# Euroopa Liidu C 273/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 273 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide9. november 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 273

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide9. november 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2006/C 273/1 | Arvamus nr 3/2006 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseks | 1 |
| 2006/C 273/2 | Arvamus nr 4/2006 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2006/C 273/1

Arvamus nr 3/2006 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseks

1

2006/C 273/2

Arvamus nr 4/2006 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 9.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 273/1

---

ARVAMUS nr 3/2006

nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseks

(2006/C 273/01)

7. juunil 2006 esitas komisjon nõukogule ettepaneku nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseks (1).

Kirjas, mille kontrollikoda sai 6. juulil 2006, taotleb nõukogu kontrollikoja arvamust nimetatud ettepaneku kohta.

Ettepaneku eesmärk on teha personalieeskirjade töölevõtmist käsitlevate asjakohaste sätete suhtes ajutine erand, et võtta tööle ametnikke uutest liikmesriikidest.

Kontrollikoda on ettepaneku läbi vaadanud ja esitanud käesoleva arvamuse.

EUROOPA ÜHENDUSTE KONTROLLIKODA

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 283,

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2006. aasta ettepanekut,

võttes arvesse kontrollikotta 6. juulil 2006 saabunud nõukogu taotlust arvamuse avaldamise osas nimetatud ettepaneku kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Kontrollikojal ei ole komisjoni ettepaneku kohta kommentaare.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 14. septembri 2006. aasta istungil Luxembourg'is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  KOM(2006) 271 (lõplik), 6.6.2006.

1

---

| 9.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 273/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 273/2

---

ARVAMUS nr 4/2006

nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2006/C 273/02)

SISUKORD

| 1–2 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1–2

| 3–4 | Eelarvepõhimõtete erandid |
| --- | --- |

3–4

| 5–6 | Tulemusliku ja tõhusa sisekontrolli põhimõte |
| --- | --- |

5–6

| 7–9 | Eelarve täitmise meetodid: finantsmääruse sätete järgimine |
| --- | --- |

7–9

| 10–12 | Finantsjuhtimises osalejate aruandekohustus |
| --- | --- |

10–12

| 10–11 | Eelarvevahendite käsutaja |
| --- | --- |

10–11

| 12 | Peaarvepidaja |
| --- | --- |

12

| 13 | Ühenduse institutsioonide iseseisvalt sõlmitavate lepingute suhtes kohaldatavad sätted |
| --- | --- |

13

| 14–16 | Toetused |
| --- | --- |

14–16

| 17–19 | Välismeetmed |
| --- | --- |

17–19

| 20 | Komisjoni eelarve haldamise ja finantsjuhtimise 2004. aasta aruanne |
| --- | --- |

20

| 21–24 | Raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise ajakava |
| --- | --- |

21–24

EUROOPA ÜHENDUSTE KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 248 lõiget 4 ja artiklit 279,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 160c lõiget 4 ja artiklit 183,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artiklit 184, mis näeb ette määruse läbivaatamise iga kolme aasta tagant,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 10/2005 (2) nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse viimati mainitud määrust (3),

võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta (ning ettepanekut ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) (4),

võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2002 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta (5),

võttes arvesse nõukogu määruse muudetud ettepanekut, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (6),

võttes arvesse nõukogu taotlust arvamuse esitamiseks antud ettepaneku kohta, mis esitati kontrollikojale 26. juunil 2006,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas esimese ettepaneku kehtiva finantsmääruse muutmiseks 2005. aasta mais. Institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusel on komisjon nüüd otsustanud esitada muudetud ettepaneku, kus võetakse muu hulgas arvesse järgmist:






  — | parema tasakaalu saavutamine finantshuvide kaitse ja halduskulude proportsionaalsuse ning kasutajasõbralike menetluste vahel, |
| --- | --- | --- |

1.

Komisjon esitas esimese ettepaneku kehtiva finantsmääruse muutmiseks 2005. aasta mais. Institutsioonidevaheliste läbirääkimiste tulemusel on komisjon nüüd otsustanud esitada muudetud ettepaneku, kus võetakse muu hulgas arvesse järgmist:

—

parema tasakaalu saavutamine finantshuvide kaitse ja halduskulude proportsionaalsuse ning kasutajasõbralike menetluste vahel,

| — | eelarvepõhimõtete tugevdamine lubatavate erandite piiramise teel, võttes kasutusele tulemusliku ja tõhusa kontrolli ning proportsionaalsuse põhimõtted, ning arendades edasi läbipaistvuse põhimõtet, edastades teavet ühenduse vahendite saajate kohta, |
| --- | --- |

—

eelarvepõhimõtete tugevdamine lubatavate erandite piiramise teel, võttes kasutusele tulemusliku ja tõhusa kontrolli ning proportsionaalsuse põhimõtted, ning arendades edasi läbipaistvuse põhimõtet, edastades teavet ühenduse vahendite saajate kohta,

| — | komisjoni peaarvepidaja rolli ja ülesannete selgemaks muutmine, |
| --- | --- |

—

komisjoni peaarvepidaja rolli ja ülesannete selgemaks muutmine,

| — | riigihankemenetluse suuremasse kooskõlla viimine ühenduse direktiivi sätetega (7), |
| --- | --- |

—

riigihankemenetluse suuremasse kooskõlla viimine ühenduse direktiivi sätetega (7),

| — | institutsioonidevahelise koostöö edasiarendamine, eriti riigihankemenetluse vallas, |
| --- | --- |

—

institutsioonidevahelise koostöö edasiarendamine, eriti riigihankemenetluse vallas,

| — | lisasätete kehtestamine välisabi osas. |
| --- | --- |

—

lisasätete kehtestamine välisabi osas.

| 2. | Kontrollikoda leiab, et kokkuvõttes aitavad lisatud muudatused kaasa üldise finantskontrollikeskkonna parandamisele. Siiski tuleb edaspidi teha täpsustusi ning mõningad ebakõlad ja vastuolud jäävad püsima järgmistes valdkondades:






  — | eelarvepõhimõtete erandid, |
| --- | --- | --- |

2.

Kontrollikoda leiab, et kokkuvõttes aitavad lisatud muudatused kaasa üldise finantskontrollikeskkonna parandamisele. Siiski tuleb edaspidi teha täpsustusi ning mõningad ebakõlad ja vastuolud jäävad püsima järgmistes valdkondades:

—

eelarvepõhimõtete erandid,

| — | tulemusliku ja tõhusa sisekontrolli uus põhimõte, |
| --- | --- |

—

tulemusliku ja tõhusa sisekontrolli uus põhimõte,

| — | eelarve täitmise meetodid ja nende vastavus finantsmääruse nõuetele, |
| --- | --- |

—

eelarve täitmise meetodid ja nende vastavus finantsmääruse nõuetele,

| — | finantsjuhtimises osalejate – eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja – ja komisjoni aruandekohustus, |
| --- | --- |

—

finantsjuhtimises osalejate – eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja – ja komisjoni aruandekohustus,

| — | ühenduse institutsioonide iseseisvalt sõlmitavate lepingute erandid ja tingimused, |
| --- | --- |

—

ühenduse institutsioonide iseseisvalt sõlmitavate lepingute erandid ja tingimused,

| — | teatud sätted, mis käsitlevad teabeedastuse toetusi, mitmekordseid toetusi ja tegevustoetuste uuendamist, |
| --- | --- |

—

teatud sätted, mis käsitlevad teabeedastuse toetusi, mitmekordseid toetusi ja tegevustoetuste uuendamist,

| — | välismeetmete raames esitatud sätted, mis käsitlevad avansikontodelt häda- ja humanitaarabiks tehtavaid makseid ning lepingute ja maksete tähtaegu, |
| --- | --- |

—

välismeetmete raames esitatud sätted, mis käsitlevad avansikontodelt häda- ja humanitaarabiks tehtavaid makseid ning lepingute ja maksete tähtaegu,

| — | eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruande sisu, |
| --- | --- |

—

eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruande sisu,

| — | ühenduse raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise ajakava. |
| --- | --- |

—

ühenduse raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise ajakava.

Neid teemasid käsitletakse järgnevates punktides.

EELARVEPÕHIMÕTETE ERANDID

| 3. | Ehkki kontrollikoda tervitab uusi eelarvepõhimõtteid, nagu tulemuslik ja tõhus sisekontroll, (8) ja proportsionaalsus, (9) samuti läbipaistvuse mõiste edasiarendamine, (10) vähendavad mõned lisatud muudatused eelarvepädevate institutsioonide kontrolli eelarve haldamise üle. Eelkõige jäävad endiselt püsima mõned erandid, nagu on kajastatud kontrollikoja eelmises arvamuses (11). Peale selle on lisatud uusi erandeid, nagu artiklis 158 ettenähtud võimalus teha struktuurifondide valdkonnas piiramatult ühest jaotisest teise tehnilise abi eelarvevahendite ümberpaigutusi. |
| --- | --- |

3.

Ehkki kontrollikoda tervitab uusi eelarvepõhimõtteid, nagu tulemuslik ja tõhus sisekontroll, (8) ja proportsionaalsus, (9) samuti läbipaistvuse mõiste edasiarendamine, (10) vähendavad mõned lisatud muudatused eelarvepädevate institutsioonide kontrolli eelarve haldamise üle. Eelkõige jäävad endiselt püsima mõned erandid, nagu on kajastatud kontrollikoja eelmises arvamuses (11). Peale selle on lisatud uusi erandeid, nagu artiklis 158 ettenähtud võimalus teha struktuurifondide valdkonnas piiramatult ühest jaotisest teise tehnilise abi eelarvevahendite ümberpaigutusi.

| 4. | Teisest küljest annavad muudatused institutsioonidele, välja arvatud komisjon, vähe võimalusi eelarvemenetluste lihtsustamiseks, et teha põhjendatud eelarvemuudatusi, mis jätab need institutsioonid ilma vajalikust paindlikkusest personalihalduse osas. |
| --- | --- |

4.

Teisest küljest annavad muudatused institutsioonidele, välja arvatud komisjon, vähe võimalusi eelarvemenetluste lihtsustamiseks, et teha põhjendatud eelarvemuudatusi, mis jätab need institutsioonid ilma vajalikust paindlikkusest personalihalduse osas.

TULEMUSLIKU JA TÕHUSA SISEKONTROLLI PÕHIMÕTE

| 5. | Ehkki kontrollikoda toetab ettepaneku artiklis 30a esitatud tulemusliku ja tõhusa sisekontrolli uut eelarvepõhimõtet, tuleb seda põhimõtet edasi arendada, et tagada selle tulemuslik elluviimine kooskõlas põhimõtetega, mis kontrollikoda esitas oma arvamuses nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta (ning ettepanekus ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta). Eelkõige:






  — | tuleb määrata erinevate eelarvevaldkondade osas rakendatavate sisekontrollisüsteemide ühisjooned ning võtta vajalikke meetmeid, et jälgida kontrollikulusid ja hinnata kontrollidest saadavat kasu, |
| --- | --- | --- |

5.

Ehkki kontrollikoda toetab ettepaneku artiklis 30a esitatud tulemusliku ja tõhusa sisekontrolli uut eelarvepõhimõtet, tuleb seda põhimõtet edasi arendada, et tagada selle tulemuslik elluviimine kooskõlas põhimõtetega, mis kontrollikoda esitas oma arvamuses nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta (ning ettepanekus ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta). Eelkõige:

—

tuleb määrata erinevate eelarvevaldkondade osas rakendatavate sisekontrollisüsteemide ühisjooned ning võtta vajalikke meetmeid, et jälgida kontrollikulusid ja hinnata kontrollidest saadavat kasu,

| — | on hädavajalik, et komisjon töötaks ühiste põhimõtete ja standardite alusel välja loogilise raamistiku ja sobiva järelevalvesüsteemi, mida rakendada kõigil haldustasanditel nii institutsioonides kui liikmesriikides, tagamaks ühtne ja koordineeritud kontrollitegevus, |
| --- | --- |

—

on hädavajalik, et komisjon töötaks ühiste põhimõtete ja standardite alusel välja loogilise raamistiku ja sobiva järelevalvesüsteemi, mida rakendada kõigil haldustasanditel nii institutsioonides kui liikmesriikides, tagamaks ühtne ja koordineeritud kontrollitegevus,

| — | puudub viide selle kohta, kuidas, kelle poolt või millal tuleb “aktsepteeritava riskitaseme” mõiste määratleda, olgugi et tegemist on ühtse sisekontrolli raamistiku põhimõttega. Lisaks ei ole määratud aktsepteeritava riskitaseme ning kontrollikulude ja kontrollidest saadava kasu tasakaalu vahelist suhet. |
| --- | --- |

—

puudub viide selle kohta, kuidas, kelle poolt või millal tuleb “aktsepteeritava riskitaseme” mõiste määratleda, olgugi et tegemist on ühtse sisekontrolli raamistiku põhimõttega. Lisaks ei ole määratud aktsepteeritava riskitaseme ning kontrollikulude ja kontrollidest saadava kasu tasakaalu vahelist suhet.

| 6. | Kokkuvõttes ei ole selgitatud komisjoni rolli ühtse sisekontrolli raamistiku kontekstis. Ometi on mõiste eduka rakendamise seisukohalt ülimalt oluline, et komisjonil oleks raamistiku arendamises, kontrollis ja järelevalves keskne roll. Selle taustal on tähelepanuväärne, et komisjonile on järelevalveroll ette nähtud ainult juhtimisülesannete delegeerimisel, eelarve tsentraliseeritud täitmisel, eelarve täitmisel kaudse tsentraliseeritud halduse korras ja eelarve täitmisel detsentraliseeritud halduse korras (vt ettepaneku artiklid 54 ja 56). |
| --- | --- |

6.

Kokkuvõttes ei ole selgitatud komisjoni rolli ühtse sisekontrolli raamistiku kontekstis. Ometi on mõiste eduka rakendamise seisukohalt ülimalt oluline, et komisjonil oleks raamistiku arendamises, kontrollis ja järelevalves keskne roll. Selle taustal on tähelepanuväärne, et komisjonile on järelevalveroll ette nähtud ainult juhtimisülesannete delegeerimisel, eelarve tsentraliseeritud täitmisel, eelarve täitmisel kaudse tsentraliseeritud halduse korras ja eelarve täitmisel detsentraliseeritud halduse korras (vt ettepaneku artiklid 54 ja 56).

EELARVE TÄITMISE MEETODID: FINANTSMÄÄRUSE SÄTETE JÄRGIMINE

| 7. | Kavandatud muudatuste eesmärk on parandada erinevatest rakendusmeetoditest tulenevate kohustuste kodifitseerimist ja süstematiseerimist, mistõttu kontrollikoda peab muudatusi positiivseks. |
| --- | --- |

7.

Kavandatud muudatuste eesmärk on parandada erinevatest rakendusmeetoditest tulenevate kohustuste kodifitseerimist ja süstematiseerimist, mistõttu kontrollikoda peab muudatusi positiivseks.

| 8. | Kui aga komisjon täidab eelarvet kaudse tsentraliseeritud halduse korras (ettepaneku artikkel 56), ei nõua ta enam tõendeid, et üksused, millele ta täitmise delegeerib, järgivad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. See on vastuolus finantsmääruse artikliga 27, mis näeb ette eelarveassigneeringute kasutamise usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt. |
| --- | --- |

8.

Kui aga komisjon täidab eelarvet kaudse tsentraliseeritud halduse korras (ettepaneku artikkel 56), ei nõua ta enam tõendeid, et üksused, millele ta täitmise delegeerib, järgivad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. See on vastuolus finantsmääruse artikliga 27, mis näeb ette eelarveassigneeringute kasutamise usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt.

| 9. | Kaudse tsentraliseeritud halduse puhul näeb muudetud ettepanek samuti ette, et komisjon võib üksuste puhul, millele ta täitmise delegeerib, aktsepteerida raamatupidamis-, auditi- ja hankesüsteemide “samaväärsust enda omadega, võttes nõuetekohaselt arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid”. Seega ei ole üksused, millele komisjon sellistel juhtudel eelarve täitmise delegeerib, seotud finantsmääruse sätetega. Peale selle, arvestades et nii hankesüsteemide kui vastavusauditi kohta rahvusvaheliselt tunnustatud standardid puuduvad, on rahvusvaheliselt tunnustatud standardite nõuetekohaselt arvessevõtmise nõue sisutühi. Öeldu kehtib ka sama artikli lõikes 2 esitatud sarnase viite kohta rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele, kus käsitletakse abi saava partnerriigi hankemenetlusi vahendite ühiskasutuse korral. Selle tulemusel võivad valdkondades, kus eelarve täitmine on võimalik nii tsentraliseeritud kui kaudse tsentraliseeritud halduse korras (näiteks TTA raamprogrammid või hariduse ja koolituse alased meetmed), kehtida olemuselt sama tüüpi ühenduse rahastamisviisidele erinevad põhimõtted, standardid ja eeskirjad (vt kontrollikoja arvamus nr 1/2006, (12) punkt 17). |
| --- | --- |

9.

Kaudse tsentraliseeritud halduse puhul näeb muudetud ettepanek samuti ette, et komisjon võib üksuste puhul, millele ta täitmise delegeerib, aktsepteerida raamatupidamis-, auditi- ja hankesüsteemide “samaväärsust enda omadega, võttes nõuetekohaselt arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid”. Seega ei ole üksused, millele komisjon sellistel juhtudel eelarve täitmise delegeerib, seotud finantsmääruse sätetega. Peale selle, arvestades et nii hankesüsteemide kui vastavusauditi kohta rahvusvaheliselt tunnustatud standardid puuduvad, on rahvusvaheliselt tunnustatud standardite nõuetekohaselt arvessevõtmise nõue sisutühi. Öeldu kehtib ka sama artikli lõikes 2 esitatud sarnase viite kohta rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele, kus käsitletakse abi saava partnerriigi hankemenetlusi vahendite ühiskasutuse korral. Selle tulemusel võivad valdkondades, kus eelarve täitmine on võimalik nii tsentraliseeritud kui kaudse tsentraliseeritud halduse korras (näiteks TTA raamprogrammid või hariduse ja koolituse alased meetmed), kehtida olemuselt sama tüüpi ühenduse rahastamisviisidele erinevad põhimõtted, standardid ja eeskirjad (vt kontrollikoja arvamus nr 1/2006, (12) punkt 17).

FINANTSJUHTIMISES OSALEJATE ARUANDEKOHUSTUS

Eelarvevahendite käsutaja

| 10. | Finantsmääruse artikli 60 uue muudatusettepaneku kohaselt annab volitatud eelarvevahendite käsutaja “oma institutsioonile ülesannete täitmise kohta aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave ja sellega seonduvad mis tahes reservatsioonid
  ”. Ükski selline reservatsioon ei ole kooskõlas samas artiklis sätestatud deklaratsiooniga, mille kohaselt volitatud eelarvevahendite käsutaja tõendab, et “aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate”. Kuigi kontrollikoda nõustub, et nii peadirektorite kui eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused tugevdavad läbipaistvust ja juhtimise usaldusväärsust, leiab kontrollikoda, et kõik reservatsioonid peaksid seonduma deklaratsiooniga ja piirduma selgelt määratletud tulu- või kuluvaldkondadega, nagu see toimub praegu (vt lisas toodud kontrollikoja ettepanekut). |
| --- | --- |

10.

Finantsmääruse artikli 60 uue muudatusettepaneku kohaselt annab volitatud eelarvevahendite käsutaja “oma institutsioonile ülesannete täitmise kohta aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave ja sellega seonduvad mis tahes reservatsioonid
  ”. Ükski selline reservatsioon ei ole kooskõlas samas artiklis sätestatud deklaratsiooniga, mille kohaselt volitatud eelarvevahendite käsutaja tõendab, et “aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate”. Kuigi kontrollikoda nõustub, et nii peadirektorite kui eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused tugevdavad läbipaistvust ja juhtimise usaldusväärsust, leiab kontrollikoda, et kõik reservatsioonid peaksid seonduma deklaratsiooniga ja piirduma selgelt määratletud tulu- või kuluvaldkondadega, nagu see toimub praegu (vt lisas toodud kontrollikoja ettepanekut).

| 11. | Mis puudutab kokkuvõtvat aruannet, siis kuna nimetatud ettepanekus on sätestatud ainult eelarvevahendite käsutajate aastaaruannete kokkuvõtte esitamine eelarvepädevatele institutsioonidele, ei võta komisjon kolleegiumina asutamislepingu artiklis 274 sätestatud vastutust. Lisaks tuleb ettepaneku kohaselt saata kokkuvõte eelarvepädevatele institutsioonidele mitte hiljem kui iga aasta 15. juuniks, mis on liiga hilja selleks, et kontrollikoda saaks kokkuvõtet oma aastaaruandes arvesse võtta (vt edasised tähelepanekud punktis 23). |
| --- | --- |

11.

Mis puudutab kokkuvõtvat aruannet, siis kuna nimetatud ettepanekus on sätestatud ainult eelarvevahendite käsutajate aastaaruannete kokkuvõtte esitamine eelarvepädevatele institutsioonidele, ei võta komisjon kolleegiumina asutamislepingu artiklis 274 sätestatud vastutust. Lisaks tuleb ettepaneku kohaselt saata kokkuvõte eelarvepädevatele institutsioonidele mitte hiljem kui iga aasta 15. juuniks, mis on liiga hilja selleks, et kontrollikoda saaks kokkuvõtet oma aastaaruandes arvesse võtta (vt edasised tähelepanekud punktis 23).

Peaarvepidaja

| 12. | Artikli 61 muudetud ettepanekus selgitatakse peaarvepidaja rolli ja ülesandeid. Samuti sätestatakse ettepanekus, et enne raamatupidamisaruannete institutsioonipoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja need, tõendades, et raamatupidamisaruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast “
  piisavalt tõese ja erapooletu ülevaate” (rõhutamine lisatud). Mõiste “tõene ja erapooletu ülevaade” on terviklik määratlus ja selle piiramine sõnaga “piisavalt” hajutab asjatult mõistet nii, et see kaotab oma mõtte. Loogilisem oleks, kui peaarvepidaja tõendaks, et tal on piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamisaruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate. |
| --- | --- |

12.

Artikli 61 muudetud ettepanekus selgitatakse peaarvepidaja rolli ja ülesandeid. Samuti sätestatakse ettepanekus, et enne raamatupidamisaruannete institutsioonipoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja need, tõendades, et raamatupidamisaruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast “
  piisavalt tõese ja erapooletu ülevaate” (rõhutamine lisatud). Mõiste “tõene ja erapooletu ülevaade” on terviklik määratlus ja selle piiramine sõnaga “piisavalt” hajutab asjatult mõistet nii, et see kaotab oma mõtte. Loogilisem oleks, kui peaarvepidaja tõendaks, et tal on piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamisaruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate.

ÜHENDUSE INSTITUTSIOONIDE ISESEISVALT SÕLMITAVATE LEPINGUTE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

| 13. | Artikli 105 lõike 2 muutmisettepanekus esitatakse võimalus täpsustada erandid ja tingimused rakenduseeskirjades. Selles sättes ei arvestata finantsmääruse ülimuslikkusega – finantsmäärus on ainus vahend, millega võidakse sätestada erandeid selles sisalduvatest üldreeglitest ja sätetest. |
| --- | --- |

13.

Artikli 105 lõike 2 muutmisettepanekus esitatakse võimalus täpsustada erandid ja tingimused rakenduseeskirjades. Selles sättes ei arvestata finantsmääruse ülimuslikkusega – finantsmäärus on ainus vahend, millega võidakse sätestada erandeid selles sisalduvatest üldreeglitest ja sätetest.

TOETUSED

| 14. | Artikli 108 lõikele 4 lisati uus säte, mis näeb ette, et “iga institutsioon võib sõlmida lepinguid teabevahetustegevuseks, kui nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ei ole riigihankemenetluse kasutamine asjakohane”. Kontrollikoja arvates ei ole see erand põhjendatud, kuna riigihankemenetluste või toetusmenetluste tingimused on juba selgelt määratletud finantsmääruse vastavalt V ja VI jaotises. |
| --- | --- |

14.

Artikli 108 lõikele 4 lisati uus säte, mis näeb ette, et “iga institutsioon võib sõlmida lepinguid teabevahetustegevuseks, kui nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ei ole riigihankemenetluse kasutamine asjakohane”. Kontrollikoja arvates ei ole see erand põhjendatud, kuna riigihankemenetluste või toetusmenetluste tingimused on juba selgelt määratletud finantsmääruse vastavalt V ja VI jaotises.

| 15. | Kontrollikoda toetab artiklis 111 esitatud põhimõtet, mille kohaselt taotleja peab eelarvevahendite käsutajaid teavitama viivitamata kõigist sama meetme või sama tööprogrammiga seotud mitme taotluse või mitme toetuse juhtudest. Kontrollikoda rõhutab siiski, et seda põhimõtet on tegelikkuses raske kontrollida, eriti mitut koostööpoolt hõlmavate meetmete puhul (nagu ELi TTA raamprogrammid), kus on tavaline, et abisaajate ühendused taotlevad ühenduselt rahalist toetust. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda toetab artiklis 111 esitatud põhimõtet, mille kohaselt taotleja peab eelarvevahendite käsutajaid teavitama viivitamata kõigist sama meetme või sama tööprogrammiga seotud mitme taotluse või mitme toetuse juhtudest. Kontrollikoda rõhutab siiski, et seda põhimõtet on tegelikkuses raske kontrollida, eriti mitut koostööpoolt hõlmavate meetmete puhul (nagu ELi TTA raamprogrammid), kus on tavaline, et abisaajate ühendused taotlevad ühenduselt rahalist toetust.

| 16. | Vastavalt ettepaneku artiklile 108a võivad toetused olla järgmises vormis: tegelikult kantud abikõlblike kulude hüvitamine, ühekordsed maksed, kindlasummalised maksed või nimetatud vormide kombinatsioon. Tegevustoetuste kohta sätestatakse ettepaneku artikli 113 lõikes 2, et korduval toetuste andmisel vähendatakse nende suurust järk-järgult. Samas artiklis sätestatakse, et seda põhimõtet ei kohaldata toetuste suhtes, mis on ühekordsete maksete või kindlasummaliste maksete vormis. Kuna need toetuste vormid peaksid olema määratud rahastatud kulude parimate olemasolevate hinnangute põhjal ja neid tuleks korrapäraselt kontrollida, et tagada vastavus toetuste suhtes kohaldatavate põhimõtetega (kehtivate rakenduseeskirjade artikkel 181), ei ole nimetatud erand põhjendatud. |
| --- | --- |

16.

Vastavalt ettepaneku artiklile 108a võivad toetused olla järgmises vormis: tegelikult kantud abikõlblike kulude hüvitamine, ühekordsed maksed, kindlasummalised maksed või nimetatud vormide kombinatsioon. Tegevustoetuste kohta sätestatakse ettepaneku artikli 113 lõikes 2, et korduval toetuste andmisel vähendatakse nende suurust järk-järgult. Samas artiklis sätestatakse, et seda põhimõtet ei kohaldata toetuste suhtes, mis on ühekordsete maksete või kindlasummaliste maksete vormis. Kuna need toetuste vormid peaksid olema määratud rahastatud kulude parimate olemasolevate hinnangute põhjal ja neid tuleks korrapäraselt kontrollida, et tagada vastavus toetuste suhtes kohaldatavate põhimõtetega (kehtivate rakenduseeskirjade artikkel 181), ei ole nimetatud erand põhjendatud.

VÄLISMEETMED

| 17. | Ettepaneku artiklis 63 sätestatakse, et avansikontosid võib kasutada häda- ja humanitaarabi valdkonnas summa suurusele piiranguid seadmata. Piirangu puudumine on vastuolus avansikontode põhimõttega ja liidu finantshuvide kaitsmisega. Kontrollikoja arvates võib selliste erimeetmete suhtes olla paindlik, kuid vähemalt tuleks järgida selliste meetmete jaoks kehtestatud summade piiranguid. |
| --- | --- |

17.

Ettepaneku artiklis 63 sätestatakse, et avansikontosid võib kasutada häda- ja humanitaarabi valdkonnas summa suurusele piiranguid seadmata. Piirangu puudumine on vastuolus avansikontode põhimõttega ja liidu finantshuvide kaitsmisega. Kontrollikoja arvates võib selliste erimeetmete suhtes olla paindlik, kuid vähemalt tuleks järgida selliste meetmete jaoks kehtestatud summade piiranguid.

| 18. | Artikli 166 muudatusettepanekuga pikendatakse abi saavate kolmandate riikidega rahastamiskokkulepete sõlmimise võimalust aasta võrra. Individuaallepingud, toetuslepingud ja toetuse andmise otsused, millega selliseid rahastamiskokkuleppeid rakendatakse, sõlmitakse või võetakse vastu hiljemalt kolme aasta möödudes rahastamiskokkuleppe sõlmimise päevast. Pikaajaliste või mitmeetapiliste infrastruktuuri- või maaelu arendamise projektide korral võib komisjon aga erandkorras määrata asjaomase projekti rahastamisotsuses kindlaks kõnealuse tähtaja pikendamise kuni viie aastani. Kontrollikoja hinnangul on positiivne, et nende tähtaegade seadmisel on arvesse võetud selliste projektide lõpetamise keerukust. |
| --- | --- |

18.

Artikli 166 muudatusettepanekuga pikendatakse abi saavate kolmandate riikidega rahastamiskokkulepete sõlmimise võimalust aasta võrra. Individuaallepingud, toetuslepingud ja toetuse andmise otsused, millega selliseid rahastamiskokkuleppeid rakendatakse, sõlmitakse või võetakse vastu hiljemalt kolme aasta möödudes rahastamiskokkuleppe sõlmimise päevast. Pikaajaliste või mitmeetapiliste infrastruktuuri- või maaelu arendamise projektide korral võib komisjon aga erandkorras määrata asjaomase projekti rahastamisotsuses kindlaks kõnealuse tähtaja pikendamise kuni viie aastani. Kontrollikoja hinnangul on positiivne, et nende tähtaegade seadmisel on arvesse võetud selliste projektide lõpetamise keerukust.

| 19. | Artiklis sätestatakse ka kasutamata kulukohustuste automaatne vabastamine neljanda aasta lõpus pärast kulukohustuse võtmise aastat (n + 4). See hõlmab pikemat aega kui n + 3 reegel, mida üldiselt eelarve suhtes rakendatakse. Kontrollikoja arvates ei ole pikem tähtaeg õigustatud selliste vahendite osas, mille eesmärgiks on liituvate ja kandidaatriikide ettevalmistamine liiduga liitumiseks, eriti struktuurimeetmete raames, kus kehtib rangem n + 2 reegel. |
| --- | --- |

19.

Artiklis sätestatakse ka kasutamata kulukohustuste automaatne vabastamine neljanda aasta lõpus pärast kulukohustuse võtmise aastat (n + 4). See hõlmab pikemat aega kui n + 3 reegel, mida üldiselt eelarve suhtes rakendatakse. Kontrollikoja arvates ei ole pikem tähtaeg õigustatud selliste vahendite osas, mille eesmärgiks on liituvate ja kandidaatriikide ettevalmistamine liiduga liitumiseks, eriti struktuurimeetmete raames, kus kehtib rangem n + 2 reegel.

KOMISJONI EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE 2004. AASTA ARUANNE

| 20. | Artikli 122 lõikes 1 sätestatakse, et institutsioonide ja artiklis 121 osutatud asutuste raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal. Komisjoni muudetud ettepanekus sätestatakse, et selles aruandes “esitatakse muu hulgas andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel”. Eelarve esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele ja kiidetakse nende poolt heaks vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise/juhtimise põhimõtetele. Selle põhjal peab komisjon esialgsele eelarveprojektile lisama tegevusaruanded, kus muu hulgas on sätestatud saavutatavad eesmärgid ja seatud tulemusnäitajad (ettepaneku artikli 33 lõige 2). Kontrollikoja arvates oleks kohane, kui eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes esitataks üksikasjad selle kohta, mida näitajate abil saadud teabe põhjal on seatud eesmärkide osas tegelikult saavutatud. |
| --- | --- |

20.

Artikli 122 lõikes 1 sätestatakse, et institutsioonide ja artiklis 121 osutatud asutuste raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal. Komisjoni muudetud ettepanekus sätestatakse, et selles aruandes “esitatakse muu hulgas andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel”. Eelarve esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele ja kiidetakse nende poolt heaks vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise/juhtimise põhimõtetele. Selle põhjal peab komisjon esialgsele eelarveprojektile lisama tegevusaruanded, kus muu hulgas on sätestatud saavutatavad eesmärgid ja seatud tulemusnäitajad (ettepaneku artikli 33 lõige 2). Kontrollikoja arvates oleks kohane, kui eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes esitataks üksikasjad selle kohta, mida näitajate abil saadud teabe põhjal on seatud eesmärkide osas tegelikult saavutatud.

RAAMATUPIDAMISARUANNETE ESITAMISE JA AUDITEERIMISE AJAKAVA

| 21. | Finantsmääruse muutmisega 2003. aastal võeti kasutusele uus ajakava, millega toodi ühenduse raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise tähtajad ühe kuu võrra ettepoole. Kontrollikoda märkis oma arvamuses nr 2/2002 (vt punktid 9–14) muu hulgas, et kuigi kontrollikoda toetab aastaaruande kiirendatud ajakava kasutuselevõttu, nõuab selle saavutamine ühtlustatud lähenemisviisi kogu finantsmääruse raames ja kuna see nii ei olnud, siis kavandatud menetlused ja ajakava (eriti kontrollikoja aastaaruande osas) ei olnud realistlikud. |
| --- | --- |

21.

Finantsmääruse muutmisega 2003. aastal võeti kasutusele uus ajakava, millega toodi ühenduse raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise tähtajad ühe kuu võrra ettepoole. Kontrollikoda märkis oma arvamuses nr 2/2002 (vt punktid 9–14) muu hulgas, et kuigi kontrollikoda toetab aastaaruande kiirendatud ajakava kasutuselevõttu, nõuab selle saavutamine ühtlustatud lähenemisviisi kogu finantsmääruse raames ja kuna see nii ei olnud, siis kavandatud menetlused ja ajakava (eriti kontrollikoja aastaaruande osas) ei olnud realistlikud.

| 22. | Muudetud ajakava jõustus 2005. aastal. See langes kokku üleminekuga tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele. |
| --- | --- |

22.

Muudetud ajakava jõustus 2005. aastal. See langes kokku üleminekuga tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele.

| 23. | Kogemus on siiani näidanud, et muudetud ajakava tõttu tekivad olulised raskused, mille tulemusena on kontrollikoja auditil tõsised piirangud:






  — | kontrollikojale 31. märtsiks esitatud esialgsetesse raamatupidamisaruannetesse tehakse olulisi muudatusi kuni lõpparuannete esitamiseni 31. juulil; seda olukorda raskendab asjaolu, et raamatupidamiskanded on detsentraliseeritud, mille tulemusena komisjoni peaarvepidaja saab vajalikud muudatused sisse viia protsessi väga hilises faasis, jättes kontrollikojale liiga vähe aega oma audititöö lõpetamiseks, |
| --- | --- | --- |

23.

Kogemus on siiani näidanud, et muudetud ajakava tõttu tekivad olulised raskused, mille tulemusena on kontrollikoja auditil tõsised piirangud:

—

kontrollikojale 31. märtsiks esitatud esialgsetesse raamatupidamisaruannetesse tehakse olulisi muudatusi kuni lõpparuannete esitamiseni 31. juulil; seda olukorda raskendab asjaolu, et raamatupidamiskanded on detsentraliseeritud, mille tulemusena komisjoni peaarvepidaja saab vajalikud muudatused sisse viia protsessi väga hilises faasis, jättes kontrollikojale liiga vähe aega oma audititöö lõpetamiseks,

| — | eelarvevahendite käsutajate kokkuvõtva tegevusaruande koostamine lõpetatakse alles 15. juunil – kuupäeval, mil kontrollikoda peab esitama oma esialgsed tähelepanekud; sellest järelduvalt ei ole kontrollikojal mingit võimalust sellega enne oma esialgsete tähelepanekute esitamist arvestada. Esialgsete tähelepanekute näol on tegemist dokumendiga, mida eelarvepädevad institutsioonid peavad komisjoni paranenud sisekontrolliraamistiku peamiseks elemendiks, |
| --- | --- |

—

eelarvevahendite käsutajate kokkuvõtva tegevusaruande koostamine lõpetatakse alles 15. juunil – kuupäeval, mil kontrollikoda peab esitama oma esialgsed tähelepanekud; sellest järelduvalt ei ole kontrollikojal mingit võimalust sellega enne oma esialgsete tähelepanekute esitamist arvestada. Esialgsete tähelepanekute näol on tegemist dokumendiga, mida eelarvepädevad institutsioonid peavad komisjoni paranenud sisekontrolliraamistiku peamiseks elemendiks,

| — | nagu on esitatud kontrollikoja arvamuses nr 2/2002, ei mõjuta see olukord ebasoodsalt mitte ainult kontrollikoda, vaid ka liikmesriike, kuna see aeg on ebapiisav viimaste vastustega arvestamiseks enne aastaaruande lõpetamist kontrollikojas. |
| --- | --- |

—

nagu on esitatud kontrollikoja arvamuses nr 2/2002, ei mõjuta see olukord ebasoodsalt mitte ainult kontrollikoda, vaid ka liikmesriike, kuna see aeg on ebapiisav viimaste vastustega arvestamiseks enne aastaaruande lõpetamist kontrollikojas.

| 24. | Kontrollikoja kogemuse kohaselt on minimaalseks vajalikuks ajavahemikuks auditi läbiviimiseks pärast esialgse raamatupidamisaruande avaldamist 12 töönädalat, sellele lisandub kolm nädalat pärast lõpparuannete avaldamist auditi lõpuleviimiseks. Seetõttu tuleb muuta kontrollikojale lõpparuannete esitamise tähtaeg 30. juuniks või kontrollikoja esialgsete tähelepanekute esitamise tähtaeg 15. juuliks ja aastaaruande esitamise tähtaeg 30. novembriks, nagu varasematel aastatel, et anda kontrollikojale piisavalt aega eelarveaastat käsitleva töö lõpetamiseks, eriti raamatupidamisaruannete ja teiste kinnitava avalduse aspektide osas. |
| --- | --- |

24.

Kontrollikoja kogemuse kohaselt on minimaalseks vajalikuks ajavahemikuks auditi läbiviimiseks pärast esialgse raamatupidamisaruande avaldamist 12 töönädalat, sellele lisandub kolm nädalat pärast lõpparuannete avaldamist auditi lõpuleviimiseks. Seetõttu tuleb muuta kontrollikojale lõpparuannete esitamise tähtaeg 30. juuniks või kontrollikoja esialgsete tähelepanekute esitamise tähtaeg 15. juuliks ja aastaaruande esitamise tähtaeg 30. novembriks, nagu varasematel aastatel, et anda kontrollikojale piisavalt aega eelarveaastat käsitleva töö lõpetamiseks, eriti raamatupidamisaruannete ja teiste kinnitava avalduse aspektide osas.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 14. septembri 2006. aasta istungil Luxembourg'is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002; parandatud väljaandes ELT L 25, 30.1.2003.

1

(2)  ELT C 13, 18.1.2006.

2

(3)  KOM(2005) 181 (lõplik), 3. mai 2005.

3

(4)  ELT C 107, 30.4.2004.

4

(5)  EÜT C 92, 17.4.2002.

5

(6)  KOM(2006) 213 (lõplik), 18. mai 2006.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ (ELT L 134, 30.4.2004).

7

(8)  Vt ettepaneku artiklid 3, 30a, 53b, 54, 56 ja 60.

8

(9)  Vt ettepaneku artiklid 3 ja 28a.

9

(10)  Vt ettepaneku artikli 53b lõike 2 alapunkt d, artikli 53c lõige 3, artikli 53d lõige 3 ja artikli 56 lõike 1 alapunkt f.

10

(11)  Arvamus nr 10/2005, punktid 19, 20, 22 ja 24.

11

(12)  ELT C 203, 25.8.2006.

12

---

LISA

Artikli 60 lõige 7

| Komisjoni esialgne ettepanek | Komisjoni muudetud ettepanek | Kontrollikoja ettepanek |
| --- | --- | --- |
| Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab oma institutsioonile ülesannete täitmise kohta aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave ning deklaratsioon, milles ta tõendab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate. | Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab oma institutsioonile ülesannete täitmise kohta aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave ja sellega seonduvad mis tahes reservatsioonid, koos deklaratsiooniga, milles ta tõendab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate. | Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab oma institutsioonile ülesannete täitmise kohta aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, koos deklaratsiooniga, milles ta tõendab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, kui üheski kindlaksmääratud kulu- või tuluvaldkondadega seonduvas reservatsioonis ei ole määratud teisiti. |

Komisjoni esialgne ettepanek

Komisjoni muudetud ettepanek

Kontrollikoja ettepanek

Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab oma institutsioonile ülesannete täitmise kohta aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave ning deklaratsioon, milles ta tõendab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate.

Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab oma institutsioonile ülesannete täitmise kohta aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave ja sellega seonduvad mis tahes reservatsioonid, koos deklaratsiooniga, milles ta tõendab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate.

Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab oma institutsioonile ülesannete täitmise kohta aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, koos deklaratsiooniga, milles ta tõendab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, kui üheski kindlaksmääratud kulu- või tuluvaldkondadega seonduvas reservatsioonis ei ole määratud teisiti.

---