sellistele organisatsioonidele konkurentsipõhiseid ja läbipaistvaid iga-aastaseid tegevustoetusi. Sellised valitsusvälised organisatsioonid peaksid olema sõltumatud ja mittetulunduslikud ning tegutsema vähemalt kolmes Euroopa riigis kas iseseisavalt või ühendusena. |
| --- | --- |

(11)

Valitsusvälised organisatsioonid aitavad arendada ja rakendada ühenduse keskkonnapoliitikat ja keskkonnaalaseid õigusakte. Seetõttu on asjakohane, et LIFE+ vahendi tsentraalselt hallatava osa kaudu toetataks mitme asjakohastele tingimustele vastava keskkonna valdkonnas tegutseva valitsusvälise organisatsiooni tegevusi, andes sellistele organisatsioonidele konkurentsipõhiseid ja läbipaistvaid iga-aastaseid tegevustoetusi. Sellised valitsusvälised organisatsioonid peaksid olema sõltumatud ja mittetulunduslikud ning tegutsema vähemalt kolmes Euroopa riigis kas iseseisavalt või ühendusena.

| (12) | Praegustel ja varasematel vahenditel põhinev kogemus on rõhutanud vajadust kavandada ja teha programmitööd mitme aasta põhiselt ning koondada jõupingutusi, et soodustada keskkonnakaitset, esmatähtsustades ja seades eesmärgiks neid tegevusalasid, mis võivad saada ühenduse rahalist abi. |
| --- | --- |

(12)

Praegustel ja varasematel vahenditel põhinev kogemus on rõhutanud vajadust kavandada ja teha programmitööd mitme aasta põhiselt ning koondada jõupingutusi, et soodustada keskkonnakaitset, esmatähtsustades ja seades eesmärgiks neid tegevusalasid, mis võivad saada ühenduse rahalist abi.

| (13) | Liikmesriigid peaksid ette valmistama iga-aastased riiklikud tööprogrammid, mis erineksid kavadest ja programmidest, mis on koostatud paljude sektorite jaoks ning millega luuakse raamistik tulevase teostusloa saamiseks, ning kavadest ja programmidest, mille puhul tuleb korraldada hindamine nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta alusel, ning samuti ei peaks neid tööprogramme käsitatama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (8) reguleerimisalasse kuuluvate kavade ja programmidena. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid peaksid ette valmistama iga-aastased riiklikud tööprogrammid, mis erineksid kavadest ja programmidest, mis on koostatud paljude sektorite jaoks ning millega luuakse raamistik tulevase teostusloa saamiseks, ning kavadest ja programmidest, mille puhul tuleb korraldada hindamine nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta alusel, ning samuti ei peaks neid tööprogramme käsitatama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (8) reguleerimisalasse kuuluvate kavade ja programmidena.

| (14) | Keskkonnakaitse nõuded tuleks hõlmata ühenduse poliitika ja tegevuste määratluste ja rakendamisega, sealhulgas rahastamisvahenditega. See tähendab, et LIFE+ peaks täiendama teisi ühenduse rahastamisvahendeid ning komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama sellise vastastikuse täiendavuse nii ühenduse, riigi, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

(14)

Keskkonnakaitse nõuded tuleks hõlmata ühenduse poliitika ja tegevuste määratluste ja rakendamisega, sealhulgas rahastamisvahenditega. See tähendab, et LIFE+ peaks täiendama teisi ühenduse rahastamisvahendeid ning komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama sellise vastastikuse täiendavuse nii ühenduse, riigi, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil.

| (15) | Vastavalt Euroopa Ülemkogu järeldustele kohtumistel Luxembourgis (detsembris 1997) ja Thessalonikis (juunis 2003) tuleks kandidaatriikidel ja stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatel Lääne-Balkani riikidel lubada osaleda ühenduse programmides kooskõlas kõnealuste riikidega sõlmitud asjaomastes kahepoolsetes lepingutes sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt Euroopa Ülemkogu järeldustele kohtumistel Luxembourgis (detsembris 1997) ja Thessalonikis (juunis 2003) tuleks kandidaatriikidel ja stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatel Lääne-Balkani riikidel lubada osaleda ühenduse programmides kooskõlas kõnealuste riikidega sõlmitud asjaomastes kahepoolsetes lepingutes sätestatud tingimustega.

| (16) | Olemasolevad keskkonnavahendid tuleb ühendada ning programmitööd ja juhtimist tuleb lihtsustada, luues ühtse ja täiustatud keskkonna rahastamisvahendi. |
| --- | --- |

(16)

Olemasolevad keskkonnavahendid tuleb ühendada ning programmitööd ja juhtimist tuleb lihtsustada, luues ühtse ja täiustatud keskkonna rahastamisvahendi.

| (17) | Siiski tuleb tagada sujuv üleminek ja jätkata praeguste programmide alusel rahastatavate tegevuste järelevalvet, auditeerimist ja kvaliteedi hindamist pärast nende lõppu. |
| --- | --- |

(17)

Siiski tuleb tagada sujuv üleminek ja jätkata praeguste programmide alusel rahastatavate tegevuste järelevalvet, auditeerimist ja kvaliteedi hindamist pärast nende lõppu.

| (18) | Käesoleva määrusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis kujutab endast peamist juhist 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (9) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis kujutab endast peamist juhist 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (9) punkti 37 tähenduses.

| (19) | LIFE+ üldine eesmärk on kaasa aidata ühenduse keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisele, ajakohastamisele ja arendamisele ning eelkõige toetada kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamist. Tegutsedes ühenduse vahendite kaudu üheskoos riiklikul ja kohalikul tasandil tulemuste parandamiseks, ühenduse eesmärkide saavutamiseks või kogu ühendust hõlmava teabevahetuse tagamiseks, saavad liikmesriigid saavutada Euroopa lisandväärtuse. Kuivõrd LIFE+ eesmärki ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ja see on paremini saavutav ühenduse tasandil tegutsedes, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdub käesolev määrus üksnes eesmärgi saavutamiseks vajalikuga. |
| --- | --- |

(19)

LIFE+ üldine eesmärk on kaasa aidata ühenduse keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisele, ajakohastamisele ja arendamisele ning eelkõige toetada kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamist. Tegutsedes ühenduse vahendite kaudu üheskoos riiklikul ja kohalikul tasandil tulemuste parandamiseks, ühenduse eesmärkide saavutamiseks või kogu ühendust hõlmava teabevahetuse tagamiseks, saavad liikmesriigid saavutada Euroopa lisandväärtuse. Kuivõrd LIFE+ eesmärki ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ja see on paremini saavutav ühenduse tasandil tegutsedes, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdub käesolev määrus üksnes eesmärgi saavutamiseks vajalikuga.

| (20) | Rakendusmeetmed, mida komisjoni volitatakse käesoleva määrusega vastu võtma, on korraldusmeetmed, mis on seotud oluliselt eelarvet mõjutava programmi rakendamisega nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10) artikli 2 punkti a tähenduses. Seetõttu tuleks mõned rakendussätted võtta vastu kõnealuse otsuse artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetluse kohaselt. Käesoleva määrusega kehtestatakse üldine raamistik ning seda kohaldatakse seitse aastat. Ühenduse ja liikmesriikide prioriteedid arenevad selle aja jooksul tõenäoliselt märkimisväärselt. Samuti jäetakse määrusega mitme olulise otsuse vastuvõtmine mitmeaastaste strateegiliste programmide ja iga-aastaste riiklike tööprogrammide hooleks. Need küsimused on väga murettekitavad konkreetsete liikmesriikide jaoks ning nendel küsimustel on otsustav tähtsus nende riikide keskkonnapoliitikas. Seetõttu on teiste sätete puhul asjakohasem, kui need võetakse vastu otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 sätestatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt, et anda liikmesriikidele võimalus panna kavandatavad meetmed nõukogus arutusele. Regulatiivkomitee menetlust on samuti asjakohane kasutada, kui võetakse vastu määruse lisadesse tehtavad muudatused, millega täpsustatakse olulisi sätteid, eelkõige rahastamise tingimustele vastavaid meetmeid, ning kui sätestatakse muid rakenduseeskirju kui määruses selgesõnaliselt nimetatud tehnilised meetmed,. |
| --- | --- |

(20)

Rakendusmeetmed, mida komisjoni volitatakse käesoleva määrusega vastu võtma, on korraldusmeetmed, mis on seotud oluliselt eelarvet mõjutava programmi rakendamisega nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10) artikli 2 punkti a tähenduses. Seetõttu tuleks mõned rakendussätted võtta vastu kõnealuse otsuse artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetluse kohaselt. Käesoleva määrusega kehtestatakse üldine raamistik ning seda kohaldatakse seitse aastat. Ühenduse ja liikmesriikide prioriteedid arenevad selle aja jooksul tõenäoliselt märkimisväärselt. Samuti jäetakse määrusega mitme olulise otsuse vastuvõtmine mitmeaastaste strateegiliste programmide ja iga-aastaste riiklike tööprogrammide hooleks. Need küsimused on väga murettekitavad konkreetsete liikmesriikide jaoks ning nendel küsimustel on otsustav tähtsus nende riikide keskkonnapoliitikas. Seetõttu on teiste sätete puhul asjakohasem, kui need võetakse vastu otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 sätestatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt, et anda liikmesriikidele võimalus panna kavandatavad meetmed nõukogus arutusele. Regulatiivkomitee menetlust on samuti asjakohane kasutada, kui võetakse vastu määruse lisadesse tehtavad muudatused, millega täpsustatakse olulisi sätteid, eelkõige rahastamise tingimustele vastavaid meetmeid, ning kui sätestatakse muid rakenduseeskirju kui määruses selgesõnaliselt nimetatud tehnilised meetmed,.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesoleva määrusega luuakse keskkonna rahastamisvahend (LIFE+).

2.   LIFE+ üldine eesmärk on kaasa aidata ühenduse keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisele, ajakohastamisele ja arendamisele, sealhulgas aidata integreerida keskkonnaküsimusi muudesse poliitikavaldkondadesse, soodustades nõndaviisi säästvat arengut.

LIFE+ toetab eelkõige kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi, sealhulgas temaatiliste strateegiate rakendamist ning rahastab meetmeid ja projekte, millel on Euroopa lisandväärtus liikmesriikides.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | “kuues keskkonnaalane tegevusprogramm” — otsusega nr 1600/2002/EÜ vastu võetud ühenduse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm; |
| --- | --- |

1)

“kuues keskkonnaalane tegevusprogramm” — otsusega nr 1600/2002/EÜ vastu võetud ühenduse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm;

| 2) | “finantsmäärus” — määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002; |
| --- | --- |

2)

“finantsmäärus” — määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002;

| 3) | “siseriiklikud asutused” — siseriiklikud avalik-õiguslikud asutused või avalikke teenuseid osutavad eraõiguslikud asutused, kellele on vastavalt artikli 7 lõikele 2 usaldatud eelarve täitmisega seotud ülesanded. |
| --- | --- |

3)

“siseriiklikud asutused” — siseriiklikud avalik-õiguslikud asutused või avalikke teenuseid osutavad eraõiguslikud asutused, kellele on vastavalt artikli 7 lõikele 2 usaldatud eelarve täitmisega seotud ülesanded.

Artikkel 3

Abikõlblikkuse kriteeriumid

1.   LIFE+ rahastatavad meetmed ja projektid toetavad artikli 1 lõikes 2 sätestatud üldeesmärgi saavutamist. Võimaluse korral edendavad LIFE+ rahastatavad meetmed ja projektid kuuenda keskkonnalase tegevusprogrammi kohaste erinevate prioriteetide koostoimet ja edendavad integratsiooni.

2.   Artikli 6 lõike 1 kohaselt koostatud mitmeaastastes strateegilistes programmides ja artikli 6 lõike 5 kohaselt vastuvõetud iga-aastastes riiklikes tööprogrammides kavandatud meetmed ja nende programmide kohaselt rakendatavad projektid vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| a) | ühenduse huvides, aidates märkimisväärselt kaasa artikli 1 lõikes 2 sätestatud LIFE+ üldeesmärgi saavutamisele; ning |
| --- | --- |

a)

ühenduse huvides, aidates märkimisväärselt kaasa artikli 1 lõikes 2 sätestatud LIFE+ üldeesmärgi saavutamisele; ning

| b) | tehniliselt ja rahaliselt selged, teostatavad ja annavad kulutustele vastava tulu. |
| --- | --- |

b)

tehniliselt ja rahaliselt selged, teostatavad ja annavad kulutustele vastava tulu.

3.   Peale selle vastavad iga-aastastes riiklikes tööprogrammides kavandatud meetmed ning nende programmide kohaselt rakendatavad projektid Euroopa lisandväärtuse tagamiseks ning korduvate tegevuste rahastamise vältimiseks vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

| a) | parimate tavade kohased meetmed ja projektid või tutvustavad meetmed või projektid direktiivi 79/409/EMÜ või direktiivi 92/43/EMÜ rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

parimate tavade kohased meetmed ja projektid või tutvustavad meetmed või projektid direktiivi 79/409/EMÜ või direktiivi 92/43/EMÜ rakendamiseks;

| b) | ühenduse keskkonnaeesmärkidega seotud innovatiivsed või tutvustavad meetmed või projektid, sealhulgas sellised, mis arendavad või levitavad parimaid tavasid, oskusteavet ja tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

b)

ühenduse keskkonnaeesmärkidega seotud innovatiivsed või tutvustavad meetmed või projektid, sealhulgas sellised, mis arendavad või levitavad parimaid tavasid, oskusteavet ja tehnoloogiaid;

| c) | teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja metsatulekahjude vältimisega tegelevate isikute erikoolitus; |
| --- | --- |

c)

teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja metsatulekahjude vältimisega tegelevate isikute erikoolitus;

| d) | meetmed ja projektid, millega arendatakse ja rakendatakse ühenduse eesmärke, mis on seotud metsade ja keskkonna vastastikuse mõju laiaulatusliku, ühtlustatud ja pikaajalise seirega. |
| --- | --- |

d)

meetmed ja projektid, millega arendatakse ja rakendatakse ühenduse eesmärke, mis on seotud metsade ja keskkonna vastastikuse mõju laiaulatusliku, ühtlustatud ja pikaajalise seirega.

Artikkel 4

Erieesmärgid

1.   LIFE+ koosneb kolmest osast:

| — | LIFE+ loodus ja bioloogiline mitmekesisus, |
| --- | --- |

—

LIFE+ loodus ja bioloogiline mitmekesisus,

| — | LIFE+ keskkonnapoliitika ja juhtimistava |
| --- | --- |

—

LIFE+ keskkonnapoliitika ja juhtimistava

| — | LIFE+ teave ja teabevahetus. |
| --- | --- |

—

LIFE+ teave ja teabevahetus.

2.   LIFE+ looduse ja bioloogilise mitmekesisuse osa erieesmärgid on järgmised:

| a) | aidata kaasa ühenduse loodust ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva poliitika ja õigusaktide, eelkõige direktiivi 79/409/EMÜ ja direktiivi 92/43/EMÜ rakendamisele, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil; ning toetada Natura 2000 võrgustiku edasist arengut ja rakendamist, sealhulgas ranna- ja mereelupaikade ja -liikide osas; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa ühenduse loodust ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva poliitika ja õigusaktide, eelkõige direktiivi 79/409/EMÜ ja direktiivi 92/43/EMÜ rakendamisele, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil; ning toetada Natura 2000 võrgustiku edasist arengut ja rakendamist, sealhulgas ranna- ja mereelupaikade ja -liikide osas;

| b) | aidata kaasa teadmistebaasi tugevdamisele ühenduse loodust ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva poliitika ja õigusaktide väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks ja kontrolliks; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa teadmistebaasi tugevdamisele ühenduse loodust ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva poliitika ja õigusaktide väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks ja kontrolliks;

| c) | toetada looduse ja bioloogilise mitmekesisuse ning seda mõjustavate tegurite, survete ja survele reageeringute jälgimise ja hindamise poliitiliste lähenemisviiside ja vahendite väljatöötamist ja rakendamist, eelkõige seoses eesmärgiga peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ühenduses aastaks 2010; |
| --- | --- |

c)

toetada looduse ja bioloogilise mitmekesisuse ning seda mõjustavate tegurite, survete ja survele reageeringute jälgimise ja hindamise poliitiliste lähenemisviiside ja vahendite väljatöötamist ja rakendamist, eelkõige seoses eesmärgiga peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ühenduses aastaks 2010;

| d) | toetada keskkonnaalase juhtimistava parandamist, huvirühmade (sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide) osaluse laiendamist loodust ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva poliitika ja õigusaktide alastel konsultatsioonidel ning nimetatud poliitika ja õigusaktide rakendamisel. |
| --- | --- |

d)

toetada keskkonnaalase juhtimistava parandamist, huvirühmade (sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide) osaluse laiendamist loodust ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva poliitika ja õigusaktide alastel konsultatsioonidel ning nimetatud poliitika ja õigusaktide rakendamisel.

3.   LIFE+ keskkonnapoliitika ja juhtimistava osa erieesmärgid seoses kuuenda keskkonnaalase programmi eesmärkidega, sealhulgas nendega, mis on seotud prioriteetsete valdkondade hulka kuuluvate kliimamuutuse, keskkonna, tervise ja elu kvaliteedi ning loodusvarade ja jäätmetega, on järgmised:

| a) | aidata kaasa uuenduslike poliitiliste lähenemisviiside, tehnoloogiate, meetodite ja vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa uuenduslike poliitiliste lähenemisviiside, tehnoloogiate, meetodite ja vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele;

| b) | aidata kaasa teadmistebaasi tugevdamisele keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks ja kontrolliks; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa teadmistebaasi tugevdamisele keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks ja kontrolliks;

| c) | toetada keskkonnaseisundi ning seda mõjustavate tegurite, survete ja survele reageeringute jälgimise ja hindamise lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

c)

toetada keskkonnaseisundi ning seda mõjustavate tegurite, survete ja survele reageeringute jälgimise ja hindamise lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist;

| d) | hõlbustada ühenduse keskkonnapoliitika rakendamist, pöörates eelkõige tähelepanu selle rakendamisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

d)

hõlbustada ühenduse keskkonnapoliitika rakendamist, pöörates eelkõige tähelepanu selle rakendamisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| e) | toetada keskkonnaalase juhtimistava parandamist, huvirühmade (sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide) osaluse laiendamist poliitika üle konsultatsioonide pidamisel ja poliitika elluviimisel. |
| --- | --- |

e)

toetada keskkonnaalase juhtimistava parandamist, huvirühmade (sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide) osaluse laiendamist poliitika üle konsultatsioonide pidamisel ja poliitika elluviimisel.

4.   LIFE+ teabe ja teabevahetuse osa erieesmärgid on järgmised:

| a) | levitada teavet ja tõsta teadlikkust keskkonnaküsimustes, sealhulgas seoses metsatulekahjude vältimisega; |
| --- | --- |

a)

levitada teavet ja tõsta teadlikkust keskkonnaküsimustes, sealhulgas seoses metsatulekahjude vältimisega;

| b) | toetada kaasnevaid meetmeid nt teabematerjalid, infoüritused ja teavituskampaaniad, konverentsid ja koolitus, sealhulgas koolitus seoses metsatulekahjude vältimisega. |
| --- | --- |

b)

toetada kaasnevaid meetmeid nt teabematerjalid, infoüritused ja teavituskampaaniad, konverentsid ja koolitus, sealhulgas koolitus seoses metsatulekahjude vältimisega.

5.   I lisa sisaldab abikõlblike meetmete loetelu.

Artikkel 5

Toetuste liigid

1.   Ühendusepoolne rahastamine võib toimuda järgmises õiguslikus vormis:

| a) | toetuslepingud; |
| --- | --- |

a)

toetuslepingud;

| b) | riigihankelepingud. |
| --- | --- |

b)

riigihankelepingud.

2.   Ühenduse toetust võib anda kindlas vormis, näiteks partnerluse raamlepingud, finantsmehhanismides ja fondides osalemine või tegevus- või meetmetoetuste kaasrahastamine. Euroopa üldistes huvides tegutsevatele asutustele antavate tegevustoetuste suhtes ei kohaldata finantsmääruse kahanemissätteid.

3.   Meetmetoetuste kaasrahastamise maksimummäär on 50 % abikõlblikest kuludest. Erandina võib LIFE+ vahendi loodust ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva osa puhul kaasrahastamise maksimummäär olla 75 % abikõlblikest kuludest, kui tegemist on esmatähtsaid elupaikasid või liike käsitlevate meetmete ja projektidega, pidades silmas direktiivi 79/409/EMÜ või direktiivi 92/43/EMÜ rakendamist, kui maksimummäära suurendamine on vajalik kaitseeesmärkide saavutamiseks.

4.   Riigihankelepingute puhul võidakse ühenduse rahalistest vahenditest katta teenuste ja kaupade ostmine. Need kulud võivad muu hulgas hõlmata teabe ja teavitamisega ning lisaks projektide, poliitika, programmide ja õigusaktide ettevalmistamise, rakendamise, järelevalve, kontrolli ja hindamisega seotud kulusid.

5.   Kui liikmesriik teeb sellise otsuse, vastavad personalikulud ühenduse kaasrahastamise tingimustele järgmistel tingimustel:

| a) | siseriiklikud asutused võivad saada ühenduse rahalist abi maksimaalselt kuni 2 % ühenduse rahalistest vahenditest, mis on eraldatud liikmesriikide iga-aastastele riiklikele tööprogrammidele vastava aasta jaoks. Kõnealused töötajad peavad täitma lisaülesandeid, mida siseriiklikud asutused ühenduse programmide rakendamisega seoses varem ei täitnud; |
| --- | --- |

a)

siseriiklikud asutused võivad saada ühenduse rahalist abi maksimaalselt kuni 2 % ühenduse rahalistest vahenditest, mis on eraldatud liikmesriikide iga-aastastele riiklikele tööprogrammidele vastava aasta jaoks. Kõnealused töötajad peavad täitma lisaülesandeid, mida siseriiklikud asutused ühenduse programmide rakendamisega seoses varem ei täitnud;

| b) | avalike teenistujate palgakulusid võib rahastada üksnes ulatuses, mis on seotud selliste projekti rakendamistegevuste kuludega, mida asjaomane asutus nimetatud projektita ei oleks pidanud läbi viima. Kõnealused töötajad lähetatakse spetsiaalselt projekti läbiviimiseks ja nendega seoses tekib olemasoleva alalise personali kuludega võrreldes lisakulusid. |
| --- | --- |

b)

avalike teenistujate palgakulusid võib rahastada üksnes ulatuses, mis on seotud selliste projekti rakendamistegevuste kuludega, mida asjaomane asutus nimetatud projektita ei oleks pidanud läbi viima. Kõnealused töötajad lähetatakse spetsiaalselt projekti läbiviimiseks ja nendega seoses tekib olemasoleva alalise personali kuludega võrreldes lisakulusid.

Artikkel 6

Programmitöö

1.   Komisjon koostab esimese mitmeaastase strateegilise programmi aastateks 2007 kuni 2010 ning teise mitmeaastase strateegilise programmi aastateks 2011 kuni 2013. Kõnealustes programmides määratletakse ühenduse rahastamise peamised eesmärgid, prioriteetsed tegevusvaldkonnad, meetmete liigid ja eeldatavad tulemused seoses artiklites 1, 3 ja 4 sätestatud eesmärkide ja kriteeriumidega. Programmid sisaldavad vahendite jaotust liikmesriikide vahel ning osutavad neile eelarveosadele, mille suhtes kohaldatakse tsentraalseid otseseid ja delegeeritud haldamismeetodeid vastavalt artikli 7 lõikele 2.

Vähemalt 80 % eelarve suhtes tuleks kohaldada delegeeritud haldamist.

2.   Vahendite jaotus liikmesriikide vahel seoses eelarveosaga, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud haldamist, ei piira artikli 11 lõikes 3 ettenähtud iga-aastase eelarvemenetluse kohaldamist. Komisjon jaotab vahendid järgmiste kriteeriumide alusel:

| a) | rahvaarv:






  i) | iga liikmesriigi rahvaarv. Selle kriteeriumi kaalutegur on 50 %; ning |
| --- | --- | --- |

a)

rahvaarv:

i)

iga liikmesriigi rahvaarv. Selle kriteeriumi kaalutegur on 50 %; ning

| ii) | iga liikmesriigi rahvastikutihedus, seades ülemmääraks ELi keskmise rahvastikutiheduse kahekordse väärtuse. Selle kriteeriumi kaalutegur on 5 %; |
| --- | --- |

ii)

iga liikmesriigi rahvastikutihedus, seades ülemmääraks ELi keskmise rahvastikutiheduse kahekordse väärtuse. Selle kriteeriumi kaalutegur on 5 %;

| b) | loodus ja bioloogiline mitmekesisus:






  i) | ühenduse tähtsusega alade kogupindala igas liikmesriigis, väljendatuna osana ühenduse tähtsusega alade kogupindalast. Selle kriteeriumi kaalutegur on 25 %; ning |
| --- | --- | --- |

b)

loodus ja bioloogiline mitmekesisus:

i)

ühenduse tähtsusega alade kogupindala igas liikmesriigis, väljendatuna osana ühenduse tähtsusega alade kogupindalast. Selle kriteeriumi kaalutegur on 25 %; ning

| ii) | liikmesriikide ühenduse tähtsusega aladega hõlmatud territooriumi osa võrreldes protsendimääraga ühenduse territooriumist, mis on hõlmatud ühenduse tähtsusega aladega. Selle kriteeriumi kaalutegur on 20 %. |
| --- | --- |

ii)

liikmesriikide ühenduse tähtsusega aladega hõlmatud territooriumi osa võrreldes protsendimääraga ühenduse territooriumist, mis on hõlmatud ühenduse tähtsusega aladega. Selle kriteeriumi kaalutegur on 20 %.

Niipea kui asjakohased andmed on liikmesriikide jaoks kättesaadavad, teeb komisjon nii ühenduse tähtsusega alade kui ka erikaitselade põhjal looduse ja bioloogilise mitmekesisuse osa jaoks arvutused, vältides samas topeltarvestamist.

Lisaks sellele võib komisjon teha lisaeraldisi sisemaal asuvatele liikmesriikidele. Sellisel viisil tehtud eralised ei ületa 3 % kogu delegeeritud eelarvest.

Komisjon tagab siiski, et ühegi liikmesriigi eraldis ei ole vähem kui asjakohane minimaalne eraldis 1 kuni 3 miljonit eurot aastas, võttes arvesse rahvastikutihedust, keskkonnakulutusi ja -vajadusi ning vastuvõtmise suutlikkust.

3.   Lõikes 1 osutatud mitmeaastaste strateegiliste programmide raames esitavad liikmesriigid komisjonile iga-aastaste riiklike tööprogrammide kavandid selle eelarveosa kohta, mille suhtes kohaldatakse delegeerimist; kavandid esitatakse iga aasta kohta ajavahemikel 2007 kuni 2010 ja 2011 kuni 2013. Nendes määratakse iga aasta kohta vähemalt:

| a) | prioriteetsed valdkonnad, võttes arvesse kindlaksmääratud pikaajalisi vajadusi; |
| --- | --- |

a)

prioriteetsed valdkonnad, võttes arvesse kindlaksmääratud pikaajalisi vajadusi;

| b) | konkreetsed riiklikud eesmärgid; |
| --- | --- |

b)

konkreetsed riiklikud eesmärgid;

| c) | rahastatavad meetmed ja viis, kuidas need vastavad artiklis 3 sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

c)

rahastatavad meetmed ja viis, kuidas need vastavad artiklis 3 sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| d) | kulude prognoos; ning |
| --- | --- |

d)

kulude prognoos; ning

| e) | kavandatav järelevalveraamistik. |
| --- | --- |

e)

kavandatav järelevalveraamistik.

Liikmesriigid võivad lisada oma iga-aastastesse riiklikesse tööprogrammidesse riikidevahelisi meetmeid.

4.   Komisjon konsulteerib mitmeaastaste strateegiliste programmide kavandite osas liikmesriikidega artikli 14 lõikes 1 osutatud komitee raames. Programmid võetakse vastu vastavalt artikli 15 lõike 1 punktile a. Mitmeaastane strateegiline programm aastateks 2007 kuni 2010 võetakse vastu võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

5.   Komisjon konsulteerib liikmesriikidega kahepoolselt iga-aastaste riiklike tööprogrammide kavandite osas, eesmärgiga võtta iga-aastased riiklikud tööprogrammid vastu vastavalt artikli 15 lõike 1 punktile b. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga-aastaste riiklike tööprogrammide kavandid aastaks 2007 võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast esimese mitmeaastase strateegilise programmi vastuvõtmist. Vajadusel esitavad liikmesriigid iga-aastased riiklikud tööprogrammid järgmisteks aastateks ning juba esitatud kavandite ajakohastamised vastavalt artikli 15 lõike 2 punkti b kohaselt sätestatud ajakavale.

Liikmesriigid võivad soovi korral esitada iga-aastaste riiklike tööprogrammide kavandid käesoleva määrusega hõlmatud mõneks või kõikideks aastateks samal ajal.

6.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklikud asutused rakendavad artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt vastuvõetud iga-aastaseid riiklikke töökavasid. Siseriiklikud asutused kutsuvad esitama iga-aastastes riiklikes töökavades sätestatud meetmete rakendamiseks projektitaotlusi. Nad tagavad, et projektid vastavad artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele, eelistades neid projekte, mis aitavad kõige paremini saavutada käesoleva määruse eesmärke.

7.   Siseriiklikud asutused annavad komisjonile aru iga-aastaste riiklike tööprogrammide rakendamise kohta. Nad teevad artikli 12 lõikes 1 osutatud lõplikud projektiaruanded või nende kokkuvõtted üldsusele kättesaadavaks. Komisjon peaks korrapäraselt avaldama LIFE+ vahendi kaudu rahastatavate projektide loetelud, mis sisaldavad projekti eesmärkide ja saavutatud tulemuste lühikirjeldust ja igale projektile kulutatud vahendite kokkuvõtet. Komisjon kasutab selleks asjakohaseid meediakanaleid ja tehnoloogiaid, sealhulgas Internetti.

Artikkel 7

Rahastamiskord ja eelarve täitmise delegeerimine

1.   Komisjon rakendab käesolevat määrust kooskõlas finantsmäärusega.

2.   Komisjon võib finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c alusel ning vastavalt käesoleva määruse II lisas toodud valikukriteeriumidele otsustada usaldada osa eelarve täitmise ülesandest kokkuleppel liikmesriikidega määratud siseriiklikele asutustele.

Artikkel 8

Toetuse saajad

LIFE+ vahendi kaudu võib rahastada avalik-õiguslikke ja/või eraõiguslikke asutusi, osalejaid ja institutsioone.

Artikkel 9

Kolmandate riikide osalemine

LIFE+ kaudu rahastatavad programmid on osalemiseks avatud järgmistele riikidele, tingimusel et saadakse täiendavad eraldisi:

| a) | EFTA riigid, kes on saanud Euroopa Keskkonnaagentuuri liikmeteks vastavalt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 933/1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta (11); |
| --- | --- |

a)

EFTA riigid, kes on saanud Euroopa Keskkonnaagentuuri liikmeteks vastavalt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 933/1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta (11);

| b) | Euroopa Liidu kandidaatriigid; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu kandidaatriigid;

| c) | Lääne-Balkani riigid, kes on kaasatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi. |
| --- | --- |

c)

Lääne-Balkani riigid, kes on kaasatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi.

Artikkel 10

Rahastamisvahendite vastastikune täiendavus

Käesoleva määrusega ei rahastata meetmeid, mis vastavad teiste ühenduse rahastamisvahendite, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi, Euroopa Kalandusfondi ja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi abikõlblikkuse kriteeriumidele või saavad neist abi samal eesmärgil. Käesoleva määruse kohaselt toetuse saajad esitavad teabe ühenduse eelarvest saadud rahastamise ja menetluses olevate rahastamistaotluste kohta komisjonile, kui tegemist on tsentraalselt rahastatavate meetmetega, või siseriiklikule asutusele, kui tegemist on delegeeritud meetmetega. Taotletakse koostoimet ja vastastikust täiendavust ühenduse muude rahastamisvahenditega.

Artikkel 11

Kestus ja eelarvelised vahendid

1.   Käesolevat määrust rakendatakse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

2.   LIFE+ rakendamise rahastamispaketiks alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 kehtestatakse 1 854 372 000 EUR.

3.   Käesoleva määrusega sätestatud meetmetele eraldatud eelarvelised vahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena.

Eelarvepädev asutus kinnitab ettenähtud iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

4.   Vähemalt 40 % LIFE+ eelarvelistest vahenditest eraldatakse looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitseks võetavatele meetmetele.

Artikkel 12

Järelevalve

1.   Iga LIFE+ rahastatava meetme ja projekti kohta esitab toetuse saaja tsentraalselt rahastatud meetmete puhul komisjonile või delegeeritud meetmete puhul siseriiklikule asutusele tehnilise aruande ja finantsaruande töö edenemise kohta. Lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast projekti lõpetamist.

2.   Ilma et see piiraks kontrollikoja poolt koos pädevate siseriiklike auditeerimisasutuste või -talitustega auditite läbiviimist vastavalt asutamislepingu artiklile 248 või muud kontrollimist vastavalt asutamislepingu artikli 279 lõike 1 punktile b, viivad komisjoni ametnikud ja teised töötajad läbi kohapealseid kontrolle, sealhulgas pistelisi kontrolle, LIFE+ vahendi kaudu rahastatavate projektide puhul, eesmärgiga kontrollida eelkõige artiklis 3 sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumide täitmist.

3.   Käesolevast määrusest tulenevad lepingud ja kokkulepped, sealhulgas kokkulepped siseriiklike asutustega, näevad eelkõige ette, et komisjon (või komisjoni volitatud esindaja) teostab järelevalvet ja finantskontrolli ning kontrollikoda viib läbi auditeid, mis toimuvad vajadusel kohapeal.

4.   Rahalise toetuse saaja hoiab viie aasta jooksul pärast mis tahes projektiga seotud viimast väljamakset komisjonile kättesaadavana kõik projektiga seoses tehtud kulutusi tõendavad dokumendid.

5.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud aruannete tulemuste ja pistelise kontrolli põhjal kohandab komisjon vajaduse korral algselt heakskiidetud rahalise toetuse määra või toetuse andmise tingimusi ning maksegraafikut.

6.   Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed kontrollimaks, kas rahastatavaid meetmeid ja projekte viiakse ellu nõuetekohaselt ning kooskõlas käesoleva määruse ja finantsmääruse sätetega.

Artikkel 13

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve, kohaldades pettust, korruptsiooni ja muid ebaseaduslikke tegevusi ennetavaid meetmeid, viies läbi tõhusaid kontrolle, nõudes tagasi põhjendamatult makstud summad ning kohaldades eeskirjade eiramise tuvastamise korral tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (12) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (13) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (14).

2.   LIFE+ vahendi kaudu rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramine ühenduse õiguse sätte või lepingust tuleneva kohustuse rikkumist, mis tuleneb majandustegevuses osaleja tegevusest või tegevusetusest, mis kahjustab või kahjustaks ühenduste üldeelarvet või nende hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu.

3.   Komisjon vähendab projektile antava rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva määruse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete eiramise, või kui ilmneb, et projekti on komisjonilt nõusolekut taotlemata märkimisväärselt muudetud, nii et see on vastuolus projekti olemuse või rakendamistingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või kui projekti rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud rahalise toetuse kasutamist, nõuab komisjon toetuse saajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui toetuse saaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5.   Iga põhjendamatu väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 14

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses määratakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 2 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

4.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 15

Rakendusotsused

1.   Artikli 14 lõikes 2 sätestatud korras tehakse järgmised rakendusotsused, millega:

| a) | võetakse vastu ja vajadusel muudetakse vastavalt artikli 6 lõikele 1 koostatud mitmeaastaseid strateegilisi programme; |
| --- | --- |

a)

võetakse vastu ja vajadusel muudetakse vastavalt artikli 6 lõikele 1 koostatud mitmeaastaseid strateegilisi programme;

| b) | võetakse vastu ning vajadusel muudetakse liikmesriikide poolt vastavalt artikli 6 lõikele 3 esitatud kavandite alusel koostatud iga-aastaseid riiklikke tööprogramme; |
| --- | --- |

b)

võetakse vastu ning vajadusel muudetakse liikmesriikide poolt vastavalt artikli 6 lõikele 3 esitatud kavandite alusel koostatud iga-aastaseid riiklikke tööprogramme;

| c) | lisatakse meetmeid I lisasse või muudetakse II lisa; ning |
| --- | --- |

c)

lisatakse meetmeid I lisasse või muudetakse II lisa; ning

| d) | kehtestatakse käesoleva määruse rakendamise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

d)

kehtestatakse käesoleva määruse rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

2.   Artikli 14 lõikes 3 sätestatud korras tehakse järgmised rakendusotsused, millega:

| a) | otsustatakse usaldada eelarve täitmine siseriiklikule asutusele või siseriiklikele asutustele vastavalt artikli 7 lõikele 2 ning kinnitatakse, et asutus või asutused peavad kinni II lisas sätestatud valikukriteeriumidest; |
| --- | --- |

a)

otsustatakse usaldada eelarve täitmine siseriiklikule asutusele või siseriiklikele asutustele vastavalt artikli 7 lõikele 2 ning kinnitatakse, et asutus või asutused peavad kinni II lisas sätestatud valikukriteeriumidest;

| b) | määratletakse artikli 6 lõike 3 eesmärkidel esitatavate iga-aastaste riiklike tööprogrammide ning artikli 6 lõikes 7 osutatud aruannete vorm, sisu ja esitamise kuupäevad; |
| --- | --- |

b)

määratletakse artikli 6 lõike 3 eesmärkidel esitatavate iga-aastaste riiklike tööprogrammide ning artikli 6 lõikes 7 osutatud aruannete vorm, sisu ja esitamise kuupäevad;

| c) | määratakse kindlaks artikli 12 lõikes 1 osutatud aruannete vorm, sisu ja saajad; ning |
| --- | --- |

c)

määratakse kindlaks artikli 12 lõikes 1 osutatud aruannete vorm, sisu ja saajad; ning

| d) | kehtestatakse näitajad LIFE+ rahastatavate meetmete järelevalve hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

d)

kehtestatakse näitajad LIFE+ rahastatavate meetmete järelevalve hõlbustamiseks.

Artikkel 16

Hindamine

1.   Komisjon tagab korrapärase järelevalve mitmeaastaste programmide üle, et hinnata nende mõju.

2.   Hiljemalt 30. septembriks 2010 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja artikli 14 lõikes 1 osutatud komiteele vahekokkuvõtte LIFE+ vahendi kohta. Vahekokkuvõttes antakse hinnang käesoleva määruse rakendamisele ajavahemikul 2007 kuni 2009. Vajadusel esitab komisjon ettepanekud rakendusotsuste muutmiseks vastavalt artiklile 15.

3.   Komisjon korraldab käesoleva määruse rakendamise lõpphindamise, milles antakse hinnang sellele, kuidas on määrus aidanud kaasa ühenduse keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisele, kaasajastamisele ja arendamisele, ning eraldiste kasutamisele. Komisjon esitab kõnealuse lõpphinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2012 vajadusel koos ettepanekuga eranditult keskkonnavaldkonna rahastamiseks mõeldud rahastamisvahendi edasiseks arendamiseks alates 2014. aastast.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1.   Lihtsustamise ja konsolideerimise eesmärgil tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse järgmised õigusaktid:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1655/2000 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta (15); |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1655/2000 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta (15);

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta otsus nr 1411/2001/EÜ ühenduse koostöö tegevusraamistiku kohta linnade säästva arengu edendamiseks; (16) |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta otsus nr 1411/2001/EÜ ühenduse koostöö tegevusraamistiku kohta linnade säästva arengu edendamiseks; (16)

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 1. märtsi 2002. aasta otsus nr 466/2002/EÜ, millega sätestatakse ühenduse tegevusprogramm peamiselt keskkonnakaitse valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide edendamiseks; (17) |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 1. märtsi 2002. aasta otsus nr 466/2002/EÜ, millega sätestatakse ühenduse tegevusprogramm peamiselt keskkonnakaitse valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide edendamiseks; (17)

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (“Forest Focus”) (18). |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (“Forest Focus”) (18).

2.   Enne 31. detsembrit 2006 eespool nimetatud õigusaktide kohaselt alustatud meetmeid reguleeritakse kuni nende lõpetamiseni samade õigusaktidega. Kõnealuste õigusaktidega ette nähtud komiteed asendatakse käesoleva määruse artikli 14 lõikes 1 osutatud komiteega. Käesolevat määrust kasutatakse kõigi kõnealuste õigusaktidega nõutud kohustuslike järelevalvetoimingute ja hindamiste rahastamiseks pärast nende õigusaktide kehtivusaja lõppu. Kuni meetmete lõpuleviimiseni peavad need vastama lõikes 1 nimetatud vahendites määratletud tehnilistele sätetele.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 255, 14.10.2005, lk 52.

1

(2)  ELT C 231, 20.9.2005, lk 72.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 7. juuli 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 27. juuni 2005. ja Euroopa Parlamendi ... aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

(4)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

6

(7)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

7

(8)  EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30.

8

(9)  ELT C ...

9

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

10

(11)  EÜT 117, 5.5.1999, lk 1.

11

(12)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

12

(13)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

13

(14)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

14

(15)  EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1682/2004 (ELT L 308, 5.10.2004, lk 1).

15

(16)  EÜT L 191, 13.7.2001, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

16

(17)  EÜT L 75, 16.3.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ.

17

(18)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17).

18

---

I LISA

RAHASTAMISE TINGIMUSTELE VASTAVAD MEETMED

Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, võib LIFE+ vahendi kaudu rahastada järgmisi meetmeid, kui need vastavad artiklis 3 sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele:

| 1. | eelarve puhul, mille suhtes kohaldatakse tsentraalset otsest haldamist:






  a) | peamiselt keskkonna kaitsmise ja edendamisega tegelevate üleeuroopaliste valitsusväliste organisatsioonide teatud operatiivsed tegevused; |
| --- | --- | --- |

1.

eelarve puhul, mille suhtes kohaldatakse tsentraalset otsest haldamist:

a)

peamiselt keskkonna kaitsmise ja edendamisega tegelevate üleeuroopaliste valitsusväliste organisatsioonide teatud operatiivsed tegevused;

| b) | selliste võrkude ja arvutisüsteemide väljatöötamine ja hooldamine, mis on otseselt seotud ühenduse keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisega; |
| --- | --- |

b)

selliste võrkude ja arvutisüsteemide väljatöötamine ja hooldamine, mis on otseselt seotud ühenduse keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisega;

| 2. | eelarve puhul, mille suhtes kohaldatakse kas tsentraalset otsest või delegeeritud haldamist:






  a) | uuringud, ülevaated, mudelite ja stsenaariumide väljatöötamine; |
| --- | --- | --- |

2.

eelarve puhul, mille suhtes kohaldatakse kas tsentraalset otsest või delegeeritud haldamist:

a)

uuringud, ülevaated, mudelite ja stsenaariumide väljatöötamine;

| b) | järelevalve, sealhulgas metsaseire; |
| --- | --- |

b)

järelevalve, sealhulgas metsaseire;

| c) | suutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

c)

suutlikkuse suurendamine;

| d) | koolitused, töörühmad ja koosolekud, sealhulgas metsatulekahjude ennetamisega seotud algatustes osalejate koolitamine; |
| --- | --- |

d)

koolitused, töörühmad ja koosolekud, sealhulgas metsatulekahjude ennetamisega seotud algatustes osalejate koolitamine;

| e) | koostöövõrkude loomine ja parimate tavade platvormid; |
| --- | --- |

e)

koostöövõrkude loomine ja parimate tavade platvormid;

| f) | teabe ja teabevahetusega seotud meetmed, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniad, eelkõige kampaaniad üldsuse teadlikkuse tõstmiseks metsatulekahjudest; |
| --- | --- |

f)

teabe ja teabevahetusega seotud meetmed, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniad, eelkõige kampaaniad üldsuse teadlikkuse tõstmiseks metsatulekahjudest;

| g) | uuenduslike poliitiliste lähenemisviiside, tehnoloogiate, meetodite ja vahendite tutvustamine; |
| --- | --- |

g)

uuenduslike poliitiliste lähenemisviiside, tehnoloogiate, meetodite ja vahendite tutvustamine;

| h) | siseriiklike asutuste palgakulud; ning |
| --- | --- |

h)

siseriiklike asutuste palgakulud; ning

| i) | konkreetselt looduse ja bioloogilise mitmekesisuse osas:






  — | alade ja liikide haldamine ja alade planeerimine, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku ökoloogilise sidususe parandamine; |
| --- | --- | --- |

i)

konkreetselt looduse ja bioloogilise mitmekesisuse osas:

—

alade ja liikide haldamine ja alade planeerimine, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku ökoloogilise sidususe parandamine;

| — | kaitsestaatuse järelevalve, sealhulgas järelevalvemenetluste ja -struktuuride loomine; |
| --- | --- |

—

kaitsestaatuse järelevalve, sealhulgas järelevalvemenetluste ja -struktuuride loomine;

| — | liikide ja elupaikade kaitsmise tegevuskavade väljatöötamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

—

liikide ja elupaikade kaitsmise tegevuskavade väljatöötamine ja rakendamine;

| — | Natura 2000 võrgustiku laiendamine merealadele; |
| --- | --- |

—

Natura 2000 võrgustiku laiendamine merealadele;

| — | maaost, tingimusel et:






  — | maaost aitab kaasa Natura 2000 ala kaitsele või taastamisele; |
| --- | --- | --- |

—

maaost, tingimusel et:

—

maaost aitab kaasa Natura 2000 ala kaitsele või taastamisele;

| — | maaost on ainus või kõige tasuvam viis ala kaitsmise soovitud eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

maaost on ainus või kõige tasuvam viis ala kaitsmise soovitud eesmärgi saavutamiseks;

| — | ostetud maa eraldatakse selliseks pikaajaliseks kasutuseks, mis on kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud eesmärkidega; ja |
| --- | --- |

—

ostetud maa eraldatakse selliseks pikaajaliseks kasutuseks, mis on kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud eesmärkidega; ja

| — | asjaomased liikmesriigid tagavad kas üleandmise teel või muul viisil sellise maa pikaajalise eraldamise looduskaitse eesmärkideks. |
| --- | --- |

—

asjaomased liikmesriigid tagavad kas üleandmise teel või muul viisil sellise maa pikaajalise eraldamise looduskaitse eesmärkideks.

---

II LISA

KRITEERIUMID EELARVE TÄITMISEGA SEOTUD ÜLESANNETE DELEGEERIMISEKS

| 1. | Komisjon määrab siseriiklikud asutused kokkuleppel liikmesriikidega. Liikmesriigid võivad määrata siseriiklikud asutused ka vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (1) artiklitele 38 ja 39. Liikmesriigid kehtestavad siseriiklikele asutustele haldus- ja finantssätted iga-aastaste riiklike tööprogrammide tõhusaks rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Komisjon määrab siseriiklikud asutused kokkuleppel liikmesriikidega. Liikmesriigid võivad määrata siseriiklikud asutused ka vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (1) artiklitele 38 ja 39. Liikmesriigid kehtestavad siseriiklikele asutustele haldus- ja finantssätted iga-aastaste riiklike tööprogrammide tõhusaks rakendamiseks.

| 2. | Komisjon tagab, et delegeerimine vastab säästlikkuse, tulemuslikkuse ja tõhususe põhimõtetele. Enne delegeerimise kohaldamist tagab komisjon eelhinnangu abil, et rahaliste vahendite delegeerimine siseriiklikele asutustele vastab usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja tõhustab ühenduse tegevuse nähtavust. |
| --- | --- |

2.

Komisjon tagab, et delegeerimine vastab säästlikkuse, tulemuslikkuse ja tõhususe põhimõtetele. Enne delegeerimise kohaldamist tagab komisjon eelhinnangu abil, et rahaliste vahendite delegeerimine siseriiklikele asutustele vastab usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja tõhustab ühenduse tegevuse nähtavust.

| 3. | Siseriiklikuks asutuseks määratud üksus peab vastama järgmistele kriteeriumidele:






  — | ta peab olema asjaomase liikmesriigi õigusega reguleeritav juriidiline isik; |
| --- | --- | --- |

3.

Siseriiklikuks asutuseks määratud üksus peab vastama järgmistele kriteeriumidele:

—

ta peab olema asjaomase liikmesriigi õigusega reguleeritav juriidiline isik;

| — | tal peab olema piisavalt keskkonnapoliitika valdkonnas pädevat personali; |
| --- | --- |

—

tal peab olema piisavalt keskkonnapoliitika valdkonnas pädevat personali;

| — | tal on vajalik infrastruktuur, eelkõige infotöötluse ja teabevahetuses osas; |
| --- | --- |

—

tal on vajalik infrastruktuur, eelkõige infotöötluse ja teabevahetuses osas;

| — | ta peab tegutsema halduskontekstis, mis võimaldab tal oma ülesandeid rahuldavalt täita ja vältida huvide konflikti; |
| --- | --- |

—

ta peab tegutsema halduskontekstis, mis võimaldab tal oma ülesandeid rahuldavalt täita ja vältida huvide konflikti;

| — | tal peab olema õigus kohaldada ühenduse tasandil kehtestatud finantsjuhtimise eeskirju ja lepingulisi tingimusi; |
| --- | --- |

—

tal peab olema õigus kohaldada ühenduse tasandil kehtestatud finantsjuhtimise eeskirju ja lepingulisi tingimusi;

| — | ta peab esitama piisavad finantstagatised, mille on eelistatavalt andnud riigiasutus, ja nende juhtimissuutlikkus peab vastama ühenduse rahalistele vahenditele, mida neil palutakse hallata. |
| --- | --- |

—

ta peab esitama piisavad finantstagatised, mille on eelistatavalt andnud riigiasutus, ja nende juhtimissuutlikkus peab vastama ühenduse rahalistele vahenditele, mida neil palutakse hallata.

| 4. | Komisjon sõlmib vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 41 iga siseriikliku asutusega lepingu, millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted, mis hõlmavad muu hulgas ülesannete määratlust, aruannete koostamise ja esitamise eeskirju, vastutuse piiritlemist ja kontrollimiskorda. Siseriiklikud asutused peavad kinni läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetest. Nad väldivad topeltrahastamist muudest ühenduse rahastamisallikatest. Nad teostavad järelevalvet projektide täitmise üle ning nõuavad tagasi toetuse saajate poolt tagasimaksmisele kuuluvad rahalised vahendid. |
| --- | --- |

4.

Komisjon sõlmib vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 41 iga siseriikliku asutusega lepingu, millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted, mis hõlmavad muu hulgas ülesannete määratlust, aruannete koostamise ja esitamise eeskirju, vastutuse piiritlemist ja kontrollimiskorda. Siseriiklikud asutused peavad kinni läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetest. Nad väldivad topeltrahastamist muudest ühenduse rahastamisallikatest. Nad teostavad järelevalvet projektide täitmise üle ning nõuavad tagasi toetuse saajate poolt tagasimaksmisele kuuluvad rahalised vahendid.

| 5. | Lisaks teeb komisjon kindlaks, kas liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada siseriiklike asutuste asjakohane audiitorkontroll ja finantsjärelevalve. Liikmesriik esitab komisjonile enne delegeerimise teostamist piisavad tagatised selle kohta, et siseriiklikus asutuses on kasutusel usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele vastavad sobivad ja nõuetekohaselt toimivad menetlused. |
| --- | --- |

5.

Lisaks teeb komisjon kindlaks, kas liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada siseriiklike asutuste asjakohane audiitorkontroll ja finantsjärelevalve. Liikmesriik esitab komisjonile enne delegeerimise teostamist piisavad tagatised selle kohta, et siseriiklikus asutuses on kasutusel usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele vastavad sobivad ja nõuetekohaselt toimivad menetlused.

| 6. | Iga siseriiklik asutus vastutab mis tahes tagastamata rahaliste vahendite eest eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse korral, milles on süüdi siseriiklik asutus. |
| --- | --- |

6.

Iga siseriiklik asutus vastutab mis tahes tagastamata rahaliste vahendite eest eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse korral, milles on süüdi siseriiklik asutus.

| 7. | Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega sujuva ülemineku varasemate keskkonnaalaste programmide raames rakendatud meetmetelt käesoleva määruse raames rakendatavatele meetmetele. |
| --- | --- |

7.

Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega sujuva ülemineku varasemate keskkonnaalaste programmide raames rakendatud meetmetelt käesoleva määruse raames rakendatavatele meetmetele.

---

(1)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3).

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 2004. aasta septembris vastu ettepaneku (1) keskkonna rahastamisvahendit (LIFE+) käsitleva määruse kohta.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 2005. aasta juulis. (2)

Regioonide Komitee (3) ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee (4) võtsid oma arvamused vastu 2005. aasta aprillis.

Nõukogu võttis ühise seisukoha vastu 27. juunil 2006. aastal.

II.   EESMÄRK

Esitatud määrus on üks mitmetest määrustest, mis on seotud finantsperspektiiviga (2007–2013), kuid see on ainus keskkonnaalane. Selle eesmärk on:

| — | toetada ühenduse tasemel Euroopa lisandväärtusega meetmeid ja projekte, et rakendada, ajakohastada ja arendada ühenduse keskkonnaalast poliitikat ja seadusandlust, eelkõige rakendada ühenduse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi (samas kui keskkonnale kasu toovate investeeringute ja korraldusmeetmete rahastamine, eelkõige seoses Natura 2000 võrgustikuga, toimuks üldiselt teiste finantsinstrumentide kaudu), ning |
| --- | --- |

—

toetada ühenduse tasemel Euroopa lisandväärtusega meetmeid ja projekte, et rakendada, ajakohastada ja arendada ühenduse keskkonnaalast poliitikat ja seadusandlust, eelkõige rakendada ühenduse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi (samas kui keskkonnale kasu toovate investeeringute ja korraldusmeetmete rahastamine, eelkõige seoses Natura 2000 võrgustikuga, toimuks üldiselt teiste finantsinstrumentide kaudu), ning

| — | asendada mitmed kehtivad programmid (samas kui mõned praeguse LIFE korra elemendid integreeritaks teistesse rahastamisvahenditesse). |
| --- | --- |

—

asendada mitmed kehtivad programmid (samas kui mõned praeguse LIFE korra elemendid integreeritaks teistesse rahastamisvahenditesse).

Sellise “integreeritud lähenemisviisi” eesmärk on avardada kaasrahastamise võimalusi, soodustada ühise poliitika kujundamist ning võimaldada rahastamisel kajastada paremini riigi ja piirkonna prioriteete.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldist

Ühine seisukoht sisaldab kas sõna-sõnalt, osaliselt või tähenduselt pooli Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekuid. Eelkõige sätestatakse spetsiifiline olemus ja bioloogilise mitmekesisuse komponent ning kehtestatakse Euroopa lisandväärtuse tagamiseks üldised abikõlblikkuse kriteeriumid.

Ühises seisukohas ei kajastata ülejäänuid muudatusettepanekuid, sest nõukogu nõustus komisjoniga, et need olid tarbetud ja/või ebasoovitavad.

Ühine seisukoht sisaldab ka mitmeid muudatusi, mida Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud arvamuses ei leidu. Järgmistes osades kirjeldatakse sisulisi muudatusi. Lisaks neile on tehtud ka redaktsioonilisi muudatusi, et muuta teksti selgemaks või tagada määruse üldist arusaadavust.

2.   Eesmärk, mõisted ja abikõlblikkuse kriteeriumid (artiklid 1, 2, ja 3)

Ühine seisukoht ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuga 11. Nõukogu usub, et tuleb teha vahet artiklis 1 sätestatud üldise eesmärgi ja artiklis 4 sätestatud erieesmärkide vahel. Samuti leiab nõukogu, et ei ole vaja parafraseerida ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärke ja et oleks kohatu otsida võimalusi nende prioriteetide muutmiseks, mille kolm institutsiooni on kokku leppinud ajavahemikuks 2002–2012, nagu on sätestatud otsuses nr 1600/2002/EÜ, välja arvatud nimetatud otsuse artikli 11 lõikes 1 sätestatud läbivaatamise kontekstis.

Nõukogu lisas artikli 2, et anda määratlus kolmele mõistele, mida määruses tihti kasutatakse.

Artikkel 3 on kooskõlas muudatusettepanekutega 12 ja 42, 15 ja 34 selles osas, et seal sätestatakse üldised abikõlblikkuse kriteeriumid tagamaks, et ühendusepoolne kaasrahastamine LIFE+ abil annaks Euroopa lisandväärtust. Eelkõige ei rahastata LIFE+ abil korduvaid tegevusi, näiteks igapäevaseid tegevusi.

3.   Erieesmärgid (artikkel 4 ja I lisa)

Artiklis 4 on arvestatud muudatusettepanekute 12 ja 42 ülejäänud osadega, eelkõige luues uue komponendi spetsiaalselt looduse ja bioloogilise mitmekesisuse jaoks ning lisades viited ökotehnoloogiatele ja metsadele.

Ühises seisukohas muudetakse ka I lisa staatus abikõlblike meetmete näitlikust nimekirjast täielikuks nimekirjaks. I lisas ei ole enam teemasid käsitlevat osa. Nõukogu leiab, et artiklites 1, 3 ja 4 sätestatud eesmärgid ja kriteeriumid ning I lisas sätestatud abikõlblike meetmete nimekiri on LIFE+ vahendi ulatuse määratlemiseks piisav.

4.   Finantssätted (artiklid 5 ja 8–13)

Nõukogu ei saa võtta vastu LIFE+ eelarvet käsitlevat muudatusettepanekut 43. Ühises seisukohas sätestatakse rahastamise kogusummaks1 854 372 000 eurot; see on arv, mis on esitatud komisjoni muudetud ettepanekus (tehti pärast finantsraamistiku (2007–2013) osas 17. mail 2006 kokkuleppe saavutamist). (5)

Ühine seisukoht on täielikult kooskõlas muudatusettepanekuga 44, sest seal ei ole lisa, milles kehtestatakse LIFE+ eelarve komponentidevaheline näitlik jaotus. Siiski, selle asemel, et esitada iga kolme komponendi jaoks eraldi arv, nagu nähakse ette kavandatud muudatusettepanekus 26, on suurema paindlikkuse võimaldamiseks artikli 11 lõikega 4 eraldatud eelarvest 40 % spetsiaalselt looduse ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise toetamise meetmete jaoks.

Artikkel 5 on kooskõlas muudatusettepanekuga 34 selles osas, et üldise kaasrahastamise maksimummääraks määratakse 50 %. See on osaliselt kooskõlas muudatusettepanekuga 13, kuna selles võimaldatakse teatavate looduskaitseprojektide puhul kõrgemat, kuni 75 %-list kaasrahastamise määra. Artiklis 5 on samuti selgitus personalikulude kaasrahastamise kohta (kooskõlas kehtiva tavaga ja finantsmäärusega).

Nõukogu usub, et LIFE+ rahastamise võimalike abisaajate kohta ei ole vaja näiteid esitada. Artikkel 8 ei ole seetõttu kooskõlas muudatusettepanekuga 21.

Nõukogu nõustub, et kooskõlas vastastikuse täiendavuse põhimõttega ei tohiks LIFE+ abil rahastada meetmeid, mis kuuluvad ühenduse teiste rahastamisvahendite abikõlblikkuse kriteeriumite alla. Ühise seisukoha artikkel 10 on kooskõlas muudatusettepaneku 23 eesmärgiga.

Järelevalve osas tugevdatakse ühise seisukohaga komisjonile esitatavat nõuet korraldada kohapealseid kontrollimisi. Lugedes koos artikli 17 lõike 2 punktiga c, on artikli 12 punkt 1 kooskõlas muudatusettepaneku 27 eesmärkidega.

5.   Programmitöö lähenemisviis (artiklid 6 ja 7 ning II lisa)

Komisjoni ettepanekus nähti ette oluline osa eelarve täitmisest delegeerida liikmesriikidele. Nõukogu nõustus selle lähenemisviisiga, kuid ühises seisukohas lisas kohaldatavatesse protseduuridesse märkimisväärselt rohkem üksikasju. Sedasi saavutatakse suurem selgus liikmesriikide ja komisjoni rolli ning nende kululiikide osas, mis kuuluvad tsentraalselt hallatavasse eelarveosasse (eelkõige valitsusväliste organisatsioonide jaoks, mis on kooskõlas muudatusettepanekuga 36).

Ühises seisukohas on toodud ka üksikasjalikud kriteeriumid eelarve delegeeritud osa jaotamiseks liikmesriikide vahel. Seal on kaks kriteeriumi: rahvaarv, sealhulgas rahvastiku tihedus, sest see on paljude keskkonnaalaste survete iseloomulik omadus, ning loodus ja bioloogiline mitmekesisus (põhineb määratud kohtade absoluutsel ja suhtelisel suurusel). Lisatud tabelis näidatakse nende kriteeriumide mõju.

Artikkel 6 on osaliselt kooskõlas muudatusettepanekuga 14, sest seal selgitatakse (lõige 3, teine lõik), et LIFE+ abil võib rahastada riikidevahelisi meetmeid. Iga-aastaste riiklike tööprogrammide vastuvõtmise menetlus on kooskõlas muudatusettepaneku 16 eesmärgiga, sest sellega võimaldatakse liikmesriikidel paindlikumalt arvestada riiklikke ja piirkondlikke prioriteete.

Nõukogu ei saa vastu võtta muudatusettepaneku 15 esimest osa ja muudatusettepanekuid 17 ja 18. Mitmeaastaste strateegiliste programmide vastu võtmisel kaasotsustamismenetluse abil lükkub keskkonnaprojektide rahastamine põhjendamatult edasi. Ühise seisukohaga lisatakse siiski märkimisväärselt rohkem üksikasju määruse ühiselt otsustatud teksti.

6.   Komiteemenetlus (artiklid 14 ja 17)

Ühine seisukoht on suures ulatuses kooskõlas muudatusettepanekuga 29, kuna kõikide peamiste otsuste suhtes tuleb kohaldada regulatiivkomitee menetlust. See on asjakohane, kuna määrusega kehtestatakse üldine raamistik seitsmeks aastaks. Ühenduse ja liikmesriikide prioriteedid arenevad selle aja jooksul tõenäoliselt märkimisväärselt. Mitmeaastastes strateegilistes programmides ja iga-aastastes riiklikes tööprogrammides tegeletakse küsimustega, mis on üksikutele liikmesriikidele üliolulised ja millel on määrav tähtsus nende riikliku keskkonnapoliitika jaoks. Teatavate tehnilisemate otsuste suhtes peaks siiski kohaldama korralduskomitee menetlust.

Nõukogu ei saa vastu võtta muudatusettepanekuid 28, 30 ja 31, sest need kalduvad kõrvale otsuses 1999/468/EÜ sätestatud menetlustest. Kõik muudatused tuleb läbi rääkida horisontaalselt, mitte spetsiifilise vahendi kontekstis.

7.   Muud

Lisaks:

| — | ühise seisukoha preambulit on pisut laiendatud, et selgitada määruse põhiosas toodud sätteid. Põhjendused hõlmavad Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud muudatusettepanekut 9 (kuid mitte muudatusettepanekuid 1–8, sest esitatud tekst ei oleks ajendanud ühtegi sätet nendes artiklites või lisades ega oleks olnud kooskõlas nende sätetega). Lisaks on põhjendus 15 osaliselt kooskõlas muudatusettepaneku 24 eesmärgiga; |
| --- | --- |

—

ühise seisukoha preambulit on pisut laiendatud, et selgitada määruse põhiosas toodud sätteid. Põhjendused hõlmavad Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud muudatusettepanekut 9 (kuid mitte muudatusettepanekuid 1–8, sest esitatud tekst ei oleks ajendanud ühtegi sätet nendes artiklites või lisades ega oleks olnud kooskõlas nende sätetega). Lisaks on põhjendus 15 osaliselt kooskõlas muudatusettepaneku 24 eesmärgiga;

| — | ühine seisukoht hõlmab artikli 6 lõike 7 ja artikli 12 lõike 2 nõudeid, mille kohaselt komisjon peab korraldama muudatusettepanekuga 19 kooskõlas olevaid järelmeetmeid ja nende kohta aruande esitama; |
| --- | --- |

—

ühine seisukoht hõlmab artikli 6 lõike 7 ja artikli 12 lõike 2 nõudeid, mille kohaselt komisjon peab korraldama muudatusettepanekuga 19 kooskõlas olevaid järelmeetmeid ja nende kohta aruande esitama;

| — | ühine seisukoht täidab muudatusettepanekute 32 ja 33 eesmärke, selgitades artiklis 15 hindamisaruannete eesmärki ja ajakava; |
| --- | --- |

—

ühine seisukoht täidab muudatusettepanekute 32 ja 33 eesmärke, selgitades artiklis 15 hindamisaruannete eesmärki ja ajakava;

| — | ühise seisukohaga ei hõlmata muudatusettepanekut 20, sest komisjon ei suudaks tagada, et LIFE+ rakendamine tooks kaasa töökohtade loomise. |
| --- | --- |

—

ühise seisukohaga ei hõlmata muudatusettepanekut 20, sest komisjon ei suudaks tagada, et LIFE+ rakendamine tooks kaasa töökohtade loomise.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu usub, et ühine seisukoht esindab tasakaalustatud paketti, mille abil korraldada sihipärast ühenduse kaasrahastamist, et täiendada teisi ühenduse rahastamisvahendeid ning riiklikke ja piirkondlikke keskkonnaalaseid kulusid. Nõukogu ootab konstruktiivset arutelu Euroopa Parlamendiga, pidades silmas määruse peatset vastuvõtmist.

---

(1)  ELT C 12, 18.1.2005, lk 25.

(2)  10814/05

(3)  ELT C 231, 20.9.2005, lk 72.

(4)  ELT C 255, 14.10.2005, lk 52.

(5)  1 854 372 000 eurot on esitatud 2004. aasta hindades (samaväärne 2 097 880 000 euroga jooksevhindades). Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 37 (eelarvedistsipliin ja eelarvemenetluse parandamine) sätestatakse, et see summa on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse ajal peamine juhis.

Nõukogu tegi samuti avalduse komisjoni muudetud ettepanekus esitatud arvu kohta.

LISA

INDICATIVE ALLOCATIONS TO MEMBER STATES FOR 2007

| Member State | Surface area
  (km2) | Population
  (thousands) | % of total EU population | Population density | Ratio MS density: EU density | Normalised ratio population density | SCI surface area
  (km2) | Ratio SCI:total | % SCI total | Ratio MS %: EU total % | Normalised ratio SCIs | Budget allocation
  (%) | Budget allocation
  (€ mio) | Corrected budget allocation
  (€ mio) | Member State |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | L | M | N | O | P | Q | R |
| | | | (C/Total C) | (C*1000/B) | (E/Total E) | (F/Total F) | | (H/Total H) | (H/B) | (J/Total J) | (K/Total K) | (0,5*D+0,05*G
  +0,25*I+,2*L) | (D42*M) | | |
| BE | 30 528,00 | 10 396,40 | 2,14 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 3 220,88 | 0,54 % | 10,55 % | 0,76 | 2,67 % | 2,10 % | 3,991 | 3,968 | BE |
| CZ | 78 866,00 | 10 211,50 | 2,10 % | 129,48 | 1,14 | 4,13 % | 7 241,36 | 1,22 % | 9,18 % | 0,67 | 2,32 % | 2,03 % | 3,851 | 3,829 | CZ |
| DK | 43 093,00 | 5 397,60 | 1,11 % | 125,25 | 1,11 | 4,00 % | 11 135,95 | 1,88 % | 25,84 % | 1,87 | 6,54 % | 2,53 % | 4,813 | 4,785 | DK |
| DE | 357 031,00 | 82 531,70 | 16,97 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 53 293,92 | 9,00 % | 14,93 % | 1,08 | 3,78 % | 11,85 % | 22,517 | 22,388 | DE |
| EE | 45 226,00 | 1 351,00 | 0,28 % | 29,87 | 0,26 | 0,95 % | 10 591,08 | 1,79 % | 23,42 % | 1,70 | 5,93 % | 1,82 % | 3,456 | 3,437 | EE |
| EL | 131 940,00 | 11 041,10 | 2,27 % | 83,68 | 0,74 | 2,67 % | 27 640,97 | 4,67 % | 20,95 % | 1,52 | 5,30 % | 3,50 % | 6,642 | 6,604 | EL |
| ES | 504 782,00 | 42 345,30 | 8,71 % | 83,89 | 0,74 | 2,68 % | 119 104,03 | 20,11 % | 23,60 % | 1,71 | 5,97 % | 10,71 % | 20,347 | 20,230 | ES |
| FR | 549 192,00 | 59 900,70 | 12,32 % | 109,07 | 0,96 | 3,48 % | 48 809,61 | 8,24 % | 8,89 % | 0,64 | 2,25 % | 8,84 % | 16,800 | 16,704 | FR |
| IE | 70 280,00 | 4 027,70 | 0,83 % | 57,31 | 0,51 | 1,83 % | 10 560,74 | 1,78 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 1,71 % | 3,253 | 3,234 | IE |
| IT | 301 333,00 | 57 888,20 | 11,90 % | 192,11 | 1,70 | 6,13 % | 43 977,33 | 7,43 % | 14,59 % | 1,06 | 3,69 % | 8,85 % | 16,820 | 16,723 | IT |
| CY | 9 250,00 | 730,4 | 0,15 % | 78,96 | 0,70 | 2,52 % | 509,52 | 0,09 % | 8,88 % | 0,64 | 2,25 % | 0,67 % | 1,277 | 2,000 | CY |
| LV | 64 589,00 | 2 319,20 | 0,48 % | 35,91 | 0,32 | 1,15 % | 7 651,27 | 1,29 % | 11,85 % | 0,86 | 3,00 % | 1,22 % | 2,315 | 2,500 | LV |
| LT | 65 200,00 | 3 445,90 | 0,71 % | 52,85 | 0,47 | 1,69 % | 6 663,58 | 1,13 % | 10,22 % | 0,74 | 2,59 % | 1,24 % | 2,351 | 2,500 | LT |
| LU | 2 597,00 | 451,6 | 0,09 % | 173,89 | 1,54 | 5,55 % | 383,11 | 0,06 % | 14,75 % | 1,07 | 3,73 % | 1,09 % | 2,065 | 2,053 | LU |
| HU | 93 030,00 | 10 116,70 | 2,08 % | 108,75 | 0,96 | 3,47 % | 13 929,21 | 2,35 % | 14,97 % | 1,09 | 3,79 % | 2,56 % | 4,863 | 4,835 | HU |
| MT | 316,00 | 399,4 | 0,08 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 39,35 | 0,01 % | 12,45 % | 0,90 | 3,15 % | 1,03 % | 1,966 | 1,954 | MT |
| NL | 41 526,00 | 16 258,00 | 3,34 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 7 510,00 | 1,27 % | 18,09 % | 1,31 | 4,58 % | 3,27 % | 6,204 | 6,169 | NL |
| AT | 83 859,00 | 8 140,10 | 1,67 % | 97,07 | 0,86 | 3,10 % | 8 883,93 | 1,50 % | 10,59 % | 0,77 | 2,68 % | 1,90 % | 3,616 | 3,595 | AT |
| PL | 312 685,00 | 38 190,60 | 7,85 % | 122,14 | 1,08 | 3,90 % | 13 123,86 | 2,22 % | 4,20 % | 0,30 | 1,06 % | 4,89 % | 9,286 | 9,233 | PL |
| PT | 91 990,00 | 10 474,70 | 2,15 % | 113,87 | 1,01 | 3,63 % | 16 502,94 | 2,79 % | 17,94 % | 1,30 | 4,54 % | 2,86 % | 5,440 | 5,409 | PT |
| SI | 20 273,00 | 1 996,40 | 0,41 % | 98,48 | 0,87 | 3,14 % | 6 359,62 | 1,07 % | 31,37 % | 2,27 | 7,94 % | 2,22 % | 4,216 | 4,192 | SI |
| SK | 48 845,00 | 5 380,10 | 1,11 % | 110,15 | 0,97 | 3,51 % | 5 739,36 | 0,97 % | 11,75 % | 0,85 | 2,97 % | 1,57 % | 2,975 | 2,958 | SK |
| FI | 338 145,00 | 5 219,70 | 1,07 % | 15,44 | 0,14 | 0,49 % | 48 551,64 | 8,20 % | 14,36 % | 1,04 | 3,63 % | 3,34 % | 6,341 | 6,305 | FI |
| SE | 414 864,00 | 8 975,70 | 1,85 % | 21,64 | 0,19 | 0,69 % | 62 356,23 | 10,53 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 4,35 % | 8,265 | 8,218 | SE |
| UK | 244 820,00 | 59 673,10 | 12,27 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 25 102,47 | 4,24 % | 10,25 % | 0,74 | 2,60 % | 8,07 % | 15,342 | 15,254 | UK |
| BG | 110 910,00 | 7 801,3 | 1,60 % | 70,34 | 0,62 | 2,24 % | 15 299,25 | 2,58 % | 13,79 % | 1,00 | 3,49 % | 2,26 % | 4,291 | 4,266 | BG |
| RO | 238 391,00 | 21 711,3 | 4,46 % | 91,07 | 0,80 | 2,91 % | 18 085,00 | 3,05 % | 7,59 % | 0,55 | 1,92 % | 3,52 % | 6,697 | 6,658 | RO |
| EU + BG + RO | 4 293 561,00 | 486 375,40 | 100,00 % | 113,28 | 27,67 | 100,00 % | 592 266,18 | 100,00 % | 13,79 % | 28,64 | 100,00 % | 100,00 % | 190 | 190 | EU |

Member State

Surface area

(km2)

Population

(thousands)

% of total EU population

Population density

Ratio MS density: EU density

Normalised ratio population density

SCI surface area

(km2)

Ratio SCI:total

% SCI total

Ratio MS %: EU total %

Normalised ratio SCIs

Budget allocation

(%)

Budget allocation

(€ mio)

Corrected budget allocation

(€ mio)

Member State

A

B

C

D

E

F

G

H

I

L

M

N

O

P

Q

R

(C/Total C)

(C*1000/B)

(E/Total E)

(F/Total F)

(H/Total H)

(H/B)

(J/Total J)

(K/Total K)

(0,5*D+0,05*G

+0,25*I+,2*L)

(D42*M)

BE

30 528,00

10 396,40

2,14 %

226,56

2,00

7,23 %

3 220,88

0,54 %

10,55 %

0,76

2,67 %

2,10 %

3,991

3,968

BE

CZ

78 866,00

10 211,50

2,10 %

129,48

1,14

4,13 %

7 241,36

1,22 %

9,18 %

0,67

2,32 %

2,03 %

3,851

3,829

CZ

DK

43 093,00

5 397,60

1,11 %

125,25

1,11

4,00 %

11 135,95

1,88 %

25,84 %

1,87

6,54 %

2,53 %

4,813

4,785

DK

DE

357 031,00

82 531,70

16,97 %

226,56

2,00

7,23 %

53 293,92

9,00 %

14,93 %

1,08

3,78 %

11,85 %

22,517

22,388

DE

EE

45 226,00

1 351,00

0,28 %

29,87

0,26

0,95 %

10 591,08

1,79 %

23,42 %

1,70

5,93 %

1,82 %

3,456

3,437

EE

EL

131 940,00

11 041,10

2,27 %

83,68

0,74

2,67 %

27 640,97

4,67 %

20,95 %

1,52

5,30 %

3,50 %

6,642

6,604

EL

ES

504 782,00

42 345,30

8,71 %

83,89

0,74

2,68 %

119 104,03

20,11 %

23,60 %

1,71

5,97 %

10,71 %

20,347

20,230

ES

FR

549 192,00

59 900,70

12,32 %

109,07

0,96

3,48 %

48 809,61

8,24 %

8,89 %

0,64

2,25 %

8,84 %

16,800

16,704

FR

IE

70 280,00

4 027,70

0,83 %

57,31

0,51

1,83 %

10 560,74

1,78 %

15,03 %

1,09

3,80 %

1,71 %

3,253

3,234

IE

IT

301 333,00

57 888,20

11,90 %

192,11

1,70

6,13 %

43 977,33

7,43 %

14,59 %

1,06

3,69 %

8,85 %

16,820

16,723

IT

CY

9 250,00

730,4

0,15 %

78,96

0,70

2,52 %

509,52

0,09 %

8,88 %

0,64

2,25 %

0,67 %

1,277

2,000

CY

LV

64 589,00

2 319,20

0,48 %

35,91

0,32

1,15 %

7 651,27

1,29 %

11,85 %

0,86

3,00 %

1,22 %

2,315

2,500

LV

LT

65 200,00

3 445,90

0,71 %

52,85

0,47

1,69 %

6 663,58

1,13 %

10,22 %

0,74

2,59 %

1,24 %

2,351

2,500

LT

LU

2 597,00

451,6

0,09 %

173,89

1,54

5,55 %

383,11

0,06 %

14,75 %

1,07

3,73 %

1,09 %

2,065

2,053

LU

HU

93 030,00

10 116,70

2,08 %

108,75

0,96

3,47 %

13 929,21

2,35 %

14,97 %

1,09

3,79 %

2,56 %

4,863

4,835

HU

MT

316,00

399,4

0,08 %

226,56

2,00

7,23 %

39,35

0,01 %

12,45 %

0,90

3,15 %

1,03 %

1,966

1,954

MT

NL

41 526,00

16 258,00

3,34 %

226,56

2,00

7,23 %

7 510,00

1,27 %

18,09 %

1,31

4,58 %

3,27 %

6,204

6,169

NL

AT

83 859,00

8 140,10

1,67 %

97,07

0,86

3,10 %

8 883,93

1,50 %

10,59 %

0,77

2,68 %

1,90 %

3,616

3,595

AT

PL

312 685,00

38 190,60

7,85 %

122,14

1,08

3,90 %

13 123,86

2,22 %

4,20 %

0,30

1,06 %

4,89 %

9,286

9,233

PL

PT

91 990,00

10 474,70

2,15 %

113,87

1,01

3,63 %

16 502,94

2,79 %

17,94 %

1,30

4,54 %

2,86 %

5,440

5,409

PT

SI

20 273,00

1 996,40

0,41 %

98,48

0,87

3,14 %

6 359,62

1,07 %

31,37 %

2,27

7,94 %

2,22 %

4,216

4,192

SI

SK

48 845,00

5 380,10

1,11 %

110,15

0,97

3,51 %

5 739,36

0,97 %

11,75 %

0,85

2,97 %

1,57 %

2,975

2,958

SK

FI

338 145,00

5 219,70

1,07 %

15,44

0,14

0,49 %

48 551,64

8,20 %

14,36 %

1,04

3,63 %

3,34 %

6,341

6,305

FI

SE

414 864,00

8 975,70

1,85 %

21,64

0,19

0,69 %

62 356,23

10,53 %

15,03 %

1,09

3,80 %

4,35 %

8,265

8,218

SE

UK

244 820,00

59 673,10

12,27 %

226,56

2,00

7,23 %

25 102,47

4,24 %

10,25 %

0,74

2,60 %

8,07 %

15,342

15,254

UK

BG

110 910,00

7 801,3

1,60 %

70,34

0,62

2,24 %

15 299,25

2,58 %

13,79 %

1,00

3,49 %

2,26 %

4,291

4,266

BG

RO

238 391,00

21 711,3

4,46 %

91,07

0,80

2,91 %

18 085,00

3,05 %

7,59 %

0,55

1,92 %

3,52 %

6,697

6,658

RO

EU + BG + RO

4 293 561,00

486 375,40

100,00 %

113,28

27,67

100,00 %

592 266,18

100,00 %

13,79 %

28,64

100,00 %

100,00 %

190

190

EU

Märkused

Eeltoodud tabeli koostasid komisjoni teenistused. Esitatud jaotus on suunav. Tegelik jaotus määratakse komiteemenetluse käigus pärast määruse vastuvõtmist. Mitmete asjaolude tõttu võib tegelik jaotus praegusest mõnevõrra erineda.

| 1. | Tabelis esitatakse jaotus 2007. aastaks ja see põhineb nimetatud aasta 190 miljoni eurosel delegeeritud eelarvel. Komisjoni rahastamisprogrammis nähakse ette, et nii LIFE+ eelarve kui ka liikmesriikidele eraldatud eelarve osa suureneb aasta aastalt. |
| --- | --- |

1.

Tabelis esitatakse jaotus 2007. aastaks ja see põhineb nimetatud aasta 190 miljoni eurosel delegeeritud eelarvel. Komisjoni rahastamisprogrammis nähakse ette, et nii LIFE+ eelarve kui ka liikmesriikidele eraldatud eelarve osa suureneb aasta aastalt.

| 2. | Tabelis kasutatakse komisjoni käsutuses olevaid kõige värskemaid andmeid (nt liikmesriikide rahvaarv on sama, mis esitatud Eurostati aastaraamatus 2005, ja ühenduse tähtsusega alade (SCI) andmed on seisuga 15. mai 2006). Andmed ja seega eraldised muutuvad LIFE+ vahendi kestuse jooksul. Eelkõige volitatakse artikli 6 lõike 2 teises lõigus komisjoni tegema, niipea kui asjakohased andmed on kõikide liikmesriikide jaoks kättesaadavad, nii ühenduse tähtsusega alade kui ka erikaitselade põhjal looduse ja bioloogilise mitmekesisuse osa jaoks arvutused, vältides samas topeltarvestust. |
| --- | --- |

2.

Tabelis kasutatakse komisjoni käsutuses olevaid kõige värskemaid andmeid (nt liikmesriikide rahvaarv on sama, mis esitatud Eurostati aastaraamatus 2005, ja ühenduse tähtsusega alade (SCI) andmed on seisuga 15. mai 2006). Andmed ja seega eraldised muutuvad LIFE+ vahendi kestuse jooksul. Eelkõige volitatakse artikli 6 lõike 2 teises lõigus komisjoni tegema, niipea kui asjakohased andmed on kõikide liikmesriikide jaoks kättesaadavad, nii ühenduse tähtsusega alade kui ka erikaitselade põhjal looduse ja bioloogilise mitmekesisuse osa jaoks arvutused, vältides samas topeltarvestust.

| 3. | Artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga võimaldatakse komisjonil teha ettepanek sisemaal asuvatele liikmesriikidele mõeldud lisaeraldiste kohta. Tabelis eeldatakse, et 2007. aastal selliseid lisaeraldisi ei tehta. |
| --- | --- |

3.

Artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga võimaldatakse komisjonil teha ettepanek sisemaal asuvatele liikmesriikidele mõeldud lisaeraldiste kohta. Tabelis eeldatakse, et 2007. aastal selliseid lisaeraldisi ei tehta.

| 4. | SCId Bulgaarias on määratud praeguste liikmesriikide ja Rumeenia keskmisena. SCIde kohaldamisala Küprosel moodustavad üksnes need alad, mille suhtes kohaldatakse elupaikade direktiivi. |
| --- | --- |

4.

SCId Bulgaarias on määratud praeguste liikmesriikide ja Rumeenia keskmisena. SCIde kohaldamisala Küprosel moodustavad üksnes need alad, mille suhtes kohaldatakse elupaikade direktiivi.

| 5. | Artikli 6 lõike 2 neljandas lõigus on kõikidele liikmesriikidele ette nähtud iga-aastane minimaalne eraldis 1–3 miljonit eurot, võttes arvesse rahvastiku tihedust, keskkonnakulutusi ja -vajadusi ning vastuvõtmise suutlikkust. Tabelis eeldatakse, et nimetatud sätet kasutatakse Küprose eraldise suurendamiseks 2 miljoni euroni ja Läti/Leedu oma 2,5 miljoni euroni. |
| --- | --- |

5.

Artikli 6 lõike 2 neljandas lõigus on kõikidele liikmesriikidele ette nähtud iga-aastane minimaalne eraldis 1–3 miljonit eurot, võttes arvesse rahvastiku tihedust, keskkonnakulutusi ja -vajadusi ning vastuvõtmise suutlikkust. Tabelis eeldatakse, et nimetatud sätet kasutatakse Küprose eraldise suurendamiseks 2 miljoni euroni ja Läti/Leedu oma 2,5 miljoni euroni.

---

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 238/18

---

NÕUKOGU18. juuli 2006. aasta,

ühine seisukoht (EÜ) nr 11/2006

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsus nr .../2006/EÜ, millega luuakse programm “Kultuur” (2007–2013)

(2006/C 238 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 151 lõike 5 esimest taanet,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31) | Oluline on edendada koostööd ja kultuurivahetust, et austada ja edendada kultuuride ja keelte mitmekesisust Euroopas ning parandada Euroopa kodanike teadmisi teistest Euroopa kultuuridest, samas tõstes inimeste teadlikkust Euroopa ühisest kultuuripärandist. Kultuuri- ja keelealase koostöö ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamine aitab muuta Euroopa kodakondsuse tajutavaks reaalsuseks, soodustades Euroopa kodanike otsest osalemist integratsiooniprotsessis.Euroopa Liidu välise nähtavuse parandamisele saab kaasa aidata aktiivse kultuuripoliitikaga, mille eesmärgiks on säilitada Euroopa kultuuriline mitmekesisus ja edendada ühiseid kultuurielemente ja ühist kultuuripärandit.Selleks, et kodanikud toetaksid täielikult Euroopa integratsiooni ning osaleksid selles täiel määral, tuleks panna suuremat rõhku nende ühistele kultuurilistele väärtustele ja juurtele kui nende identiteedi ning vabadusel, võrdsusel, demokraatial, inimväärikuse ja aususe austamisel, sallivusel ja solidaarsusel põhinevasse ühiskonda kuulumise põhielementidele, järgides seejuures täielikult Euroopa Liidu põhiõiguste hartat.On oluline, et kultuurisektor aitab kaasa Euroopa laiemale poliitilisele arengule ning mängib selles oma rolli. Kultuurisektor on oluline tööandja ja lisaks sellele eksisteerib selge seos kultuuri tehtud investeeringute ja majandusarengu vahel; sellest tulenebki kultuuripoliitika tugevdamise tähtsus piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Vastavalt tuleks tugevdada kultuuritööstuse rolli Lissaboni strateegia kohaselt toimuva arengu raames, kuna nimetatud tööstuse panus Euroopa majandusse aina suureneb.Samuti on vaja edendada kodanikuaktiivsust ja tugevdada võitlust tõrjutuse kõigi vormide, sealhulgas rassismi ja ksenofoobia vastu. Kultuurile juurdepääsu parandamine võimalikult paljude inimeste jaoks võib olla vahendiks sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel.Asutamislepingu artiklis 3 sätestatakse, et kõigi selles artiklis osutatud meetmete puhul on ühenduse eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine.Kultuuriprogrammide “Kaleidoskoop”, “Ariane”, “Raphael” ja “Kultuur 2000” loomine otsustega nr 719/96/EÜ, (3) 2085/97/EÜ, (4) 2228/97/EÜ (5) ja 508/2000/EÜ (6) on olnud positiivsed vaheetapid ühenduse kultuurimeetmete rakendamisel. Nii on omandatud märkimisväärseid kogemusi, eeskätt kõnealuste kultuuriprogrammide hindamise kaudu. Praegu on oluline ratsionaliseerida ja tugevdada ühenduse kultuurimeetmeid, toetudes nende hinnangute tulemustele, kõigi huvitatud isikutega peetud konsultatsioonide tulemustele ja Euroopa institutsioonide viimase aja tööle. Seega on asjakohane kehtestada vastav programm.Euroopa institutsioonid on mitu korda ise avaldanud arvamust seoses ühenduse kultuurimeetmete ja kultuurikoostöö väljakutsetega; eelkõige nõukogu 25. juuni 2002. aasta resolutsioonis uue tööplaani kohta Euroopa kultuurikoostöö valdkonnas (7) ja 19. detsembri 2002. aasta resolutsioonis, millega rakendatakse Euroopa kultuurikoostöö valdkonna tööplaan, (8) Euroopa Parlamendi 5. septembri 2001. aasta resolutsioonis kultuurikoostöö kohta Euroopa Liidus, (9)28. veebruari 2002. aasta resolutsioonis programmi “Kultuur 2000” rakendamise kohta, (10)22. oktoobri 2002. aasta resolutsioonis teatri- ja näitekunsti olulisuse ja kasvu kohta laienenud Euroopa Liidus (11) ja 4. septembri 2003. aasta resolutsioonis kultuuritööstuse kohta (12) ning regioonide komitee 9. oktoobri 2003. aasta arvamuses programmi “Kultuur 2000” tähtaja pikendamise kohta.Nõukogu rõhutas oma ülalnimetatud resolutsioonides vajadust võtta ühenduse tasandil vastu ühtsem lähenemisviis kultuurivaldkonnale ning seda, et Euroopa lisandväärtus on oluline ja määrav mõiste Euroopa kultuurikoostöö raames ning samuti ühenduse kultuurivaldkonna meetmete üldtingimus.Et muuta reaalsuseks Euroopa rahvaste ühine kultuuriruum, on oluline edendada kultuurivallas tegutsejate riikidevahelist liikumist, kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist ringlust, samuti on oluline soodustada dialoogi ja kultuurivahetust.Nõukogu oma 16. novembri 2004. aasta järeldustes kultuurialase tööplaani kohta (2005-2006), Euroopa Parlament oma 4. septembri 2003. aasta otsuses kultuuritööstuse kohta ning majandus– ja sotsiaalkomitee oma 2004. aasta 28. jaanuari arvamuses kultuuritööstuse kohta Euroopas väljendasid vajadust võtta suuremal määral arvesse mitteaudiovisuaalse kultuuritööstuse majanduslikku ja sotsiaalset eripära. Lisaks sellele tuleks uues programmis arvestada ettevalmistusmeetmetega kultuurialaseks koostööks 2002.–2004. aastal edendatud küsimustes.Sellega seoses on vaja edendada tihendatud koostööd kultuurivallas tegutsejate vahel, julgustades neid looma mitmeaastaseid koostöörühmi, seeläbi võimaldes arendada ühist tegevust, toetada eesmärgikohasemaid meetmeid, millel on tegelik Euroopa lisandväärtus, toetada sümboolse tähendusega kultuuriüritusi, toetada Euroopa kultuurikoostöö organisatsioone ja soodustada analüüside tegemist Euroopas huvi pakkuvatel teemadel, samuti toetada Euroopa kultuurikoostöö valdkonda käsitleva teabe kogumist, levitamist ja projektide mõju suurendamisele suunatud tegevusi ning Euroopa kultuuripoliitika arendamist.Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta otsusele nr 1419/1999/EÜ (kultuurisündmusega Euroopa kultuuripealinn seotud ühenduse meetmete kohta aastateks 2005 kuni 2019) (13) on vaja oluliselt rahastada nimetatud üritust, mis on eurooplaste seas kõrgelt hinnatud ja mis aitab tugevdada ühisesse kultuuriruumi kuulumise tunnet. Selle ürituse raames tuleb asetada rõhk üleeuroopalisele kultuurikoostööle.Toetudes Euroopa Liidu kogemustele, mis on omandatud seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusega nr 792/2004/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks) (14), tuleks anda tegevustoetust organisatsioonidele, kes töötavad Euroopa kultuurikoostöö nimel ja täidavad seega Euroopa kultuurisaadikute rolli.Programmiga tuleb aidata kaasa Euroopa Liidu jõupingutustele edendada säästvat arengut ja võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu, järgides sõnavabaduse põhimõtet.Euroopa Liidu kandidaatriike ja EMP lepingu osalisi EFTA riike tuleks käsitleda ühenduse programmide võimalike osalistena nende riikidega sõlmitud lepingute kohaselt.Thessalonikis 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis vastu “Lääne-Balkani riikide arengukava: Euroopa integratsiooni poole liikudes,” milles nähakse ette, et ühenduse programmid peaksid olema avatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevatele riikidele ühenduse ja nende riikide vahel sõlmitavate raamlepingute alusel. Soovi korral peaks kõnealustel riikidel sõltuvalt eelarvelistest kaalutlustest või poliitilistest prioriteetidest olema võimalik osaleda programmis või kasutada piiratumat koostöövormi lähtuvalt lisaeraldistest ja järgides asjaomaste poolte vahel kokkulepitavat erikorda.Programm peaks olema avatud koostööks ka teiste kolmandate riikidega, kes on sõlminud ühendusega kultuuriosa sisaldava lepingu vastavalt korrale, mis tuleb veel kehtestada.Ühenduse meetme lisandväärtuse suurendamiseks on vaja kindlustada nimetatud otsuse raames võetavate meetmete ning teiste asjakohaste ühenduse strateegiate, meetmete ja vahendite ühtsus ja vastastikune täiendavus, järgides asutamislepingu artikli 151 lõiget 4. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ühenduse meetmete vastastikusele mõjule kultuuri ja hariduse vallas ning meetmetele, mis edendavad parimate tavade vahetamist ja tihedamat koostööd Euroopa tasandil.Ühenduse toetuse rakendamisel tuleks arvesse võtta Euroopa kultuurisektori eripära ning hoolitseda eelkõige selle eest, et haldus- ja finantskorda lihtsustataks niipalju kui võimalik ning kohandataks vastavalt seatud eesmärkidele, samuti kultuurisektoris käibivatele tavadele ja selle arenguteleKomisjon, liikmesriigid ning kultuuri kontaktpunktid peaksid tegutsema selle nimel, et edendada väiksemate ettevõtjate osalemist mitmeaastastes koostööprojektides ning tegevuste korraldamist potentsiaalsete projektipartnerite kokkuviimiseks.Programm peaks koondama kogu Euroopa kultuuriettevõtjate eriomadusi ja -teadmisi. Vajaduse korral peaksid komisjon ja liikmesriigid võtma meetmeid mis tahes liikmesriigi või osaleva riigi kultuuriettevõtjate osaluse suurendamiseks.Komisjoni ja liikmesriikide koostööna tuleb tagada kõnealuse programmi pidev järelevalve ja hindamine, et seda saaks kohandada, eelkõige meetmete rakendamise tähtsusjärjekorda muutes. Hinnang peaks sisaldama iseseisvate ja erapooletute asutuste antud välishinnangut.Programmi järelevalve ja hindamise menetlustes tuleks kasutada konkreetseid, mõõdetavaid, saavutatavaid, asjakohaseid ja tähtajalisi eesmärke ja näitajaid.Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi ning nõuda tagasi kadumaläinud, valesti ülekantud või kasutatud vahendid.Kultuurikoostööks on vaja kehtestada ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 ühtne rahastamis- ja planeerimisvahend, mis nimetatakse programmiks “Kultuur”.Käesolevas otsuses sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (15) punkti 37 tähenduses.Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (16)Käesoleva otsuse finantsalaseks rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (17) (edaspidi “finantsmäärus”), ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (18)Ühenduse meede täiendab riigi või piirkonna meedet kultuurikoostöö alal. Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt ühisel kultuuripärandil põhineva Euroopa kultuuriala edendamist (kultuurivallas tegutsejate riikidevaheline liikumine Euroopas, kunstiteoste ning kultuuri– ja kunstitoodete riikidevaheline ringlus, kultuuridevaheline dialoog), ei suuda liikmesriigid selle riikidevahelise ulatuse tõttu piisavalt saavutada ning seega on meetme ulatuse või toime tõttu seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.Tuleks ette näha üleminekusätted, et tagada sujuv üleminek otsustega nr 508/2000/EÜ ja nr 792/2004/EÜ kehtestatud programmidelt käesoleva otsusega kehtestatavale programmile, |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31)

Oluline on edendada koostööd ja kultuurivahetust, et austada ja edendada kultuuride ja keelte mitmekesisust Euroopas ning parandada Euroopa kodanike teadmisi teistest Euroopa kultuuridest, samas tõstes inimeste teadlikkust Euroopa ühisest kultuuripärandist. Kultuuri- ja keelealase koostöö ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamine aitab muuta Euroopa kodakondsuse tajutavaks reaalsuseks, soodustades Euroopa kodanike otsest osalemist integratsiooniprotsessis.Euroopa Liidu välise nähtavuse parandamisele saab kaasa aidata aktiivse kultuuripoliitikaga, mille eesmärgiks on säilitada Euroopa kultuuriline mitmekesisus ja edendada ühiseid kultuurielemente ja ühist kultuuripärandit.Selleks, et kodanikud toetaksid täielikult Euroopa integratsiooni ning osaleksid selles täiel määral, tuleks panna suuremat rõhku nende ühistele kultuurilistele väärtustele ja juurtele kui nende identiteedi ning vabadusel, võrdsusel, demokraatial, inimväärikuse ja aususe austamisel, sallivusel ja solidaarsusel põhinevasse ühiskonda kuulumise põhielementidele, järgides seejuures täielikult Euroopa Liidu põhiõiguste hartat.On oluline, et kultuurisektor aitab kaasa Euroopa laiemale poliitilisele arengule ning mängib selles oma rolli. Kultuurisektor on oluline tööandja ja lisaks sellele eksisteerib selge seos kultuuri tehtud investeeringute ja majandusarengu vahel; sellest tulenebki kultuuripoliitika tugevdamise tähtsus piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Vastavalt tuleks tugevdada kultuuritööstuse rolli Lissaboni strateegia kohaselt toimuva arengu raames, kuna nimetatud tööstuse panus Euroopa majandusse aina suureneb.Samuti on vaja edendada kodanikuaktiivsust ja tugevdada võitlust tõrjutuse kõigi vormide, sealhulgas rassismi ja ksenofoobia vastu. Kultuurile juurdepääsu parandamine võimalikult paljude inimeste jaoks võib olla vahendiks sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel.Asutamislepingu artiklis 3 sätestatakse, et kõigi selles artiklis osutatud meetmete puhul on ühenduse eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine.Kultuuriprogrammide “Kaleidoskoop”, “Ariane”, “Raphael” ja “Kultuur 2000” loomine otsustega nr 719/96/EÜ, (3) 2085/97/EÜ, (4) 2228/97/EÜ (5) ja 508/2000/EÜ (6) on olnud positiivsed vaheetapid ühenduse kultuurimeetmete rakendamisel. Nii on omandatud märkimisväärseid kogemusi, eeskätt kõnealuste kultuuriprogrammide hindamise kaudu. Praegu on oluline ratsionaliseerida ja tugevdada ühenduse kultuurimeetmeid, toetudes nende hinnangute tulemustele, kõigi huvitatud isikutega peetud konsultatsioonide tulemustele ja Euroopa institutsioonide viimase aja tööle. Seega on asjakohane kehtestada vastav programm.Euroopa institutsioonid on mitu korda ise avaldanud arvamust seoses ühenduse kultuurimeetmete ja kultuurikoostöö väljakutsetega; eelkõige nõukogu 25. juuni 2002. aasta resolutsioonis uue tööplaani kohta Euroopa kultuurikoostöö valdkonnas (7) ja 19. detsembri 2002. aasta resolutsioonis, millega rakendatakse Euroopa kultuurikoostöö valdkonna tööplaan, (8) Euroopa Parlamendi 5. septembri 2001. aasta resolutsioonis kultuurikoostöö kohta Euroopa Liidus, (9)28. veebruari 2002. aasta resolutsioonis programmi “Kultuur 2000” rakendamise kohta, (10)22. oktoobri 2002. aasta resolutsioonis teatri- ja näitekunsti olulisuse ja kasvu kohta laienenud Euroopa Liidus (11) ja 4. septembri 2003. aasta resolutsioonis kultuuritööstuse kohta (12) ning regioonide komitee 9. oktoobri 2003. aasta arvamuses programmi “Kultuur 2000” tähtaja pikendamise kohta.Nõukogu rõhutas oma ülalnimetatud resolutsioonides vajadust võtta ühenduse tasandil vastu ühtsem lähenemisviis kultuurivaldkonnale ning seda, et Euroopa lisandväärtus on oluline ja määrav mõiste Euroopa kultuurikoostöö raames ning samuti ühenduse kultuurivaldkonna meetmete üldtingimus.Et muuta reaalsuseks Euroopa rahvaste ühine kultuuriruum, on oluline edendada kultuurivallas tegutsejate riikidevahelist liikumist, kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist ringlust, samuti on oluline soodustada dialoogi ja kultuurivahetust.Nõukogu oma 16. novembri 2004. aasta järeldustes kultuurialase tööplaani kohta (2005-2006), Euroopa Parlament oma 4. septembri 2003. aasta otsuses kultuuritööstuse kohta ning majandus– ja sotsiaalkomitee oma 2004. aasta 28. jaanuari arvamuses kultuuritööstuse kohta Euroopas väljendasid vajadust võtta suuremal määral arvesse mitteaudiovisuaalse kultuuritööstuse majanduslikku ja sotsiaalset eripära. Lisaks sellele tuleks uues programmis arvestada ettevalmistusmeetmetega kultuurialaseks koostööks 2002.–2004. aastal edendatud küsimustes.Sellega seoses on vaja edendada tihendatud koostööd kultuurivallas tegutsejate vahel, julgustades neid looma mitmeaastaseid koostöörühmi, seeläbi võimaldes arendada ühist tegevust, toetada eesmärgikohasemaid meetmeid, millel on tegelik Euroopa lisandväärtus, toetada sümboolse tähendusega kultuuriüritusi, toetada Euroopa kultuurikoostöö organisatsioone ja soodustada analüüside tegemist Euroopas huvi pakkuvatel teemadel, samuti toetada Euroopa kultuurikoostöö valdkonda käsitleva teabe kogumist, levitamist ja projektide mõju suurendamisele suunatud tegevusi ning Euroopa kultuuripoliitika arendamist.Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta otsusele nr 1419/1999/EÜ (kultuurisündmusega Euroopa kultuuripealinn seotud ühenduse meetmete kohta aastateks 2005 kuni 2019) (13) on vaja oluliselt rahastada nimetatud üritust, mis on eurooplaste seas kõrgelt hinnatud ja mis aitab tugevdada ühisesse kultuuriruumi kuulumise tunnet. Selle ürituse raames tuleb asetada rõhk üleeuroopalisele kultuurikoostööle.Toetudes Euroopa Liidu kogemustele, mis on omandatud seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusega nr 792/2004/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks) (14), tuleks anda tegevustoetust organisatsioonidele, kes töötavad Euroopa kultuurikoostöö nimel ja täidavad seega Euroopa kultuurisaadikute rolli.Programmiga tuleb aidata kaasa Euroopa Liidu jõupingutustele edendada säästvat arengut ja võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu, järgides sõnavabaduse põhimõtet.Euroopa Liidu kandidaatriike ja EMP lepingu osalisi EFTA riike tuleks käsitleda ühenduse programmide võimalike osalistena nende riikidega sõlmitud lepingute kohaselt.Thessalonikis 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis vastu “Lääne-Balkani riikide arengukava: Euroopa integratsiooni poole liikudes,” milles nähakse ette, et ühenduse programmid peaksid olema avatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevatele riikidele ühenduse ja nende riikide vahel sõlmitavate raamlepingute alusel. Soovi korral peaks kõnealustel riikidel sõltuvalt eelarvelistest kaalutlustest või poliitilistest prioriteetidest olema võimalik osaleda programmis või kasutada piiratumat koostöövormi lähtuvalt lisaeraldistest ja järgides asjaomaste poolte vahel kokkulepitavat erikorda.Programm peaks olema avatud koostööks ka teiste kolmandate riikidega, kes on sõlminud ühendusega kultuuriosa sisaldava lepingu vastavalt korrale, mis tuleb veel kehtestada.Ühenduse meetme lisandväärtuse suurendamiseks on vaja kindlustada nimetatud otsuse raames võetavate meetmete ning teiste asjakohaste ühenduse strateegiate, meetmete ja vahendite ühtsus ja vastastikune täiendavus, järgides asutamislepingu artikli 151 lõiget 4. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ühenduse meetmete vastastikusele mõjule kultuuri ja hariduse vallas ning meetmetele, mis edendavad parimate tavade vahetamist ja tihedamat koostööd Euroopa tasandil.Ühenduse toetuse rakendamisel tuleks arvesse võtta Euroopa kultuurisektori eripära ning hoolitseda eelkõige selle eest, et haldus- ja finantskorda lihtsustataks niipalju kui võimalik ning kohandataks vastavalt seatud eesmärkidele, samuti kultuurisektoris käibivatele tavadele ja selle arenguteleKomisjon, liikmesriigid ning kultuuri kontaktpunktid peaksid tegutsema selle nimel, et edendada väiksemate ettevõtjate osalemist mitmeaastastes koostööprojektides ning tegevuste korraldamist potentsiaalsete projektipartnerite kokkuviimiseks.Programm peaks koondama kogu Euroopa kultuuriettevõtjate eriomadusi ja -teadmisi. Vajaduse korral peaksid komisjon ja liikmesriigid võtma meetmeid mis tahes liikmesriigi või osaleva riigi kultuuriettevõtjate osaluse suurendamiseks.Komisjoni ja liikmesriikide koostööna tuleb tagada kõnealuse programmi pidev järelevalve ja hindamine, et seda saaks kohandada, eelkõige meetmete rakendamise tähtsusjärjekorda muutes. Hinnang peaks sisaldama iseseisvate ja erapooletute asutuste antud välishinnangut.Programmi järelevalve ja hindamise menetlustes tuleks kasutada konkreetseid, mõõdetavaid, saavutatavaid, asjakohaseid ja tähtajalisi eesmärke ja näitajaid.Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi ning nõuda tagasi kadumaläinud, valesti ülekantud või kasutatud vahendid.Kultuurikoostööks on vaja kehtestada ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 ühtne rahastamis- ja planeerimisvahend, mis nimetatakse programmiks “Kultuur”.Käesolevas otsuses sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (15) punkti 37 tähenduses.Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (16)Käesoleva otsuse finantsalaseks rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (17) (edaspidi “finantsmäärus”), ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (18)Ühenduse meede täiendab riigi või piirkonna meedet kultuurikoostöö alal. Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt ühisel kultuuripärandil põhineva Euroopa kultuuriala edendamist (kultuurivallas tegutsejate riikidevaheline liikumine Euroopas, kunstiteoste ning kultuuri– ja kunstitoodete riikidevaheline ringlus, kultuuridevaheline dialoog), ei suuda liikmesriigid selle riikidevahelise ulatuse tõttu piisavalt saavutada ning seega on meetme ulatuse või toime tõttu seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.Tuleks ette näha üleminekusätted, et tagada sujuv üleminek otsustega nr 508/2000/EÜ ja nr 792/2004/EÜ kehtestatud programmidelt käesoleva otsusega kehtestatavale programmile,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Loomine ja kestus

1.   Käesoleva otsusega luuakse programm “Kultuur”, ühtne mitmeaastane kõigile kultuurisektoritele ja kõikide kategooriate kultuuriettevõtjatele avatud ühenduse kultuurimeetmete programm (edaspidi “programm”).

2.   Programmi rakendatakse ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Eelarve

1.   Programmi rakendamiseks artiklis 1 osutatud ajavahemikul nähakse ette rahastamispakett 354 miljonit eurot (19).

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased eraldised finantsraamistiku piires.

Artikkel 3

Eeesmärgid

1.   Programmi üldeesmärk on edendada eurooplaste ühist ja ühisel kultuuripärandil põhinevat kultuuriruumi kultuurikoostöö arendamise kaudu programmis osalevate riikide loomeinimeste, kultuurivallas tegutsejate ja kultuuriasutuste vahel eesmärgiga soodustada Euroopa kodakondsuse väljakujunemist. Programm on osalemiseks avatud mittevisuaalsele kultuuritööstusele, eelkõige väikestele kultuuriettevõtetele, kui tegemist on kultuurivaldkonna mittetulunduslike esindajatega.

2.   Programmi erieesmärgid on:

| a) | edendada kultuurivallas tegutsejate riikidevahelist liikumist; |
| --- | --- |

a)

edendada kultuurivallas tegutsejate riikidevahelist liikumist;

| b) | soodustada kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist ringlust; |
| --- | --- |

b)

soodustada kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist ringlust;

| c) | soodustada kultuuridevahelist dialoogi. |
| --- | --- |

c)

soodustada kultuuridevahelist dialoogi.

Artikkel 4

Tegevusvaldkonnad

1.   Programmi eesmärke täidetakse lisas kirjeldatud järgmiste meetmete rakendamise kaudu:

| a) | järgmiste kultuurimeetmete toetamine:






  — | mitmeaastased koostööprojektid |
| --- | --- | --- |

a)

järgmiste kultuurimeetmete toetamine:

—

mitmeaastased koostööprojektid

| — | koostöömeetmed |
| --- | --- |

—

koostöömeetmed

| — | erimeetmed; |
| --- | --- |

—

erimeetmed;

| b) | Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organite toetamine; |
| --- | --- |

b)

Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organite toetamine;

| c) | Euroopa kultuurikoostöö valdkonda kuuluva teabe kogumise ja levitamise ja projektide mõju suurendamisele suunatud tegevuste ning Euroopa kultuuripoliitika arendamise toetamine. |
| --- | --- |

c)

Euroopa kultuurikoostöö valdkonda kuuluva teabe kogumise ja levitamise ja projektide mõju suurendamisele suunatud tegevuste ning Euroopa kultuuripoliitika arendamise toetamine.

2.   Need meetmed viiakse ellu lisa sätete kohaselt.

Artikkel 5

Kolmandaid riike käsitlevad sätted

1.   Programm on avatud osalemiseks järgmistele riikidele:

| a) | EFTA riigid, mis on EMP liikmed, EMP lepingu sätete kohaselt; |
| --- | --- |

a)

EFTA riigid, mis on EMP liikmed, EMP lepingu sätete kohaselt;

| b) | kandidaatriigid, kes saavad abi liidu ühinemiseelsest strateegiast üldpõhimõtete ning üldtingimuste ja korra kohaselt, mis on nende riikide osalemiseks ühenduse programmides sätestatud raamlepingutes; |
| --- | --- |

b)

kandidaatriigid, kes saavad abi liidu ühinemiseelsest strateegiast üldpõhimõtete ning üldtingimuste ja korra kohaselt, mis on nende riikide osalemiseks ühenduse programmides sätestatud raamlepingutes;

| c) | Lääne-Balkani riigid nende riikidega sõlmitavates raamlepingutes, mis sätestavad nende osalemise ühenduse programmides, määratletud korra kohaselt. |
| --- | --- |

c)

Lääne-Balkani riigid nende riikidega sõlmitavates raamlepingutes, mis sätestavad nende osalemise ühenduse programmides, määratletud korra kohaselt.

Kui nõutavad tingimused on täidetud ja lisaeraldised makstud, osalevad käesolevas lõikes nimetatud riigid programmis täiel määral.

2.   Programm on avatud koostööks ka teiste kolmandate riikidega, kes on sõlminud ühendusega kultuuriklausleid sisaldava assotsiatsiooni- või koostöölepingu, lähtuvalt lisaeraldistest ja sätestatavast erikorrast.

Lõike 1 punktis c nimetatud Lääne-Balkani riigid, kes ei soovi täiel määral programmis osaleda, võivad teha programmiga koostööd käesolevas lõikes ettenähtud tingimuste kohaselt.

Artikkel 6

Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

Programm võimaldab võtta ühismeetmeid kultuurivaldkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks UNESCO või Euroopa Nõukoguga, ühiste osamaksude alusel ja järgides iga institutsiooni või organisatsiooni eeskirju artiklis 4 loetletud kultuurimeetmete elluviimise kohta.

Artikkel 7

Vastastikune täiendavus muude ühenduse vahenditega

Komisjon tagab seose programmi ja muude ühenduse vahendite vahel, eelkõige seoses struktuurifondide kaudu rakendatud vahenditega ja vahenditega, mida rakendatakse sellistes valdkondades nagu haridus, kutseõpe, teadusuuringud, infoühiskond, kodanikuaktiivsus, noored, sport, keeled, sotsiaalne kaasamine, ELi välissuhted ja võitlus diskrimineerimise vastu.

Artikkel 8

Rakendamine

1.   Komisjon tagab programmis sisalduvate ühenduse meetmete rakendamise kooskõlas lisaga.

2.   Artikli 9 lõikes 2 nimetatud menetluse kohaselt võetakse vastu järgmised meetmed:

| a) | aasta tööplaan, sealhulgas prioriteedid, valikukriteeriumid ja -kord; |
| --- | --- |

a)

aasta tööplaan, sealhulgas prioriteedid, valikukriteeriumid ja -kord;

| b) | aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus programmi eri meetmete lõikes; |
| --- | --- |

b)

aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus programmi eri meetmete lõikes;

| c) | programmi järelevalve ja hindamise kord; |
| --- | --- |

c)

programmi järelevalve ja hindamise kord;

| d) | ühenduse poolt seoses artikli 4 lõikes 1 kavandatava mis tahes meetmega antav rahaline toetus, mille kogusumma on suurem kui 200 000 EUR: summad, kestus, jagunemine ja toetusesaajad. |
| --- | --- |

d)

ühenduse poolt seoses artikli 4 lõikes 1 kavandatava mis tahes meetmega antav rahaline toetus, mille kogusumma on suurem kui 200 000 EUR: summad, kestus, jagunemine ja toetusesaajad.

3.   Kõik muud käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 9 lõikes 3 nimetatud menetluse kohaselt.

Artikkel 9

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

4.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 10

Kultuuri kontaktpunktid

1.   Kultuuri kontaktpunktid lisa I osa punktis 3.1 määratletud tähenduses tegutsevad rakendusasutustena, et levitada programmi kohta riigi tasandil teavet, võttes arvesse finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c ja lõiget 3.

2.   Kultuuri kontaktpunktid vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| a) | neil peab olema piisavalt töötajaid, kellel on ülesannete täitmiseks vajalik kvalifikatsioon ja rahvusvahelise koostöö keskkonnas vajalik keelteoskus; |
| --- | --- |

a)

neil peab olema piisavalt töötajaid, kellel on ülesannete täitmiseks vajalik kvalifikatsioon ja rahvusvahelise koostöö keskkonnas vajalik keelteoskus;

| b) | neil peab olema asjakohane infrastruktuur, eelkõige info- ja sidetehnoloogia; |
| --- | --- |

b)

neil peab olema asjakohane infrastruktuur, eelkõige info- ja sidetehnoloogia;

| c) | nad peavad tegutsema sellises halduskeskkonnas, mis võimaldab neil korralikult täita oma ülesandeid ja vältida huvide konflikti. |
| --- | --- |

c)

nad peavad tegutsema sellises halduskeskkonnas, mis võimaldab neil korralikult täita oma ülesandeid ja vältida huvide konflikti.

Artikkel 11

Finantssätted

1.   Finantsabi antakse toetusena juriidilistele isikutele. Finantsmääruse artikli 114 lõike 1 tingimustel võib teatud juhtudel anda toetusi füüsilistele isikutele. Samuti võib komisjon anda auhindu füüsilistele või juriidilistele isikutele kõnealuse programmi alusel rakendatud meetmete või projektide eest. Sõltuvalt meetme laadist võib lubada kindlasummalist rahastamist ja/või ühikukulu määrade kohaldamist.

2.   Komisjon võib vastavalt toetusesaaja ja meetme omadustele otsustada, kas toetusesaaja võib vabastada kavandatud meetme või tööprogrammi täitmiseks nõutava kutsealase pädevuse ja kvalifikatsiooni tõendamisest.

3.   Toetuse või auhinna võivad saada Euroopa kultuuripealinnade teatavad tegevused, mis on määratud vastavalt otsusele nr 1419/1999/EÜ.

Artikkel 12

Panus seoses ühenduse muude eesmärkidega

Programm aitab tugevdada ühenduse läbivaid eesmärke, eelkõige:

| a) | edendades väljendusvabaduse põhimõtet; |
| --- | --- |

a)

edendades väljendusvabaduse põhimõtet;

| b) | soodustades suuremat teadlikkust säästva arengu toetamise olulisusest; |
| --- | --- |

b)

soodustades suuremat teadlikkust säästva arengu toetamise olulisusest;

| c) | edendades vastastikust mõistmist ja sallivust Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

c)

edendades vastastikust mõistmist ja sallivust Euroopa Liidus;

| d) | aidates kõrvaldada igasuguse diskrimineerimise soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. |
| --- | --- |

d)

aidates kõrvaldada igasuguse diskrimineerimise soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.

Kultuurikoostöös kolmandate riikidega pööratakse erilist tähelepanu programmi ja ühenduse poliitika järjepidevusele ja vastastikusele täiendavusele.

Artikkel 13

Järelevalve ja hindamine

1.   Komisjon tagab programmi eesmärkide täitmise korrapärase järelevalve. Järelevalve- ja hindamistulemusi võetakse arvesse programmi rakendamisel.

Järelevalve hõlmab eelkõige lõike 3 punktides a ja c nimetatud aruannete koostamist.

Programmi erieesmärke võib järelevalvearuannete tulemuste alusel kooskõlas asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusega üle vaadata.

2.   Komisjon tagab programmi korrapärase ja sõltumatu välishindamise.

3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele:

| a) | hiljemalt 31. detsembriks 2010 hindamise vahearuande kõnealuse programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt 31. detsembriks 2010 hindamise vahearuande kõnealuse programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;

| b) | hiljemalt 31. detsembriks 2011 teatise kõnealuse programmi jätkamise kohta; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. detsembriks 2011 teatise kõnealuse programmi jätkamise kohta;

| c) | hiljemalt 31. detsembriks 2015 järelhindamise aruande. |
| --- | --- |

c)

hiljemalt 31. detsembriks 2015 järelhindamise aruande.

Artikkel 14

Üleminekusätted

Meetmeid, mis on võetud enne 2006. aasta 31. detsembrit Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 508/2000/EÜ ja nr 792/2004/EÜ kohaselt, hallatakse edasi kuni nende lõppemiseni nimetatud otsuste kohaselt.

Otsuse nr 508/2000/EÜ artikli 5 tingimuste kohaselt ettenähtud komitee asendatakse käesoleva otsuse artiklis 9 ettenähtud komiteega.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 164, 5.7.2005, lk 65.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 18. juuli 2006. ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

(3)  Euroopa Parlamendi 29. märtsi 1996. aasta otsus nr 719/96/EÜ, millega luuakse üle-Euroopalise tähtsusega kunstiliste ja kultuuriliste ürituste toetusprogramm (EÜT L 99, 20.4.1996, lk 20).Otsust on muudetud otsusega nr 477/1999/EÜ (EÜT L 57, 5.3.1999, lk 2).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta otsus nr 2085/97/EÜ, millega luuakse raamatuid ja lugemist käsitlev tõlkimist hõlmav toetusprogramm (EÜT L 291, 24.10.1997, lk 26). Otsust on muudetud otsusega nr 476/1999/EÜ (EÜT L 57, 5.3.1999, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1997. aasta otsus nr 2228/97/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm kultuuripärandi valdkonnas (EÜT L 305, 8.11.1997, lk 31). Otsus on tunnistatud kehtetuks otsusega nr 508/2000/EÜ (EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. veebruari 2000. aasta otsus nr 508/2000/EÜ, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000 (EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1). Otsust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

6

(7)  EÜT C 162, 6.7.2002, lk 5.

7

(8)  EÜT C 13, 18.1.2003, lk 5.

8

(9)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 142.

9

(10)  EÜT C 293 E, 28.11.2002, lk 105.

10

(11)  ELT C 300 E, 11.12.2003, lk 156.

11

(12)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 459.

12

(13)  EÜT L 166, 1.7.1999, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 649/2005/EÜ (ELT L 117, 4.5.2005, lk 20).

13

(14)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 40.

14

(15)  ELT C ...

15

(16)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

16

(17)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

17

(18)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3).

18

(19)  Nimetatud summa põhineb 2004. aasta näitajatel ning seda võidakse kohandada, et võtta arvesse inflatsiooni.

19

---

LISA

I.   TEGEVUSTE JA ÜRITUSTE KIRJELDUS

1.   Esimene tegevussuund: kultuurimeetmete toetamine

1.1.   Mitmeaastased koostööprojektid

Programm toetab jätkusuutlikke ja struktureeritud kultuurilise koostöö projekte, et koondada kogu Euroopa kultuuriettevõtjate eriomadused ja -teadmised. See toetus on kavandatud selleks, et abistada koostööprojekte nende algus- ja ülesehitusjärgus või nende geograafilise laienemise järgus. Eesmärgiks on, et need rajaksid oma tegevuse püsivale alusele ning saavutaksid majandusliku iseseisvuse.

Iga koostööprojekt hõlmab vähemalt kuut kultuuriettevõtjat kuuest erinevast programmis osalevast riigist. Selle eesmärk on koondada ühe või mitme sektori erinevaid ettevõtjaid erinevatesse mitmeaastastesse tegevustesse või projektidesse, mis võivad hõlmata kas üht või mitut sektorit, kuid mis peavad olema suunatud ühele eesmärgile.

Iga koostööprojekti eesmärk on mitme struktureeritud ja mitmeaastase kultuuritegevuse läbiviimine. Neid meetmeid rakendatakse ühenduse rahalise toetuse kestuse jooksul. Neil peab olema vähemalt kaks kolmest artikli 3 lõikes 2 nimetatud erieesmärgist. Eelistatakse neid koostööprojekte, mille eesmärgiks on arendada kolmele kõnealuses artiklis nimetatud erieesmärgile vastavaid tegevusi.

Koostööprojektid valitakse välja taotlusvooru alusel finantsmääruse kohaselt. Sellega seoses võetakse valiku tegemisel muu hulgas arvesse koostööpartnerite tunnustatud professionaalsust nende tegevusvaldkonnas, nende finantssuutlikkust ja teovõimet kavandatud tegevuste läbiviimiseks, samuti nende tegevuste kvaliteeti ja vastavust artiklis 3 sätestatud programmi üld- ja erieesmärkidele.

Koostööprojektide aluseks peab olema koostööleping, s.t ühine dokument, mis on ühe osaleva riigi juriidilises vormis ja millele on alla kirjutanud kõik koostööpartnerid.

Ühenduse toetus ei või ületada 50 % projekti eelarvest ja see kahaneb järk-järgult. Toetus koostööprojektide kõikidele tegevustele ei või olla suurem kui 500 000 EUR aastas. Toetust antakse kolme- kuni viieaastaseks perioodiks.

Näiteks eraldatakse seda liiki toetusele programmi kogueelarvest ligikaudu 32 %.

1.2.   Koostöömeetmed

Programm toetab valdkonnasiseseid või valdkondadevahelisi kultuurikoostöö alaseid meetmeid Euroopa kultuuriettevõtjate vahel. Esmajärjekorras peetakse silmas loovust ja uuenduslikkust. Eelkõige soodustatakse meetmeid, mille eesmärgiks on otsida koostöövõimalusi, et arendada neid pikema aja jooksul.

Iga meede kavandatakse ja viiakse läbi partnerluse raames, milles osalevad vähemalt kolm kultuuriettevõtjat kolmest erinevast osalevast riigist; need ettevõtjad võivad olla ühest või mitmest sektorist.

Meetmed valitakse välja taotlusvooru alusel finantsmääruse kohaselt. Sellega seoses võetakse valiku tegemisel muu hulgas arvesse koostööpartnerite tunnustatud professionaalsust nende tegevusvaldkonnas, nende finantssuutlikkust ja teovõimet kavandatud tegevuse läbiviimiseks, samuti nende tegevuste kvaliteeti ja vastavust artiklis 3 sätestatud programmi üld- ja erieesmärkidele.

Ühenduse toetus ei või ületada 50 % projekti eelarvest. Toetus ei või olla väiksem kui 50 000 EUR ega suurem kui 200 000 EUR. Toetust antakse maksimaalselt 24 kuuks.

Selle meetme jaoks sätestatud tingimusi, mis käsitlevad projektide esitamiseks vajalike kultuurettevõtjate miinimumarvu, ning ühenduse toetuse miinimum- ja maksimumsummasid, võib muuta eesmärgiga võtta arvesse kirjanduse tõlkimise erivajadusi.

Näiteks eraldatakse seda liiki toetuse jaoks programmi kogueelarvest ligikaudu 29 %.

1.3.   Erimeetmed

Programmiga toetatakse samuti erimeetmeid. Kõnealused meetmed on erilised, sest sisult ja haardelt ulatuslikena peaksid need leidma Euroopa rahvastes sügavat vastukaja ning aitama süvendada ühesse ja samasse ühendusse kuulumise tunnet, teadvustama neile liikmesriikide kultuuri mitmekesisust, samuti toetama kultuuride- ja rahvastevahelist dialoogi. Need peavad täitma vähemalt kahte kolmest artiklis 3 nimetatud erieesmärgist.

Kõnealused erimeetmed aitavad ka suurendada ühenduse kultuurimeetmete nähtavust nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool. Need aitavad kogu maailmas suurendada Euroopa rikka ja mitmekesise kultuuri tuntust.

Märkimisväärne toetus eraldatakse “Euroopa kultuuripealinnadele”, et aidata läbi viia tegevusi, mis rõhutavad Euroopa nähtavamaks muutmist ja üleeuroopalist kultuurikoostööd.

Erimeetmete hulka võib arvata ka auhindade jagamise, sest see väärtustab kunstnikke, kunstiteoseid ning kultuuri- ja kunstisaavutusi, tutvustab neid väljaspool riigipiire ning soodustab seega liikuvust ja vahetusi.

Samuti võidakse sellega seoses eraldada toetusi koostööks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, nii nagu näevad ette artikli 5 lõige 2 ja artikkel 6.

Eespool toodud näited ei kujuta endast ammendavat nimekirja nendest meetmetest, mida võidakse programmi selles osas toetada.

Erimeetmete valikutingimused sõltuvad konkreetsest meetmest. Rahalist toetust antakse taotlusvooru ja pakkumismenetluse alusel, välja arvatud finantsmääruse artiklites 54 ja 168 nimetatud juhtudel. Samuti võetakse arvesse iga meetme vastavust käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud programmi üldeesmärkidele ja erieesmärkidele.

Ühenduse toetus ei või ületada 60 % projekti eelarvest.

Näiteks eraldatakse seda liiki toetuse jaoks programmi kogueelarvest ligikaudu 16 %.

2.   Teine tegevussuund: Kultuuri valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organite toetamine

Seda toetust antakse kas tegevustoetusena, millega kaasrahastatakse kulusid, mis on seotud sellise organisatsiooni alalise tööprogrammiga, kes tegutseb kultuuri valdkonnas Euroopa üldistes huvides või kellel on Euroopa Liidu poliitika osaks olev eesmärk kõnealuses valdkonnas.

Selliseid toetusi antakse iga-aastaste taotlusvoorude alusel.

Näiteks eraldatakse sellele tegevussuunale programmi kogueelarvest ligikaudu 10 %.

Toetust võib anda organitele, mis töötavad kultuurikoostöö nimel ühel või mitmel järgmisel viisil:

| — | teostades esindustegevust ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

—

teostades esindustegevust ühenduse tasandil;

| — | kogudes ja levitades teavet ühenduse üleeuroopalise kultuurikoostöö hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

—

kogudes ja levitades teavet ühenduse üleeuroopalise kultuurikoostöö hõlbustamiseks;

| — | luues Euroopa tasandil võrgustikke kultuurivallas tegutsevatele organitele; |
| --- | --- |

—

luues Euroopa tasandil võrgustikke kultuurivallas tegutsevatele organitele;

| — | osaledes kultuurikoostöö projektides või täites Euroopa kultuurisaadiku rolli. |
| --- | --- |

—

osaledes kultuurikoostöö projektides või täites Euroopa kultuurisaadiku rolli.

Nendel organisatsioonidel peab olema tõeline Euroopa mõõde. Sellest lähtuvalt peavad nad tegutsema Euroopa tasandil kas üksi või koostöös mitmesuguste ühendustega ning nende struktuur (registreeritud liikmed) ja tegevus peab saavutama mõju terves Euroopa Liidus või hõlmama vähemalt seitset Euroopa riiki.

Kõnealuste tegevustoetuste saajad valitakse välja taotlusvooru alusel. Valiku tegemisel võrreldakse asutuse tööplaani vastavust artiklis 3 sätestatud erieesmärkidega.

Otsuse selle suuna raames eraldatud tegevustoetus ei tohi ületada 80 % organisatsiooni abikõlblikest kulutustest sel aastal, milleks toetus on eraldatud.

3.   Kolmas tegevussuund: kultuurikoostöö valdkonnas analüüside tegemise ning teabe kogumise ja levitamise ning projektide mõju suurendamise toetamine

Näiteks eraldatakse sellele tegevussuunale programmi kogueelarvest ligikaudu 5 %.

3.1.   Kultuuri kontaktpunktide toetamine

Selleks, et kindlustada programmi käsitleva praktilise teabe sihipärane, tõhus ja asukohalähedane levik, nähakse ette “kultuuri kontaktpunktide” toetamine. Need riigi tasandil tegutsevad asutused luuakse vabatahtlikkuse alusel kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 39.

Kultuuri kontaktpunktide ülesanded on järgmised:

| — | edendada programmi; |
| --- | --- |

—

edendada programmi;

| — | hõlbustada juurdepääsu programmile ja julgustada võimalikult paljusid kultuuriinimesi ja kultuuriettevõtjaid osalema programmiga hõlmatud tegevustes, kasutades tõhusat teavitamist ning arendades omavahelisi asjakohaseid koostöövõrke; |
| --- | --- |

—

hõlbustada juurdepääsu programmile ja julgustada võimalikult paljusid kultuuriinimesi ja kultuuriettevõtjaid osalema programmiga hõlmatud tegevustes, kasutades tõhusat teavitamist ning arendades omavahelisi asjakohaseid koostöövõrke;

| — | tagada tõhus ühendus mitmesuguste asutustega, mis annavad abi liikmesriikide kultuurisektorile, ja sel viisil tugevdada programmi raames võetud meetmete ja liikmesriikide toetusmeetmete vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

—

tagada tõhus ühendus mitmesuguste asutustega, mis annavad abi liikmesriikide kultuurisektorile, ja sel viisil tugevdada programmi raames võetud meetmete ja liikmesriikide toetusmeetmete vastastikust täiendavust;

| — | tagada teavitamine ühenduse muude kultuuriprojektidele avatud programmide kohta, kui seda nõutakse. |
| --- | --- |

—

tagada teavitamine ühenduse muude kultuuriprojektidele avatud programmide kohta, kui seda nõutakse.

3.2.   Kultuurikoostöö valdkonnas analüüside tegemise toetamine

Programm toetab uuringute ja analüüside tegemist Euroopa kultuurikoostöö ja Euroopa kultuuripoliitika arendamise valdkonnas. Kõnealuse toetuse eesmärk on suurendada teabe ja arvandmete kogust ja kvaliteeti, et saada võrdlusandmeid ja teha analüüsi kultuurikoostöö kohta Euroopa tasandil, eriti loomeinimeste ja kultuurivallas tegutsejate liikuvuse, kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete ringluse ja kultuuridevahelise dialoogi kohta.

Selle tegevussuuna raames võidakse toetada uuringuid ja analüüse, mis aitavad suurendada teadmisi üleeuroopalise kultuurikoostöö fenomeni kohta ja luua soodsaid tingimusi selle arenemiseks. Eelkõige tuleb soodustada projekte, mille eesmärgiks on statistiliste andmete kogumine ja analüüsimine.

3.3.   Kultuurikoostöö valdkonnas teabe kogumise ja levitamise ning projektide mõju suurendamise toetamine

Programm toetab teabe kogumisele ja levitamisele ning projektide mõju suurendamisele suunatud tegevusi Internetis väljaarendatava vahendi kaudu, mis on suunatud kultuurispetsialistide vajadustele üleeuroopalise kultuurikoostöö valdkonnas.

Kõnealune vahend peab võimaldama vahetada kogemusi ja häid tavasid, levitada teavet programmi ja üleeuroopalise kultuurikoostöö kohta laiemas tähenduses.

II.   PROGRAMMI JUHTIMINE

Programmi rahalised vahendid võivad katta ka vahetult programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud kulusid, eelkõige uuringute ja kohtumiste, teavitamis- ja avaldamismeetmetega seotud kulusid, samuti kulusid, mis on seotud infovahetuseks väljatöötatud arvutivõrkudega ning kogu muu tehnilise ja haldusabiga, mida komisjon võib kasutada programmi juhtimiseks.

III.   KONTROLL JA AUDIT

Artikli 11 lõikes 2 kirjeldatud menetluse kohaselt väljavalitud projektide jaoks on kehtestatud näidisauditisüsteem.

Toetusesaaja teeb komisjonile kättesaadavaks kõik kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta vältel alates viimase makse tegemisest. Toetusesaaja tagab, et vajadusel oleksid komisjonile kättesaadavad ka partnerite või tema liikmete valduses olevad tõendavad dokumendid.

Komisjon võib auditeerida toetusrahade kasutamist kas otse oma ametnike või mõne teise tema valitud kvalifitseeritud asutuse vahendusel. Auditeid võib läbi viia kogu lepingu kehtivusajal ja viie aasta jooksul alates lõppmakse tegemise kuupäevast. Vajaduse korral võib komisjon teha audititulemuste põhjal tagastamisotsuse.

Komisjoni personalil ja komisjoni volitatud kolmandatel isikutel peab olema asjakohane juurdepääsuõigus toetusesaaja ametiruumidele ja kogu auditi läbiviimiseks vajalikule teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele.

Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastase Ametil (OLAF) on samad õigused nagu komisjonil, eelkõige juurdepääsuõigus.

Ühenduste finantshuvide kaitsmiseks pettuse ja muu eeskirjade eiramise eest võib komisjon kõnealuse programmi raames teha kohapeal kontrolle ja ülevaatusi nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (1) kohaselt. OLAF teostab vajaduse korral uurimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (2).

IV.   PROJEKTIDE MÕJU SUURENDAMISELE SUUNATUD TEAVE, TEAVITAMINE JA TEGEVUSED

1.   Komisjon

Komisjon võib korraldada seminare, konverentse või kohtumisi selleks, et hõlbustada programmi rakendamist ja viia läbi projektide mõju suurendamisele suunatud teavitamise, teabe avaldamise, levitamisega seotud ja muid asjakohaseid tegevusi, samuti programmi järelevalvet ja hindamist. Kõnealuseid tegevusi võib rahastada toetuste või riigihankemenetluse abil või korraldab ja rahastab neid komisjon ise.

2.   Kontaktpunktid

Komisjon ja liikmesriigid korraldavad vabatahtlikkuse alusel programmi rakendamiseks vajaliku teabevahetuse ja intensiivistavad seda; see teabevahetus toimub kultuuri kontaktpunktide vahendusel, mis tegutsevad riigi tasandil rakendusasutustena finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c ja lõike 3 kohaselt.

3.   Liikmesriigid

Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 87 kohaldamist, võivad liikmesriigid vajaduse korral luua toetuskavu kultuurivallas tegutsejate individuaalse liikumise soodustamiseks, et suurendada nende osalust programmis. Seda toetust saab anda kultuuriettevõtjatele reisitoetuste kujul, et lihtsustada riikidevaheliste kultuuriprojektide ettevalmistusetappe.

V.   EELARVE JAGUNEMINE

Programmi aastaeelarve jagunemine

| | Protsenti eelarvest |
| --- | --- |
| Tegevussuund 1 (kultuurimeetmete toetamine) | Ligikaudu 77 % |
| — | mitmeaastased koostööprojektid |

Protsenti eelarvest

Tegevussuund 1 (kultuurimeetmete toetamine)

Ligikaudu 77 %

—

mitmeaastased koostööprojektid

Ligikaudu 32 %

| — | koostöömeetmed |
| --- | --- |

—

koostöömeetmed

Ligikaudu 29 %

| — | erimeetmed |
| --- | --- |

—

erimeetmed

Ligikaudu 16 %

Tegevussuund 2 (Kultuuri valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organite toetamine)

Ligikaudu 10 %

Tegevussuund 3 (analüüside tegemise ning teabe kogumise ja levitamise toetamine)

Ligikaudu 5 %

Kõik tegevuskulutused

Ligikaudu 92 %

Programmi juhtimine

Ligikaudu 8 %

Nimetatud protsendid on näitlikud ning artiklis 9 sätestatud komitee võib neid muuta kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud menetlusega.

---

(1)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(2)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 15. juulil 2004 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku EÜ asutamislepingu artiklil 151 põhineva otsuse kohta, millega kehtestatakse programm “Kultuur 2007” (2007–2013). |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas 15. juulil 2004 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku EÜ asutamislepingu artiklil 151 põhineva otsuse kohta, millega kehtestatakse programm “Kultuur 2007” (2007–2013).

| 2. | Regioonide Komitee esitas oma arvamuse 23. veebruaril 2005. |
| --- | --- |

2.

Regioonide Komitee esitas oma arvamuse 23. veebruaril 2005.

| 3. | Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 25. oktoobril 2005. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 25. oktoobril 2005.

| 4. | Nõukogu võttis 18. juulil... 2006 vastu ühise seisukoha vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõikele 2. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu võttis 18. juulil... 2006 vastu ühise seisukoha vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõikele 2.

II.   EESMÄRK

Ettepaneku sihiks on asendada praegune programm “Kultuur 2000” ja otsus Euroopa tasandil tegutsevate kultuuriasutuste toetamise kohta ning ettepaneku peamised eesmärgid on:

| — | edendada kultuurivaldkonnas töötavate inimeste riikidevahelist liikumist; |
| --- | --- |

—

edendada kultuurivaldkonnas töötavate inimeste riikidevahelist liikumist;

| — | soodustada kunstiteoste ning kunsti- ja kultuuritoodete ringlust riikide vahel; |
| --- | --- |

—

soodustada kunstiteoste ning kunsti- ja kultuuritoodete ringlust riikide vahel;

| — | soodustada kultuuridevahelist dialoogi. |
| --- | --- |

—

soodustada kultuuridevahelist dialoogi.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised märkused

Nõukogu ühine seisukoht vastab suures osas komisjoni esialgsele ettepanekule. Nõukogu on säilitanud programmi kolm peamist eesmärki, rõhutades, et programm peaks olema avatud kõigile kultuurivaldkondadele ja kõikide kategooriate kultuuriettevõtjatele. Nõukogu toonitas mitmel pool tekstis kultuuripärandi tähtsust, kuid on jälginud tähelepanelikult, et programm jääks avatuks ega muutuks valdkonnasiseseks.

Kolm institutsiooni leppisid kokku 354 miljoni euro suuruses eelarves (2004. aasta hindades, st 400 miljonit eurot jooksevhindades) 2007.–2013. aasta finantsraamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe raames.

2.   Ühises seisukohas sisalduvad uued elemendid võrreldes komisjoni ettepanekuga

Nõukogu viis kokkuleppel komisjoni ja Euroopa Parlamendiga mälestusmärkide säilitamise tegevuste toetamise üle kavandatavasse programmi “Kodanikud Euroopale”.

Nõukogu on püüdnud leida väikeste ja laiaulatuslike projektide vahel õiget tasakaalu ning hõlbustada väikeettevõtjate juurdepääsu programmile. Selleks alandas nõukogu kooskõlas Euroopa Parlamendi lähenemisviisiga ühenduse minimaalset toetust 60 000 eurolt 50 000 eurole ning vähendas koostöömeetmete puhul ettevõtjate minimaalset arvu neljalt kolmele.

Programmi avamiseks väikestele kultuuriettevõtjatele on nõukogu ühises seisukohas sisalduvas eelarve soovituslikus jagunemises ette nähtud ka rohkem vahendeid koostöömeetmeteks (väiksemad projektid) võrreldes mitmeaastaste koostööprojektidega (laiaulatuslikud projektid). Esitatud protsendid, st 32 % mitmeaastastele koostööprojektidele ja 29 % koostöömeetmetele, on kompromiss komisjoni esialgse ettepaneku ja parlamendi arvamuse vahel.

Euroopa Parlamendi arvamust silmas pidades, suurendas nõukogu kestuse paindlikkust nii mitmeaastaste koostööprojektide puhul (kolm kuni viis aastat) kui ka koostöömeetmete puhul (üks kuni kaks aastat).

Nõukogu kehtestas halduskomitee menetluse projektide jaoks, mille puhul ühenduse panuse kogusumma on suurem kui 200 000 eurot.

3.   Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud

3.1.   Täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt heakskiidetud muudatusettepanekud

Nõukogul oli võimalik täielikult või osaliselt heaks kiita märkimisväärne osa Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutest.

Muudatusettepanekud 1, 2, 3, 4, 6, 7, 11, 13, 15, 20, 23, 27, 33, 41, 43, 47, 51 ja 52 võeti täielikult üle. Muudatusettepanekud 14, 19, 26 (mis lisati artiklisse 7), 34, 53, 55, 56 ja 59 sõnastati ümber.

Nõukogu võttis osaliselt üle muudatusettepanekud 8, 10, 16 (välja arvatud viide eriprojektidele), 24 (ilma viiteta konkreetsetele tegevusvaldkondadele), 62 ja 49 (välja arvatud konkreetsete asutuste mainimine), 38 ja 42 (heaks kiideti projektide kestuse kohta tehtud muudatusettepanekute osa).

3.2.   Ülevõtmata muudatusettepanekud

Nõukogul ei olnud võimalik heaks kiita parlamendi poolt muudatusettepanekutes 39, 44, 47, 48, 54 ja 60 pakutud eelarve soovituslikku jagunemist erinevate tegevussuundade vahel, kuid ta püüdis eespool nimetatud viisil lähendada Euroopa Parlamendiga seisukohti komisjoni esialgse ettepanekuga võrreldes. Teise tegevussuuna puhul, mis puudutab asutuste toetamist, on nõukogu seisukohal, et sellele tegevussuunale oleks ülemäärane eraldada 14 % eelarvest, eelkõige arvestades, et üks teise tegevussuuna alla kuulunud tegevus (mälestusmärgid) viidi üle teise programmi. Üldeelarvet puudutav muudatusettepanek 21 lükati tagasi, pidades silmas eespool nimetatud finantsraamistikku käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet.

Koostöömeetmete minimaalse eelarve alandamist 30 000 eurole, mida pakuti muudatusettepanekus 42, peeti ülemääraseks, kuna praeguses programmis on juba kehtestatud 50 000 euro suurune alammäär. Nõukogu tuli mingil määral siiski parlamendi seisukohale vastu, alandades alammäära 60 000 eurolt 50 000 eurole.

Nõukogu lükkas tagasi muudatusettepaneku 36, millega vähendatakse erinevatest mitmeaastastes koostööprojektides osalevatest riikidest kultuuriettevõtjate minimaalset arvu kuuelt neljale, et säilitada projektide mitmekülgne olemus. Vastukaaluks kiitis aga nõukogu heaks muudatusettepaneku 41, millega vähendatakse kultuuriettevõtjate arvu väiksemate koostöömeetmete puhul.

Tagasi lükati kõik muudatusettepanekud, millega kehtestati valdkondlikud prioriteedid, lisati valdkondlikud eesmärgid või rõhutati teatud valdkondade või organite toetamist (muudatusettepanekud 61, 5, 9, 12, 64, 65 ning nendega seotud muudatusettepanekud 37 ja 45, 25, 40 ja 46), et säilitada kooskõla programmi eesmärkidega ning hoiduda kahjustamast programmi avatust kultuuritegevuse erinevate valdkondade eelistamise kaudu. Samad kaalutlused olid valdavad ka muudatusettepanekute 16, 24 ja 49 puhul, mis kiideti heaks osaliselt.

Muudatusettepanekute 38 ja 42 esimeses osas esitatud ühenduse toetuse osa suurendamist 50 %-lt 70 %-le peeti ülemääraseks.

Nõukogu nõustus põhimõtteliselt muudatusettepanekutega 29, 31 ja 32 (mis käsitlevad panust teistele ühenduse eesmärkidele), kuid oli seisukohal, et need on juba hõlmatud põhjendustes või teistes õigusakti sätetes. Samamoodi oli nõukogu seisukohal, et muudatusettepanek 18 (piisavate vahendite kohta) ei sobi õigusakti ning et muudatusettepanek 17 (UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni kohta) jääb otsuse reguleerimisalast välja.

Nõukogu ei pidanud vajalikuks lisada muudatusettepanekuid 28 ja 50 läbipaistvust suurendavate meetmete ja mitmeaastaste partnerluste kohta, kuna need sätted on hõlmatud finantsmäärusega ning põhjenduses 29 on juba sätestatud, et rakendamiseks vajalikud otsused tuleb vastu võtta vastavalt finantsmäärusele. Muudatusettepanekut 35 hindamise kohta peeti üleliigseks, kuna hindamine ise peab olema väline ja sõltumatu. Muudatusettepanekut 72, mis käsitles Euroopa naabruspoliitikasse kaasatud riikide osalemist programmis, ei olnud võimalik heaks kiita ning muudatusettepanekut 57 kultuuri kontaktpunktide ruumide kohta tundus olevat keerukas rakendada, kuna kultuuri kontaktpunktid on tavaliselt osa siseriiklikest struktuuridest.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu on arvamusel, et nõukogu ühise seisukoha näol on tegemist tasakaalustatud tekstiga, mis loob hea eelduse kõnealuse meetme käivitamiseks, hõlbustades seeläbi koostööd kultuurivaldkonnas üle kogu Euroopa. Arvestades eeltoodut, loodab nõukogu jõuda parlamendiga lähitulevikus kokkuleppele, eesmärgiga otsus peatselt vastu võtta.

---

| 3.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 238/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 238/31

---

NÕUKOGU18. juuli 2006. aasta,

ühine seisukoht (EÜ) nr 12/2006,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsus nr .../2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm — Progress

(2006/C 238 E/03)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 2, artiklit 129 ja artikli 137 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumisel kaasati osana liidu üldisesse strateegiasse tööhõive ja sotsiaalse kaasamise edendamine, et saavutada järgmise kümnendi strateegiline eesmärk muutuda maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks, mida iseloomustaks säästev majanduskasv, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus. Sellega püstitati liidule ambitsioonikad eesmärgid ja sihid, et taastada tingimused täielikuks tööhõiveks, edendada töö kvaliteeti ja produktiivust ning sotsiaalset ühtekuuluvust ja kaasavat tööturgu. Lisaks suunitleti strateegia ümber Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli kohtumisel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumisel kaasati osana liidu üldisesse strateegiasse tööhõive ja sotsiaalse kaasamise edendamine, et saavutada järgmise kümnendi strateegiline eesmärk muutuda maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks, mida iseloomustaks säästev majanduskasv, rohkem paremaid töökohti ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus. Sellega püstitati liidule ambitsioonikad eesmärgid ja sihid, et taastada tingimused täielikuks tööhõiveks, edendada töö kvaliteeti ja produktiivust ning sotsiaalset ühtekuuluvust ja kaasavat tööturgu. Lisaks suunitleti strateegia ümber Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli kohtumisel.

| (2) | Kooskõlas komisjoni selge kavatsusega konsolideerida ja ratsionaliseerida ühenduse rahastamisvahendeid, peaks käesolev otsus kehtestama ühtse ja täiustatud programmi, et jätkata ja täiustada meetmeid, mis algatati nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsusega 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise vastu võitlemise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006), (4) nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsusega nr 50/2002/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal, (6)10. juuni 2002. aasta otsusega nr 1145/2002/EÜ tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete kohta (7) ja 29. aprilli 2004. aasta otsusega nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks, (8) ning meetmeid, mida teostatakse ühenduse tasandil seoses töötingimustega. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni selge kavatsusega konsolideerida ja ratsionaliseerida ühenduse rahastamisvahendeid, peaks käesolev otsus kehtestama ühtse ja täiustatud programmi, et jätkata ja täiustada meetmeid, mis algatati nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsusega 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise vastu võitlemise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006), (4) nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsusega nr 50/2002/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm liikmesriikidevahelise koostöö ergutamiseks sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alal, (6)10. juuni 2002. aasta otsusega nr 1145/2002/EÜ tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete kohta (7) ja 29. aprilli 2004. aasta otsusega nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks, (8) ning meetmeid, mida teostatakse ühenduse tasandil seoses töötingimustega.

| (3) | Euroopa Ülemkogu erakorralisel tööhõivet käsitleval 20. ja 21. novembri 1997. aasta Luxembourgi kohtumisel algatati Euroopa tööhõivestrateegia liikmesriikide tööhõivepõhimõtete koordineerimiseks kokkulepitud tööhõivesuunistest ja soovitustest lähtudes. Euroopa tööhõivestrateegia on Euroopa tasandil praegu kõige olulisem vahend Lissaboni strateegia tööhõive ja tööturuga seonduvate eesmärkide rakendamisel. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu erakorralisel tööhõivet käsitleval 20. ja 21. novembri 1997. aasta Luxembourgi kohtumisel algatati Euroopa tööhõivestrateegia liikmesriikide tööhõivepõhimõtete koordineerimiseks kokkulepitud tööhõivesuunistest ja soovitustest lähtudes. Euroopa tööhõivestrateegia on Euroopa tasandil praegu kõige olulisem vahend Lissaboni strateegia tööhõive ja tööturuga seonduvate eesmärkide rakendamisel.

| (4) | Lissaboni Euroopa Ülemkogu järeldas, et allpool vaesuspiiri elavate ja sotsiaalselt tõrjutud inimeste arv liidus on lubamatu ning seega peeti vajalikuks võtta meetmeid, et sobilike eesmärkide püstitamisega avaldada märkimisväärset mõju vaesuse kõrvaldamisele. Sellised eesmärgid lepiti kokku Euroopa Ülemkogu Nice'i kohtumisel 7., 8. ja 9. detsembril 2000. aastal. Lisaks lepiti kokku, et sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise strateegiad peaksid tuginema koordineerimise avatud meetodile, mis ühendab endas siseriiklikud tegevuskavad ja komisjoni koostööalgatuse. |
| --- | --- |

(4)

Lissaboni Euroopa Ülemkogu järeldas, et allpool vaesuspiiri elavate ja sotsiaalselt tõrjutud inimeste arv liidus on lubamatu ning seega peeti vajalikuks võtta meetmeid, et sobilike eesmärkide püstitamisega avaldada märkimisväärset mõju vaesuse kõrvaldamisele. Sellised eesmärgid lepiti kokku Euroopa Ülemkogu Nice'i kohtumisel 7., 8. ja 9. detsembril 2000. aastal. Lisaks lepiti kokku, et sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise strateegiad peaksid tuginema koordineerimise avatud meetodile, mis ühendab endas siseriiklikud tegevuskavad ja komisjoni koostööalgatuse.

| (5) | Demograafilised muudatused on peamine pikaajaline väljakutse sotsiaalkaitse süsteemide suutlikkusele tagada piisavad pensionid, kvaliteetne tervishoid ja pikaajaline hooldus, mis on kõigile kättesaadav ja mida on võimalik rahastada pikaajalises perspektiivis. Oluline on edendada poliitikaid, millega saab saavutada nii nõuetekohase sotsiaalkaitse kui ka sotsiaalkaitse süsteemide järjepidevuse. Lissaboni Euroopa Ülemkogu otsustas, et koostöö selles valdkonnas peab põhinema koordineerimise avatud meetodil. |
| --- | --- |

(5)

Demograafilised muudatused on peamine pikaajaline väljakutse sotsiaalkaitse süsteemide suutlikkusele tagada piisavad pensionid, kvaliteetne tervishoid ja pikaajaline hooldus, mis on kõigile kättesaadav ja mida on võimalik rahastada pikaajalises perspektiivis. Oluline on edendada poliitikaid, millega saab saavutada nii nõuetekohase sotsiaalkaitse kui ka sotsiaalkaitse süsteemide järjepidevuse. Lissaboni Euroopa Ülemkogu otsustas, et koostöö selles valdkonnas peab põhinema koordineerimise avatud meetodil.

| (6) | Tähelepanu tuleks pöörata sisse- ja väljarändajate eriolukorrale selles kontekstis ja vajadusele võtta meetmeid, et muuta deklareerimata töö alaliseks töökohaks. |
| --- | --- |

(6)

Tähelepanu tuleks pöörata sisse- ja väljarändajate eriolukorrale selles kontekstis ja vajadusele võtta meetmeid, et muuta deklareerimata töö alaliseks töökohaks.

| (7) | Miinimumstandardite tagamine ja töötingimuste pidev parandamine liidus on Euroopa sotsiaalpoliitika keskseks jooneks ning Euroopa Liidu oluline üldeesmärk. Ühendus mängib olulist rolli liikmesriikide tegevuse toetamisel ja täiendamisel töötajate tervise ja ohutuse ning töötingimuste valdkonnas, sealhulgas töö ja perekonnaelu ühitamisvajaduse alal, töötajate kaitsmisel töölepingu lõpetamise korral, töötajate teavitamisel, osalemisel ja nõustamisel ning töötajate ja tööandjate huvide esindamisel ja kollektiivsel kaitsel. |
| --- | --- |

(7)

Miinimumstandardite tagamine ja töötingimuste pidev parandamine liidus on Euroopa sotsiaalpoliitika keskseks jooneks ning Euroopa Liidu oluline üldeesmärk. Ühendus mängib olulist rolli liikmesriikide tegevuse toetamisel ja täiendamisel töötajate tervise ja ohutuse ning töötingimuste valdkonnas, sealhulgas töö ja perekonnaelu ühitamisvajaduse alal, töötajate kaitsmisel töölepingu lõpetamise korral, töötajate teavitamisel, osalemisel ja nõustamisel ning töötajate ja tööandjate huvide esindamisel ja kollektiivsel kaitsel.

| (8) | Mittediskrimineerimine on Euroopa Liidu oluline põhimõte. Asutamislepingu artiklis 13 sätestatakse võimalus astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Diskrimineerimise keelustamine sisaldub ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21. Tuleb arvestada diskrimineerimise eri vormide erisusi ning paralleelselt töötada välja kohased meetmed, et tõkestada ühel või enamal alusel diskrimineerimine ja võidelda sellise diskrimineerimise vastu. Seetõttu tuleb programmi kättesaadavust ja tulemusi vaadelda puuetega inimeste erivajadusi arvestades, pidades silmas vajadust tagada neile täielik ja võrdne juurdepääs selle programmi alusel rahastatavatele meetmetele ning kõnealuste meetmete tulemustele ja hindamisele, sealhulgas täiendavate kulude hüvitamisele, mis tekivad puuetega inimestel nende puuetest tulenevalt. Kogemused, mis on saadud aastatepikkuse võitluse käigus teatavate diskrimineerimisvormide vastu, sealhulgas soolise diskrimineerimise vastu, võivad osutuda kasulikuks teiste diskrimineerimisvormide vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

(8)

Mittediskrimineerimine on Euroopa Liidu oluline põhimõte. Asutamislepingu artiklis 13 sätestatakse võimalus astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Diskrimineerimise keelustamine sisaldub ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21. Tuleb arvestada diskrimineerimise eri vormide erisusi ning paralleelselt töötada välja kohased meetmed, et tõkestada ühel või enamal alusel diskrimineerimine ja võidelda sellise diskrimineerimise vastu. Seetõttu tuleb programmi kättesaadavust ja tulemusi vaadelda puuetega inimeste erivajadusi arvestades, pidades silmas vajadust tagada neile täielik ja võrdne juurdepääs selle programmi alusel rahastatavatele meetmetele ning kõnealuste meetmete tulemustele ja hindamisele, sealhulgas täiendavate kulude hüvitamisele, mis tekivad puuetega inimestel nende puuetest tulenevalt. Kogemused, mis on saadud aastatepikkuse võitluse käigus teatavate diskrimineerimisvormide vastu, sealhulgas soolise diskrimineerimise vastu, võivad osutuda kasulikuks teiste diskrimineerimisvormide vastu võitlemisel.

| (9) | Nõukogu on asutamislepingu artikli 13 alusel võtnud vastu järgmised direktiivid: 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (9) mis keelab diskrimineerimise rassilise või etnilise päritolu põhjal muu hulgas töö, kutseõppe ja hariduse saamisel, kaupade ja teenuste kättesaadavuse ning sotsiaalkaitse osas; 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, (10) millega keelatakse diskrimineerimine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (11). |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu on asutamislepingu artikli 13 alusel võtnud vastu järgmised direktiivid: 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (9) mis keelab diskrimineerimise rassilise või etnilise päritolu põhjal muu hulgas töö, kutseõppe ja hariduse saamisel, kaupade ja teenuste kättesaadavuse ning sotsiaalkaitse osas; 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, (10) millega keelatakse diskrimineerimine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (11).

| (10) | Asutamislepingu artiklite 2 ja 3 alusel on meeste ja naiste võrdne kohtlemine ühenduse õiguse aluspõhimõte. Selle kohaselt vastu võetud direktiivid ja muud õigusaktid mängivad märkimisväärset rolli naiste olukorra parandamises liidus. Ühenduse tasandi meetmete rakendamisel saadud kogemused on näidanud, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine ühenduse tegevuspõhimõtetes ja diskrimineerimise vastu võitlemine tegelikkuses nõuab eri meetmete, kaasa arvatud üksteise täiendamiseks kavandatud õigusaktide, rahastamisvahendite ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ühendamist. Kooskõlas meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõttega peaks edendatama soolise võrdõiguslikkuse rakendamist kõikides programmi osades ja meetmetes. |
| --- | --- |

(10)

Asutamislepingu artiklite 2 ja 3 alusel on meeste ja naiste võrdne kohtlemine ühenduse õiguse aluspõhimõte. Selle kohaselt vastu võetud direktiivid ja muud õigusaktid mängivad märkimisväärset rolli naiste olukorra parandamises liidus. Ühenduse tasandi meetmete rakendamisel saadud kogemused on näidanud, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine ühenduse tegevuspõhimõtetes ja diskrimineerimise vastu võitlemine tegelikkuses nõuab eri meetmete, kaasa arvatud üksteise täiendamiseks kavandatud õigusaktide, rahastamisvahendite ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ühendamist. Kooskõlas meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõttega peaks edendatama soolise võrdõiguslikkuse rakendamist kõikides programmi osades ja meetmetes.

| (11) | Paljud eri tasanditel aktiivsed valitsusvälised organisatsioonid võivad anda Euroopa tasandil olulise panuse, kasutades keskse tähtsusega võrgustikke, mis aitavad kaasa programmi üldeesmärkidega seotud poliitiliste suundumuste muutmisele. |
| --- | --- |

(11)

Paljud eri tasanditel aktiivsed valitsusvälised organisatsioonid võivad anda Euroopa tasandil olulise panuse, kasutades keskse tähtsusega võrgustikke, mis aitavad kaasa programmi üldeesmärkidega seotud poliitiliste suundumuste muutmisele.

| (12) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei saa täiel määral saavutada liikmesriikide tasandil, sest teavet on vaja vahetada Euroopa tasandil ja parimaid lahendusi levitada kogu ühenduses, ning kuna seetõttu on need eesmärgid ühenduse abinõude ja meetmete mitmepoolse ulatuse tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei saa täiel määral saavutada liikmesriikide tasandil, sest teavet on vaja vahetada Euroopa tasandil ja parimaid lahendusi levitada kogu ühenduses, ning kuna seetõttu on need eesmärgid ühenduse abinõude ja meetmete mitmepoolse ulatuse tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

| (13) | Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis kujutab endast eelarvepädevate institutsioonide peamist juhist 17. mai 2006. aasta. institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (12) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis kujutab endast eelarvepädevate institutsioonide peamist juhist 17. mai 2006. aasta. institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (12) punkti 37 tähenduses.

| (14) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (13). |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (13).

| (15) | Kuna programm on jagatud viieks osaks, võivad liikmesriigid kehtestada oma riigi esindajate rotatsiooni vastavalt teemadele, mida komisjoni abistav komitee käsitleb, |
| --- | --- |

(15)

Kuna programm on jagatud viieks osaks, võivad liikmesriigid kehtestada oma riigi esindajate rotatsiooni vastavalt teemadele, mida komisjoni abistav komitee käsitleb,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi kehtestamine ja kestus

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS (edaspidi “programm”), et toetada rahaliselt Euroopa Liidu eesmärke tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas, nagu sätestatud komisjoni teatises sotsiaalmeetmete kava kohta, ning aidata kaasa Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele neis valdkondades.

2.   Programm kestab 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Üldised eesmärgid

1.   Programmil on järgmised üldised eesmärgid:

| a) | liikmesriikides ja teistes osalevates riikides valitsevast olukorrast süvendatud teadmiste saamine ja selle parem mõistmine poliitikate analüüsimise, hindamise ja nende rakendamise põhjaliku järelevalve abil; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikides ja teistes osalevates riikides valitsevast olukorrast süvendatud teadmiste saamine ja selle parem mõistmine poliitikate analüüsimise, hindamise ja nende rakendamise põhjaliku järelevalve abil;

| b) | statistiliste vahendite ja meetodite ning ühiste näitajate, võimaluse korral sugupoolte ja vanuse järgi jaotatud, arendamise toetamine programmiga hõlmatud valdkondades; |
| --- | --- |

b)

statistiliste vahendite ja meetodite ning ühiste näitajate, võimaluse korral sugupoolte ja vanuse järgi jaotatud, arendamise toetamine programmiga hõlmatud valdkondades;

| c) | vajaduse korral ühenduse õiguse ja ühenduse poliitikaeesmärkide rakendamise toetamine ja järelevalve liikmesriikides ning nende tõhususe ja mõju hindamine; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral ühenduse õiguse ja ühenduse poliitikaeesmärkide rakendamise toetamine ja järelevalve liikmesriikides ning nende tõhususe ja mõju hindamine;

| d) | võrgustikuna töötamise, vastastikuse õppimise ning parimate lahenduste kindlakstegemise ja tutvustamise soodustamine Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

d)

võrgustikuna töötamise, vastastikuse õppimise ning parimate lahenduste kindlakstegemise ja tutvustamise soodustamine Euroopa tasandil;

| e) | sidusrühmade ja üldsuse teadlikkuse tõstmine ühenduse poliitikatest ja eesmärkidest kõigi viie osa all; |
| --- | --- |

e)

sidusrühmade ja üldsuse teadlikkuse tõstmine ühenduse poliitikatest ja eesmärkidest kõigi viie osa all;

| f) | oluliste Euroopa tasandi võrgustike suutlikkuse tõstmine, et vajadusel edendada ja jätkuvalt toetada ühenduse tegevuspõhimõtteid ja eesmärke. |
| --- | --- |

f)

oluliste Euroopa tasandi võrgustike suutlikkuse tõstmine, et vajadusel edendada ja jätkuvalt toetada ühenduse tegevuspõhimõtteid ja eesmärke.

2.   Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist rõhutatakse selle programmi kõigis osades ja tegevustes.

3.   Programmi kõikide osade ja tegevuste tulemustest teavitatakse nõuetekohaselt kõiki asjaomaseid isikuid ja avalikkust. Komisjon korraldab vajadusel peamiste sidusrühmadega arvamustevahetusi.

Artikkel 3

Programmi struktuur

Programm jaotatakse viide ossa järgmiselt:

| 1) | tööhõive; |
| --- | --- |

1)

tööhõive;

| 2) | sotsiaalkaitse ja kaasamine; |
| --- | --- |

2)

sotsiaalkaitse ja kaasamine;

| 3) | töötingimused; |
| --- | --- |

3)

töötingimused;

| 4) | mittediskrimineerimine ja mitmekesisus; |
| --- | --- |

4)

mittediskrimineerimine ja mitmekesisus;

| 5) | sooline võrdõiguslikkus. |
| --- | --- |

5)

sooline võrdõiguslikkus.

Artikkel 4

1. OSA: Tööhõive

1. osa toetab Euroopa tööhõivestrateegia rakendamist järgmiselt:

| a) | tööhõive olukorra ja väljavaadete mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja ühiste näitajate väljaarendamise abil Euroopa tööhõivestrateegia raames; |
| --- | --- |

a)

tööhõive olukorra ja väljavaadete mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja ühiste näitajate väljaarendamise abil Euroopa tööhõivestrateegia raames;

| b) | Euroopa tööhõivesuuniste ja soovituste rakendamise järelevalve ja nende mõju hindamine, eelkõige ühise tööhõivet käsitleva aruande abil, ning Euroopa tööhõivestrateegia, üldise sotsiaal- ja majanduspoliitika ja muude poliitikavaldkondade vastastikmõju analüüsimine; |
| --- | --- |

b)

Euroopa tööhõivesuuniste ja soovituste rakendamise järelevalve ja nende mõju hindamine, eelkõige ühise tööhõivet käsitleva aruande abil, ning Euroopa tööhõivestrateegia, üldise sotsiaal- ja majanduspoliitika ja muude poliitikavaldkondade vastastikmõju analüüsimine;

| c) | poliitikate, heade tavade ja uuenduslike lähenemisviiside vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine Euroopa tööhõivestrateegia kontekstis; |
| --- | --- |

c)

poliitikate, heade tavade ja uuenduslike lähenemisviiside vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine Euroopa tööhõivestrateegia kontekstis;

| d) | teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja tööhõive valdkonna väljakutsete ja poliitikate ning siseriiklike reformikavadega seonduvate arutelude edendamine, kaasa arvatud piirkondlike ja kohalike osalejate, tööturu osapoolte ja teiste sidusrühmade hulgas. |
| --- | --- |

d)

teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja tööhõive valdkonna väljakutsete ja poliitikate ning siseriiklike reformikavadega seonduvate arutelude edendamine, kaasa arvatud piirkondlike ja kohalike osalejate, tööturu osapoolte ja teiste sidusrühmade hulgas.

Artikkel 5

2. OSA: Sotsiaalkaitse ja kaasamine

2. osa toetab koordineerimise avatud meetodi rakendamist sotsiaalkaitse ja kaasamise valdkonnas järgmiselt:

| a) | sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse, sotsiaalkaitse ja kaasamise küsimuste mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja ühiste näitajate väljaarendamise abil koordineerimise avatud meetodi raames sotsiaalkaitse ja kaasamise valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse, sotsiaalkaitse ja kaasamise küsimuste mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja ühiste näitajate väljaarendamise abil koordineerimise avatud meetodi raames sotsiaalkaitse ja kaasamise valdkonnas;

| b) | koordineerimise avatud meetodi rakendamise järelevalve ja hindamine sotsiaalkaitse ja kaasamise valdkonnas ja selle mõju liikmesriigi ja ühenduse tasandil ning koordineerimise avatud meetodi ja teiste poliitikavaldkondade vastastikuse mõju analüüsimine; |
| --- | --- |

b)

koordineerimise avatud meetodi rakendamise järelevalve ja hindamine sotsiaalkaitse ja kaasamise valdkonnas ja selle mõju liikmesriigi ja ühenduse tasandil ning koordineerimise avatud meetodi ja teiste poliitikavaldkondade vastastikuse mõju analüüsimine;

| c) | tegevuspõhimõtete, heade tavade ja uuenduslike lähenemisviiside vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine sotsiaalkaitse ja kaasamise strateegia kontekstis; |
| --- | --- |

c)

tegevuspõhimõtete, heade tavade ja uuenduslike lähenemisviiside vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine sotsiaalkaitse ja kaasamise strateegia kontekstis;

| d) | teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja ühenduse sotsiaalkaitse ja kaasamise valdkonna koordineerimisprotsessi kontekstis püstitatud peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine, kaasa arvatud tööturu osapoolte, piirkondlike ja kohalike osalejate, valitsusväliste organisatsioonide ning teiste sidusrühmade hulgas; |
| --- | --- |

d)

teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja ühenduse sotsiaalkaitse ja kaasamise valdkonna koordineerimisprotsessi kontekstis püstitatud peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine, kaasa arvatud tööturu osapoolte, piirkondlike ja kohalike osalejate, valitsusväliste organisatsioonide ning teiste sidusrühmade hulgas;

| e) | oluliste Euroopa tasandi võrgustike suutlikkuse arendamine ühenduse poliitiliste eesmärkide ja sotsiaalkaitse ja kaasamise strateegia toetamiseks ja edasiseks arendamiseks. |
| --- | --- |

e)

oluliste Euroopa tasandi võrgustike suutlikkuse arendamine ühenduse poliitiliste eesmärkide ja sotsiaalkaitse ja kaasamise strateegia toetamiseks ja edasiseks arendamiseks.

Artikkel 6

3. OSA: Töötingimused

3. osa toetab töökeskkonna ja -tingimuste edendamist, kaasa arvatud töötervishoid ja -ohutus ning töö- ja pereelu ühitamine, järgmiselt:

| a) | töötingimustega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning vajadusel statistika ja näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, poliitikate ja tavade tõhususe ja mõju hindamise abil; |
| --- | --- |

a)

töötingimustega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning vajadusel statistika ja näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, poliitikate ja tavade tõhususe ja mõju hindamise abil;

| b) | ühenduse tööõiguse rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, selle valdkonna töötajatele koolituse korraldamise, juhendite koostamise ja võrgustike väljaarendamise abil erialaasutuste, kaasaarvatud tööturu osapoolte hulgas; |
| --- | --- |

b)

ühenduse tööõiguse rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, selle valdkonna töötajatele koolituse korraldamise, juhendite koostamise ja võrgustike väljaarendamise abil erialaasutuste, kaasaarvatud tööturu osapoolte hulgas;

| c) | ennetusmeetmete algatamine ja ennetava tegevuskultuuri toetamine töötervishoiu- ja ohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

ennetusmeetmete algatamine ja ennetava tegevuskultuuri toetamine töötervishoiu- ja ohutuse valdkonnas;

| d) | teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja töötingimuste peamiste väljakutsete ja poliitikaga seonduvate arutelude edendamine, sealhulgas ka tööturu osapoolte hulgas. |
| --- | --- |

d)

teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja töötingimuste peamiste väljakutsete ja poliitikaga seonduvate arutelude edendamine, sealhulgas ka tööturu osapoolte hulgas.

Artikkel 7

4. OSA: Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus

4. osa toetab mittediskrimineerimise põhimõtte tõhusat rakendamist ja selle süvalaiendamist kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse järgmiselt:

| a) | töötingimustega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning vajadusel statistika ja näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, tegevuspõhimõtete ja tavade tõhususe ja mõju hindamise abil; |
| --- | --- |

a)

töötingimustega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning vajadusel statistika ja näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, tegevuspõhimõtete ja tavade tõhususe ja mõju hindamise abil;

| b) | ühenduse diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, selle valdkonna töötajatele koolituse korraldamise, ja võrgustike väljaarendamise abil mittediskrimineerimisega tegelevate erialaasutuste hulgas; |
| --- | --- |

b)

ühenduse diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, selle valdkonna töötajatele koolituse korraldamise, ja võrgustike väljaarendamise abil mittediskrimineerimisega tegelevate erialaasutuste hulgas;

| c) | teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja diskrimineerimise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine ja mittediskrimineerimise süvalaiendamine ühenduse poliitikatesse, kaasaarvatud tööturu osapoolte, valitsusväliste organisatsioonide ja teiste sidusrühmade hulgas; |
| --- | --- |

c)

teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja diskrimineerimise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine ja mittediskrimineerimise süvalaiendamine ühenduse poliitikatesse, kaasaarvatud tööturu osapoolte, valitsusväliste organisatsioonide ja teiste sidusrühmade hulgas;

| d) | oluliste Euroopa tasandi võrgustike suutlikkuse arendamine ühenduse poliitiliste eesmärkide ja põhimõtete jätkuvaks edendamiseks diskrimineerimise vastase võitluse osas. |
| --- | --- |

d)

oluliste Euroopa tasandi võrgustike suutlikkuse arendamine ühenduse poliitiliste eesmärkide ja põhimõtete jätkuvaks edendamiseks diskrimineerimise vastase võitluse osas.

Artikkel 8

5. OSA: Sooline võrdõiguslikkus

5. osa toetab soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tõhusat rakendamist ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse järgmiselt:

| a) | soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja vajadusel näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, poliitikate ja tavade tõhususe ja mõju hindamise abil; |
| --- | --- |

a)

soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja vajadusel näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, poliitikate ja tavade tõhususe ja mõju hindamise abil;

| b) | ühenduse diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, selle valdkonna töötajatele koolituse korraldamise, ja võrgustike väljaarendamise abil võrdõiguslikkusega tegelevate erialaasutuste hulgas; |
| --- | --- |

b)

ühenduse diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, selle valdkonna töötajatele koolituse korraldamise, ja võrgustike väljaarendamise abil võrdõiguslikkusega tegelevate erialaasutuste hulgas;

| c) | teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja soolise võrdõiguslikkuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine tööturu osapoolte, valitsusväliste organisatsioonide ja teiste sidusrühmade hulgas; |
| --- | --- |

c)

teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja soolise võrdõiguslikkuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine tööturu osapoolte, valitsusväliste organisatsioonide ja teiste sidusrühmade hulgas;

| d) | oluliste Euroopa tasandi võrgustike suutlikkuse arendamine ühenduse soolist võrdõiguslikkust puudutavate poliitiliste eesmärkide ja põhimõtete jätkuvaks edendamiseks. |
| --- | --- |

d)

oluliste Euroopa tasandi võrgustike suutlikkuse arendamine ühenduse soolist võrdõiguslikkust puudutavate poliitiliste eesmärkide ja põhimõtete jätkuvaks edendamiseks.

Artikkel 9

Meetmete liigid

1.   Programm hõlmab järgmist liiki meetmeid, mida võib vajadusel rakendada riikidevahelise tegevuse raames:

| a) | Analüütilised meetmed:






  i) | andmete ja statistika kogumine, arendamine ja levitamine; |
| --- | --- | --- |

a)

Analüütilised meetmed:

i)

andmete ja statistika kogumine, arendamine ja levitamine;

| ii) | ühiste metoodikate ja vajadusel näitajate või võrdlusandmete väljaarendamine ja levitamine; |
| --- | --- |

ii)

ühiste metoodikate ja vajadusel näitajate või võrdlusandmete väljaarendamine ja levitamine;

| iii) | uuringute, analüüside ja vaatluste läbiviimine ning nende tulemuste levitamine; |
| --- | --- |

iii)

uuringute, analüüside ja vaatluste läbiviimine ning nende tulemuste levitamine;

| iv) | hindamiste ja mõjuhinnangute läbiviimine ja nende tulemuste levitamine; |
| --- | --- |

iv)

hindamiste ja mõjuhinnangute läbiviimine ja nende tulemuste levitamine;

| v) | juhendite, aruannete ja õppematerjali väljatöötamine ja avaldamine Internetis või muudes massiteabevahendites |
| --- | --- |

v)

juhendite, aruannete ja õppematerjali väljatöötamine ja avaldamine Internetis või muudes massiteabevahendites

| b) | Vastastikuse õppimise, teadlikkuse ja levitamisega seonduvad meetmed:






  i) | heade tavade ja uuenduslike lähenemisviiside väljaselgitamine ja vahetamine ning vastastikuste eksperthinnangute ja õppe korraldamine kohtumiste/töökodade/seminaride vormis Euroopa, riikidevahelisel või riiklikul tasandil, võttes võimaluse korral arvesse riikide eripära; |
| --- | --- | --- |

b)

Vastastikuse õppimise, teadlikkuse ja levitamisega seonduvad meetmed:

i)

heade tavade ja uuenduslike lähenemisviiside väljaselgitamine ja vahetamine ning vastastikuste eksperthinnangute ja õppe korraldamine kohtumiste/töökodade/seminaride vormis Euroopa, riikidevahelisel või riiklikul tasandil, võttes võimaluse korral arvesse riikide eripära;

| ii) | eesistuja konverentside/seminaride korraldamine; |
| --- | --- |

ii)

eesistuja konverentside/seminaride korraldamine;

| iii) | konverentside/seminaride korraldamine ühenduse õiguse ja poliitiliste eesmärkide väljaarendamise ja rakendamise toetamiseks; |
| --- | --- |

iii)

konverentside/seminaride korraldamine ühenduse õiguse ja poliitiliste eesmärkide väljaarendamise ja rakendamise toetamiseks;

| iv) | meediakampaaniate ja ürituste korraldamine; |
| --- | --- |

iv)

meediakampaaniate ja ürituste korraldamine;

| v) | materjalide koostamine ja avaldamine nii teabe kui ka programmi tulemuste levitamiseks. |
| --- | --- |

v)

materjalide koostamine ja avaldamine nii teabe kui ka programmi tulemuste levitamiseks.

| c) | Toetus peamistele osalejatele:






  i) | nende oluliste Euroopa tasandi võrgustike jooksvate kulude katmise toetamine, mille tegevus on seotud käesoleva programmi eesmärkide rakendamisega; |
| --- | --- | --- |

c)

Toetus peamistele osalejatele:

i)

nende oluliste Euroopa tasandi võrgustike jooksvate kulude katmise toetamine, mille tegevus on seotud käesoleva programmi eesmärkide rakendamisega;

| ii) | riigiametnike töörühmade korraldamine ühenduse õiguse rakendamise jälgimiseks; |
| --- | --- |

ii)

riigiametnike töörühmade korraldamine ühenduse õiguse rakendamise jälgimiseks;

| iii) | valdkonna töötajatele, olulistele ametnikele ja teistele asjaomastele osalejatele suunatud eriseminaride rahastamine; |
| --- | --- |

iii)

valdkonna töötajatele, olulistele ametnikele ja teistele asjaomastele osalejatele suunatud eriseminaride rahastamine;

| iv) | erialaasutuste võrgustikuna tegutsemine Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

iv)

erialaasutuste võrgustikuna tegutsemine Euroopa tasandil;

| v) | ekspertide võrgustike rahastamine; |
| --- | --- |

v)

ekspertide võrgustike rahastamine;

| vi) | Euroopa tasandi vaatluskeskuste rahastamine; |
| --- | --- |

vi)

Euroopa tasandi vaatluskeskuste rahastamine;

| vii) | töötajate vahetamine riiklike asutuste vahel; |
| --- | --- |

vii)

töötajate vahetamine riiklike asutuste vahel;

| viii) | koostöö rahvusvaheliste institutsioonidega. |
| --- | --- |

viii)

koostöö rahvusvaheliste institutsioonidega.

2.   Lõike 1 punkti b all ette nähtud tegevuste liikidel on suur Euroopa mõõde, sobilik ulatus, et tagada tõeline Euroopa lisandväärtus ning neid viivad ellu riiklikud, piirkondlikud või kohalikud asutused, ühenduse õigusega ette nähtud erialaasutused või osalejad, keda peetakse vastavas valdkonnas tähtsateks.

3.   Käesoleva programmi raames ei rahastata Euroopa aasta kavade ettevalmistamist ja elluviimist.

Artikkel 10

Programmis osalemine

1.   Programm on avatud kõikidele avalik- ja/või eraõiguslikele organitele, osalejatele ja institutsioonidele, eriti:

| a) | liikmesriikidele; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikidele;

| b) | riigi tööturuasutustele ja nende agentuuridele; |
| --- | --- |

b)

riigi tööturuasutustele ja nende agentuuridele;

| c) | kohalikele ja piirkondlikele asutustele; |
| --- | --- |

c)

kohalikele ja piirkondlikele asutustele;

| d) | ühenduse õigusega ette nähtud erialaasutustele; |
| --- | --- |

d)

ühenduse õigusega ette nähtud erialaasutustele;

| e) | tööturu osapooltele; |
| --- | --- |

e)

tööturu osapooltele;

| f) | valitsusvälistele organisatsioonidele, eelkõige neile, kes on organiseerunud eelkõige Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

f)

valitsusvälistele organisatsioonidele, eelkõige neile, kes on organiseerunud eelkõige Euroopa tasandil;

| g) | kõrgkoolidele ja uurimisinstituutidele; |
| --- | --- |

g)

kõrgkoolidele ja uurimisinstituutidele;

| h) | hindamisekspertidele; |
| --- | --- |

h)

hindamisekspertidele;

| i) | riiklikele statistikaametitele; |
| --- | --- |

i)

riiklikele statistikaametitele;

| j) | meediale. |
| --- | --- |

j)

meediale.

2.   Komisjon võib ka vahetult programmis osaleda, kuivõrd see puudutab artikli 9 lõike 1 punktides a ja b ette nähtud tegevusi.

Artikkel 11

Toetuse andmine

1.   Artiklis 9 osutatud tegevuste liike võidakse rahastada järgmiselt:

| a) | pakkumiskutse järel sõlmitud teenuse osutamise lepingutega. Riiklike statistikaametitega tehtava koostöö suhtes kohaldatakse Eurostati menetlust; |
| --- | --- |

a)

pakkumiskutse järel sõlmitud teenuse osutamise lepingutega. Riiklike statistikaametitega tehtava koostöö suhtes kohaldatakse Eurostati menetlust;

| b) | projektikonkursi järel antud osaliste toetustega, millisel juhul ei tohi ühenduse kaasfinantseerimine üldiselt ületada 80 % abisaaja kogukulutustest. Sellist ülemmäära ületavat rahalist toetust võib anda vaid erandjuhtudel ning põhjaliku kontrolli järel. |
| --- | --- |

b)

projektikonkursi järel antud osaliste toetustega, millisel juhul ei tohi ühenduse kaasfinantseerimine üldiselt ületada 80 % abisaaja kogukulutustest. Sellist ülemmäära ületavat rahalist toetust võib anda vaid erandjuhtudel ning põhjaliku kontrolli järel.

2.   Artikli 9 lõikega 1 ettenähtud tegevuste liikidele võib anda rahalist toetust näiteks liikmesriikide esitatud toetusetaotluste alusel vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (14) asjakohastele sätetele, eelkõige artiklile 110 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (15) asjakohastele sätetele, eelkõige artiklile 168.

Artikkel 12

Rakendussätted

1.   Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud alljärgnevate küsimustega, võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt:

| a) | programmi rakendamise üldsuunised; |
| --- | --- |

a)

programmi rakendamise üldsuunised;

| b) | programmi rakendamise aastane tööprogramm, jagatuna osadeks; |
| --- | --- |

b)

programmi rakendamise aastane tööprogramm, jagatuna osadeks;

| c) | ühenduse rahaline toetus; |
| --- | --- |

c)

ühenduse rahaline toetus;

| d) | aastaeelarve, mille suhtes kohaldatakse artiklit 17; |
| --- | --- |

d)

aastaeelarve, mille suhtes kohaldatakse artiklit 17;

| e) | ühenduse toetust saavate meetmete valiku tegemise kord ja komisjoni esitatud esialgne loetelu niisugust toetust saavatest meetmetest; |
| --- | --- |

e)

ühenduse toetust saavate meetmete valiku tegemise kord ja komisjoni esitatud esialgne loetelu niisugust toetust saavatest meetmetest;

| f) | programmi hindamiskriteeriumid, sealhulgas kulutasuvuse ning tulemuste levitamise ja edastamise korraga seotud kriteeriumid. |
| --- | --- |

f)

programmi hindamiskriteeriumid, sealhulgas kulutasuvuse ning tulemuste levitamise ja edastamise korraga seotud kriteeriumid.

2.   Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud muude, kui lõikes 1 osutatud küsimustega seotud meetmed võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 3 nimetatud menetlusega.

Artikkel 13

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

4.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 14

Koostöö teiste komiteedega

1.   Komisjon loob vajalikud sidemed sotsiaalkaitsekomitee ja tööhõivekomiteega, et tagada komiteede regulaarne ja asjakohane teavitamine käesolevas otsuses osutatud meetmete rakendamisest.

2.   Komisjon teavitab ka teisi asjaomaseid komiteesid programmi viie osa raames võetud meetmetest.

3.   Vajaduse korral organiseerib komisjon regulaarse ja struktureeritud koostöö artiklis 13 osutatud komitee ja muude tegevuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmetega tegelemiseks loodud asjaomaste järelevalvekomiteede vahel.

Artikkel 15

Kooskõla ja vastastikune täiendavus

1.   Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega programmi ja muude liidu ja ühenduse asjakohaste tegevuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmete üldise järjepidevuse eelkõige sellega, et kehtestab asjakohased mehhanismid programmi raames toimuva tegevuse kooskõlastamiseks asjaomase tegevusega teaduse, justiits- ja siseküsimuste, kultuuri, hariduse, koolituse, noorsoopoliitika valdkonnas, samuti laienemise ja ühenduse välissuhete valdkonnas ning regionaalpoliitika ja üldise majanduspoliitika valdkondadega. Erilist tähelepanu tuleks pöörata käesoleva programmi ning haridus- ja koolitusvaldkonna programmide võimalikule koosmõjule.

2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et käesoleva programmi meetmete ja muude liidu ja ühenduse asjakohaste tegevuste, eelkõige struktuurifondide ja eriti Euroopa Sotsiaalfondi raames võetud meetmete vahel valitseks järjepidevus ja vastastikune täiendavus, ning et meetmed ei oleks kattuvad.

3.   Komisjon tagab, et programmiga kaetavaid ja nõutavaid kulutusi ei kaetaks ühestki teisest ühenduse rahastamisvahendist.

4.   Komisjon teavitab korrapäraselt artiklis 13 viidatud komiteed teistest ühenduse meetmetest, mis aitavad kaasa Lissaboni strateegilistele eesmärkidele sotsiaalmeetmete kava osas.

5.   Liikmesriigid teevad kõik endast oleneva, et tagada käesoleva programmiga hõlmatava tegevuse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi tegevuse järjepidevus ja vastastikune täiendavus.

Artikkel 16

Kolmandate riikide osalemine

Programm on avatud osalemiseks:

| — | EFTA/EMP riikidele EMP lepingus sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

—

EFTA/EMP riikidele EMP lepingus sätestatud tingimustel;

| — | Euroopa Liiduga assotsieerunud läbirääkijariigid ja kandidaatriigid ning stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liiduga assotsieerunud läbirääkijariigid ja kandidaatriigid ning stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid.

Artikkel 17

Rahastamine

1.   Käesolevas otsuses osutatud ühenduse meetmete rakendamise rahastamispaketiks kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013657 590 000 EUR (16).

2.   Programmi kogu kestvuse jooksul arvestatakse osade vahelises finantsjaotuses järgmisi alammäärasid:

| 1. osa | Tööhõive | 23 % |
| --- | --- | --- |
| 2. osa | Sotsiaalkaitse ja kaasamine | 30 % |
| 3. osa | Töötingimused | 10 % |
| 4. osa | Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus | 23 % |
| 5. osa | Sooline võrdõiguslikkus | 12 % |

1. osa

Tööhõive

23 %

2. osa

Sotsiaalkaitse ja kaasamine

30 %

3. osa

Töötingimused

10 %

4. osa

Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus

23 %

5. osa

Sooline võrdõiguslikkus

12 %

3.   Maksimaalselt 2 % rahastamispaketist eraldatakse programmi rakendamisele, et katta näiteks artiklis 13 osutatud komitee tegevusega seonduvaid kulutusi või vastavalt artiklile 19 läbi viidavaid hindamisi.

4.   Eelarve täitmist korraldav asutus kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

5.   Komisjoni ja abisaajate vastastikuse kasu huvides võib komisjon kasutada nii tehnilist ja/või haldusabi kui ka tugifinantseerimist.

Artikkel 18

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse raames rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve ennetavate meetme rakendamisega pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui avastatakse rikkumisi, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (17) ja 11. novembri 1996. aasta määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (18) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (19).

2.   Käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete puhul, määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramise mõiste tähendab ühenduse õiguse sätte või lepingulise kohustuse mis tahes rikkumist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või selle juhitavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu.

3.   Käesoleva otsuse alusel sõlmitavates lepingutes ja kokkulepetes ning kokkulepetes osalevate kolmandate riikidega sätestatakse eelkõige komisjoni (või komisjoni volitatud esindaja) järelevalve ja finantskontroll ning kontrollikoja kontroll, mis vajadusel viiakse läbi kohapeal.

Artikkel 19

Järelevalve ja hindamine

1.   Programmi korrapäraseks järelevalveks ja vajalike ümberkorralduste tegemiseks koostab komisjon igal aastal tegevusaruanded, milles keskendutakse programmi rakendamisel saavutatud tulemustele, ja edastab need Euroopa Parlamendile ning artiklis 13 viidatud komiteele.

2.   Programmi erinevate osade kohta viiakse läbi ka vahehindamine mis annab ülevaate programmist tervikuna, et mõõta edusamme eesmärkide saavutamisel, ressursside kasutamise tõhusust ning selle Euroopa lisandväärtust. Sellele hindamisele võivad lisanduda jooksvad hindamised. Need teostab komisjon välisekspertide abiga. Võimaluse korral esitatakse hindamiste tulemused lõikes 1 osutatud tegevusaruannetes.

3.   Komisjon teostab välisekspertide abiga 31. detsembriks 2015 kogu programmi hõlmava järelhindamise, et mõõta programmi eesmärkide mõju ja selle Euroopa lisandväärtust. Komisjon esitab eksperdi järelhindamise tulemuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

4.   Programmi üksikute osade rakendamist, sealhulgas tulemuste esitamist ja dialoogi pidamist edasiste prioriteetide üle, arutatakse samuti sotsiaalmeetmete kava rakendamise foorumi raames.

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

Nõukogu nimel

...

president

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 255, 14.10.2005, lk 67.

1

(2)  ELT C 164, 5.7.2005, lk 48.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 6. septembri 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu ... ühine seisukoht 18. juuli 2006. ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

(4)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23.

4

(5)  EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 1554/2005/EÜ (ELT L 255, 30.9.2005, lk 9).

5

(6)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

6

(7)  EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ.

7

(8)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 18. Otsust on muudetud otsusega nr 1554/2005/EÜ.

8

(9)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

9

(10)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

10

(11)  EÜT L 373, 21.12.2004, lk 37.

11

(12)  ELT C ...

12

(13)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

13

(14)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

14

(15)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3).

15

(16)  Summa põhineb 2004. aasta arvudel ja seda kohandatakse tehniliselt inflatsiooni arvesse võtmiseks.

16

(17)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

17

(18)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

18

(19)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

19

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 27. augustil 2004 ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega luuakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress (2007–2013). Ettepaneku õiguslik alus põhineb asutamislepingu artikli 13 lõikel 2, artiklil 129 ja artikli 137 lõike 2 punktil a. Põhiliselt koondab ettepanek ühte teksti mitmed programmid, mida varem käsitleti eraldi otsustes.

Regioonide Komitee esitas oma arvamuse 23. veebruaril 2005 ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee 6. aprillil 2005.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 5.–8. septembril 2005 toimunud täiskogu istungil ja võttis vastu otsuse ettepaneku 72 muudatusettepanekut.

Komisjon võttis oma muudetud ettepaneku vastu 21. oktoobril 2005. Komisjon võttis 24. mail 2006 vastu muudetud ettepaneku, milles käsitleti ainult artikli 17 lõiget 1, programmi eelarve.

Nõukogu võttis 18. juulil 2006 vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele vastu ühise seisukoha.

II.   EESMÄRK

Programmi üldeesmärk on koondada ühte täiustatud programmi, mis kestab ajavahemikul 2007–2013, mitmete varasemate otsustega alustatud tegevused. Programmi tegevused on jaotatud viide erinevasse osasse: tööhõive, sotsiaalne kaitse ja kaasamine, töötingimused, mittediskrimineerimine ja mitmekesisus ning sooline võrdõiguslikkus.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldist

Nõukogul, Euroopa Parlamendil ja komisjonil on programmi osas sarnased lähenemisviisid. Ühises seisukohas on arvestatud märkimisväärselt mitmete Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutega (vt üksikasjalikum teave allpool II jaos).

Finantsperspektiivi aastateks 2007–2013 käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe raames leppisid kolm institutsiooni kokku programmi 657,59 miljoni euro suuruses eelarves (1). Ühises seisukohas kajastatakse nimetatud kokkulepet (artikli 17 lõige 1).

Komisjoni ettepanekusse tehtud peamine muudatus on see, et ühise seisukoha artikli 17 lõikega 2 jaotatakse üldeelarve täielikult programmi erinevate osade vahel; komisjon tegi algselt ettepaneku jätta 10 % eraldamata reservi, mida jaotataks viie osa vahel programmi rakendamise jooksul. Parlament soovis oma muudatusettepanekus 67 suurendada kahe osa rahastamist: 2. osa (sotsiaalne kaitse ja kaasamine) ja 5. osa (sooline võrdõiguslikkus). Nõukogu nõustub selle muudatusega täielikult, kuid soovib lisaks suurendada veel kahe osa rahastamist — 1. osa (tööhõive) ja 3. osa (töötingimused). Sellest tulenevalt leiab nõukogu, et kõige parem on jaotada kõik rahalised vahendid kohe programmi alguses, kuna suhteliselt väikese reservi iga-aastane eraldamine oleks liialt tülikas. Nõukogu arvates järgib rahaliste vahendite täielik jaotamine eesmärki, mille seadis Euroopa Parlament, kes oma muudatusettepanekutes rõhutas eelarvet käsitlevate otsuste tegemise läbipaistvuse tähtsust.

2.   Nõukogus vastu võetud Euroopa Parlamendi muudatused

Nõukogu võttis vastu suure osa parlamendi muudatusettepanekutest. Muudatusettepanekud 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 15, 17, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 30, 34, 36, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 46, 53, 61, 62, 63, 65, 67, 69 ja 70 võeti tervikuna vastu, ehkki kohati väikeste keeleliste muudatuste või ajakohastustega (näiteks kasutatakse muudatusettepanekus 22 mõiste riiklikud tegevuskavad asemel mõistet riiklikud reformiprogrammid, mille võttis kasutusele Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsis).

Mitmed muudatusettepanekud võeti vastu osaliselt, kas neid mujal tekstis kasutades või nendega sisuliselt nõustudes. Nende muudatusettepanekute kohta teeb nõukogu järgmised märkused:

Muudatusettepanek 4. Nõukogu jagab parlamendi muret migrantide ja ebaseadusliku töö osas, kuid ei leia, et need kaks on automaatselt omavahel seotud; nõukogu nõustus seega muudatusettepanekuga sisuliselt, kuid muutis selle sõnastust (põhjendus 6).

Muudatusettepanek 9, valitsusväliste organisatsioonide roll. Nõukogu nõustub parlamendiga valitsusväliste organisatsioonide tähtsa rolli osas ning teksti on sisse viidud uus põhjendus, kus siiski kasutatakse parlamendi muudatusettepaneku sõnastusest erinevat sõnastust (põhjendus 11).

Muudatusettepanek 13, programmi üldeesmärgid. Nõukogu ei nõustu sõnade “suurema hulga ja paremate töökohtade loomist” lisamisega artiklisse 2, sest see ei ole kõnealuse programmi eesmärk.

Muudatusettepanek 14, samuti üldeesmärgid. Nõukogu nõustub lisama teksti sõnad “uudsete lähenemiste”, kuid leiab, et programm peaks keskenduma ELi tasandile, ning seetõttu ei lisanud nõukogu ühisesse seisukohta sõnu “piirkondlik” ja “riiklik” (artikli 2 lõike 1 punkt d).

Muudatusettepanek 16, peamiste ELi võrgustike suutlikkuste toetamine. Nõukogu leidis, et nimetatud võrgustikele esitatavate erinõuete loetelu lisamine pole vajalik (artikli 2 lõike 1 punkt f).

Muudatusettepanek 18, tulemuste levitamine. Nõukogu nõustus parlamendiga sellise levitamise tähtsuses, kuid leiab, et artiklis ei ole vaja loetleda sidusrühmi, kellele tulemusi levitatakse (artikli 2 lõige 3).

Muudatusettepanek 28, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine (artikkel 6). Nõukogu nõustub täielikult selle põhimõttega ja seda küsimust käsitletakse artikli 2 lõikes 2.

Muudatusettepanek 29, töötingimuste valdkonna statistika. Nõukogu leiab, et näitajate liikide kirjeldamine ei ole vajalik (artikli 6 punkt a).

Muudatusettepanek 32, töötingimused. Muudatusettepaneku teist osa (töötingimuste laiemasse valdkonda kuuluvad konkreetsed teemad) ei lisatud teksti täielikult, sest leiti, et seda on juba käsitletud (artikli 6 punkt d).

Muudatusettepanek 35, mittediskrimineerimine ja mitmekesisus. Nõukogu leidis, et sõnad “ja selle tõkestamisega” on kõnealuse punkti alguses juba sisuliselt hõlmatud (artikli 7 punkt a).

Muudatusettepanek 37, samuti mittediskrimineerimine ja mitmekesisus. Nõukogu nõustus parlamendiga, et sidusrühmade loetelu lisatakse, kuid pisut muudetud kujul, et säilitada järjepidevus programmi teisi osi käsitlevate artiklitega (artikli 7 punkt c).

Muudatusettepanek 38, samuti mittediskrimineerimine ja mitmekesisus. Nõukogu nõustub komisjoniga, et kõnealuse punkti sõnastus tuleb ühtlustada teiste artiklite sarnaste punktidega. Nagu ka muudatusettepaneku 16 puhul, ei pea nõukogu vajalikuks lisada valitsusvälistele organisatsioonidele esitatavate nõuete loetelu (artikli 7 punkt d).

Muudatusettepanek 48. Nõukogu järgis komisjoni muudetud ettepanekut ja lisas artikli 9 lõike 1 punkti b esimesse taandesse viite riiklikele oludele.

Muudatusettepanek 49. Nõukogu nõustub komisjoni muudetud ettepanekuga, mille kohaselt teisi asjakohaseid osalejaid ei ole vaja loetleda (artikli 9 lõike 1 punkti c alapunkt iii).

Muudatusettepanekud 54 ja 55, programmile juurdepääs. Ehkki programm on avatud samuti piirkondlikele ja riiklikele valitsusvälistele organisatsioonidele, soovib nõukogu rõhutada ELi tasandil tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide rolli. Samamoodi soovib nõukogu kõnealuses kontekstis rõhutada riiklike tööhõiveametite tähtsat rolli. Nõukogu märgib siiski, et programmile on juurdepääs kõikidel organitel, osalejatel ja institutsioonidel, nagu on öeldud artikli 10 sissejuhatavas osas.

Muudatusettepanek 64 koherentsus ja ühilduvus. Ehkki nõukogu nõustub parlamendiga selle küsimuse olulisuses, leiab ta, et artikli 15 lõikes 2 on seda juba käsitletud ja seetõttu ei ole õigusakti tekstis erinevaid Euroopa agentuure vaja loetleda.

Muudatusettepanek 66, üldeelarve. Vaata märkusi III jao punktis 1.

Muudatusettepanek 71, hindamised. Nõukogu nõustub parlamendiga, et järelhindamisaruanne peaks olema kättesaadav 31. detsembriks 2015. Seoses parlamendi muudatusettepaneku teiste osadega, järgis nõukogu siiski komisjoni muudetud ettepanekut (artikkel 19).

3.   Nõukogus tagasi lükatud Euroopa parlamendi muudatused

Nõukogu järgis komisjoni nõuannet ja ei lisanud ühisesse seisukohta järgmisi muudatusettepanekuid: 23, 33, 50, 51, 56, 57, 59, 60 ja 72.

Nõukogu ei pidanud vajalikuks lisada oma ühisesse seisukohta muudatusettepanekuid 31, 41, 47, 52, 58 ja 68 (mis lisati komisjoni muudetud ettepanekusse).

Muudatusettepanek 31. Ehkki parlament tahtis artikli 6 punktist 3 kustutada sõnad “ennetava tegevuskultuuri”, pidas nõukogu vajalikumaks need teksti alles jätta, kuna ennetavat tegevuskultuuri tuleb tõepoolest toetada.

Muudatusettepanek 41. Parlament soovis lisada viite “töö- ja perekonnaelu ühitatavusele” ka artikli 8 punkti 3; nõukogu peab seda ülearuseks, sest selline tekst on mujal otsuses juba olemas.

Muudatusettepanek 47, foorum. Nõukogu ei pidanud vajalikuks lisada artiklisse 9 (st meetmete liike käsitlevasse artiklisse) viidet “iga-aastase foorumi” korraldamisele “sotsiaalmeetmete kava ellurakendamise hindamiseks”. Artikli 19 uues lõikes 4 on hõlmatud kõnealuse muudatusettepaneku mitmed ideed, kuid välja on jäetud nõue korraldada foorum igal aastal ning kasutada seda programmi hindamiseks.

Muudatusettepanek 52, sotsiaalmeetmete kava. Kuna artikli 1 muudetud versioonis on juba esitatud viited Lissaboni strateegiale ja sotsiaalmeetmete kavale, peab nõukogu ülearuseks lisada artiklisse 9 seda küsimust käsitlev uus lõige.

Muudatusettepanekud 58 ja 68, eelarvemenetlus. Nüüd, kus programmile ette nähtud rahalised vahendid on jaotatud selle erinevate osade vahel, on need muudatusettepanekud muutunud tarbetuks. Vaata samuti III jao punkti 1.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu leiab, et tervikuna on tema ühine seisukoht kooskõlas komisjoni muudetud ettepaneku eesmärkidega. Nõukogu leiab samuti, et ta on arvestanud eesmärke, millest lähtuvalt Euroopa Parlament tegi komisjoni esialgsesse ettepanekusse muudatused.

---

(1)  2004. aasta hindades. See vastab 743,25 miljonile eurole indekseeritud hindades.

---