# Úřední věstník C 238E/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 238E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 493. října 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 238E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 493. října 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Rada |
| 2006/C 238E/1 | Společný postoj (ES) č. 10/2006 ze dne 27. června 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+) | 1 |
| 2006/C 238E/2 | Společný postoj (ES) č. 11/2006 ze dne 18. července 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Kultura (2007 – 2013) | 18 |
| 2006/C 238E/3 | Společný postoj (ES) č. 12/2006 ze dne 18. července 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress | 31 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Rada

2006/C 238E/1

Společný postoj (ES) č. 10/2006 ze dne 27. června 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+)

1

2006/C 238E/2

Společný postoj (ES) č. 11/2006 ze dne 18. července 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Kultura (2007 – 2013)

18

2006/C 238E/3

Společný postoj (ES) č. 12/2006 ze dne 18. července 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress

31

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Rada

| 3.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 238/1

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 10/2006

přijatý Radou dne 27. června 2006

s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2006 ze dne ... o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+)

(2006/C 238 E/01)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ochrana životního prostředí je jedním z hlavních cílů uvedených v prohlášeních o hlavních zásadách udržitelného rozvoje, která Evropská rada přijala. Je prioritou pro spolufinancování Společenství a měla by být financována zejména prostřednictvím horizontálních finančních nástrojů Společenství, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, Evropského rybářského fondu a 7. rámcového programu pro výzkum. |
| --- | --- |

(1)

Ochrana životního prostředí je jedním z hlavních cílů uvedených v prohlášeních o hlavních zásadách udržitelného rozvoje, která Evropská rada přijala. Je prioritou pro spolufinancování Společenství a měla by být financována zejména prostřednictvím horizontálních finančních nástrojů Společenství, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, Evropského rybářského fondu a 7. rámcového programu pro výzkum.

| (2) | Tyto finanční nástroje Společenství nepokrývají všechny priority životního prostředí. Je proto potřebný finanční nástroj pro životní prostředí (LIFE+), který bude poskytovat zvláštní podporu pro rozvoj a provádění politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí, zejména cílů šestého akčního programu Společenství pro životní prostředí stanoveného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 (4). |
| --- | --- |

(2)

Tyto finanční nástroje Společenství nepokrývají všechny priority životního prostředí. Je proto potřebný finanční nástroj pro životní prostředí (LIFE+), který bude poskytovat zvláštní podporu pro rozvoj a provádění politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí, zejména cílů šestého akčního programu Společenství pro životní prostředí stanoveného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 (4).

| (3) | Podpora by se měla poskytovat prostřednictvím dohod o grantech a veřejných zakázek v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5). |
| --- | --- |

(3)

Podpora by se měla poskytovat prostřednictvím dohod o grantech a veřejných zakázek v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).

| (4) | Opatření a projekty financované pomocí LIFE+ by měly splňovat kritéria způsobilosti pro zajištění co nejlepšího využití prostředků Společenství. Zejména pro tu část rozpočtu, která podléhá pověřenému řízení, by opatření a projekty měly splňovat dodatečná kritéria způsobilosti, aby byla zajištěna evropská přidaná hodnota a aby se zabránilo financování opakovaných činností, jako je například běžný provoz. |
| --- | --- |

(4)

Opatření a projekty financované pomocí LIFE+ by měly splňovat kritéria způsobilosti pro zajištění co nejlepšího využití prostředků Společenství. Zejména pro tu část rozpočtu, která podléhá pověřenému řízení, by opatření a projekty měly splňovat dodatečná kritéria způsobilosti, aby byla zajištěna evropská přidaná hodnota a aby se zabránilo financování opakovaných činností, jako je například běžný provoz.

| (5) | V oblasti přírody a biologické rozmanitosti představuje samotné provádění politiky a právních předpisů Společenství rámec pro evropskou přidanou hodnotu. Osvědčené postupy nebo demonstrační opatření a projekty včetně těch, které souvisejí se správou a určením lokalit Natura 2000 v souladu se směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (6) a směrnicí Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (7), by měly být způsobilé pro financování Společenství pomocí LIFE+, pokud ovšem nejsou způsobilé pro financování podle jiných finančních nástrojů Společenství. |
| --- | --- |

(5)

V oblasti přírody a biologické rozmanitosti představuje samotné provádění politiky a právních předpisů Společenství rámec pro evropskou přidanou hodnotu. Osvědčené postupy nebo demonstrační opatření a projekty včetně těch, které souvisejí se správou a určením lokalit Natura 2000 v souladu se směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (6) a směrnicí Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (7), by měly být způsobilé pro financování Společenství pomocí LIFE+, pokud ovšem nejsou způsobilé pro financování podle jiných finančních nástrojů Společenství.

| (6) | Inovační nebo demonstrační opatření a projekty týkající se environmentálních cílů Společenství, včetně vývoje nebo šíření osvědčených metod, know-how nebo technologií, jakož i opatření a projekty pro kampaně na zvyšování povědomí a speciální odbornou přípravu osob zapojených do předcházení lesním požárům by měly být způsobilé pro financování Společenství pomocí LIFE+, pokud ovšem nejsou způsobilé pro financování podle jiných finančních nástrojů Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Inovační nebo demonstrační opatření a projekty týkající se environmentálních cílů Společenství, včetně vývoje nebo šíření osvědčených metod, know-how nebo technologií, jakož i opatření a projekty pro kampaně na zvyšování povědomí a speciální odbornou přípravu osob zapojených do předcházení lesním požárům by měly být způsobilé pro financování Společenství pomocí LIFE+, pokud ovšem nejsou způsobilé pro financování podle jiných finančních nástrojů Společenství.

| (7) | Opatření a projekty pro rozvoj a provádění cílů Společenství týkajících se široce pojatého, harmonizovaného, souhrnného a dlouhodobého monitorování lesů a environmentálních interakcí by měly být způsobilé pro financování Společenství pomocí LIFE+, pokud ovšem nejsou způsobilé pro financování podle jiných finančních nástrojů Společenství. |
| --- | --- |

(7)

Opatření a projekty pro rozvoj a provádění cílů Společenství týkajících se široce pojatého, harmonizovaného, souhrnného a dlouhodobého monitorování lesů a environmentálních interakcí by měly být způsobilé pro financování Společenství pomocí LIFE+, pokud ovšem nejsou způsobilé pro financování podle jiných finančních nástrojů Společenství.

| (8) | Úloha efektivního rozvoje a provádění politiky v rámci šestého akčního programu pro životní prostředí může být splněna jen podporováním osvědčených postupů nebo demonstračních opatření a projektů pro rozvoj nebo provádění politiky Společenství v oblasti životního prostředí; demonstrací inovačních přístupů, technologií, metod a nástrojů politiky; sjednocením znalostní základny; vytvářením prováděcích kapacit; posilováním řádné správy, podporou tvorby sítí, vzájemným vzděláváním a výměnou osvědčených postupů, jakož i zlepšováním šíření informací, zvyšování povědomí a komunikace. Finanční podpora v rámci tohoto nařízení by proto měla přispívat na rozvoj, provádění, sledování a hodnocení politiky a právních předpisů v oblasti životního prostředí, a také na komunikaci a šíření informací po celém Společenství. |
| --- | --- |

(8)

Úloha efektivního rozvoje a provádění politiky v rámci šestého akčního programu pro životní prostředí může být splněna jen podporováním osvědčených postupů nebo demonstračních opatření a projektů pro rozvoj nebo provádění politiky Společenství v oblasti životního prostředí; demonstrací inovačních přístupů, technologií, metod a nástrojů politiky; sjednocením znalostní základny; vytvářením prováděcích kapacit; posilováním řádné správy, podporou tvorby sítí, vzájemným vzděláváním a výměnou osvědčených postupů, jakož i zlepšováním šíření informací, zvyšování povědomí a komunikace. Finanční podpora v rámci tohoto nařízení by proto měla přispívat na rozvoj, provádění, sledování a hodnocení politiky a právních předpisů v oblasti životního prostředí, a také na komunikaci a šíření informací po celém Společenství.

| (9) | LIFE+ by měl mít tři složky: LIFE+ Příroda a biologická rozmanitost, LIFE+ Politika a správa v oblasti životního prostředí a LIFE+ Informace a komunikace. Prostřednictvím opatření a projektů financovaných pomocí LIFE+ by mělo být možné přispívat k dosahování zvláštních cílů více než jedné z těchto tří složek a zahrnovat účast více členských států, jakož i přispívat k rozvoji strategických přístupů k plnění cílů v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

(9)

LIFE+ by měl mít tři složky: LIFE+ Příroda a biologická rozmanitost, LIFE+ Politika a správa v oblasti životního prostředí a LIFE+ Informace a komunikace. Prostřednictvím opatření a projektů financovaných pomocí LIFE+ by mělo být možné přispívat k dosahování zvláštních cílů více než jedné z těchto tří složek a zahrnovat účast více členských států, jakož i přispívat k rozvoji strategických přístupů k plnění cílů v oblasti životního prostředí.

| (10) | Aby Komise mohla plnit svoji úlohu při zahájení rozvoje a provádění politiky v oblasti životního prostředí, měla by využívat zdroje z LIFE+ na dokončení studií a hodnocení, na poskytování služeb za účelem provádění a začlenění politiky a právních předpisů v oblasti životního prostředí, na konání zasedání, seminářů a pracovních setkání odborníků a zúčastněných subjektů, na rozvoj a správu sítí a na rozvoj a správu počítačových systémů. Dále by Komise měla používat ústředně spravovanou část rozpočtu LIFE+ na zajišťování informačních, publikačních a osvětových činností včetně akcí, výstav a podobných opatření zvyšujících povědomí, na náklady na přípravu a výrobu audiovizuálních materiálů a na získání technické nebo správní pomoci související s určením, přípravou, řízením, sledováním a auditem programů a projektů a dohledem nad nimi. |
| --- | --- |

(10)

Aby Komise mohla plnit svoji úlohu při zahájení rozvoje a provádění politiky v oblasti životního prostředí, měla by využívat zdroje z LIFE+ na dokončení studií a hodnocení, na poskytování služeb za účelem provádění a začlenění politiky a právních předpisů v oblasti životního prostředí, na konání zasedání, seminářů a pracovních setkání odborníků a zúčastněných subjektů, na rozvoj a správu sítí a na rozvoj a správu počítačových systémů. Dále by Komise měla používat ústředně spravovanou část rozpočtu LIFE+ na zajišťování informačních, publikačních a osvětových činností včetně akcí, výstav a podobných opatření zvyšujících povědomí, na náklady na přípravu a výrobu audiovizuálních materiálů a na získání technické nebo správní pomoci související s určením, přípravou, řízením, sledováním a auditem programů a projektů a dohledem nad nimi.

| (11) | Nevládní organizace přispívají k rozvoji a provádění politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí. Proto je vhodné, aby se z ústředně spravované části rozpočtu LIFE+ podporovaly činnosti řady příslušně oprávněných nevládních organizací činných v oblasti životního prostředí prostřednictvím konkurenčního a transparentního přidělování ročních grantů na provozní náklady. Tyto nevládní organizace by musely být nezávislé a neziskové a musely by vykonávat činnosti nejméně ve třech evropských zemích, ať už samy nebo formou sdružení. |
| --- | --- |

(11)

Nevládní organizace přispívají k rozvoji a provádění politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí. Proto je vhodné, aby se z ústředně spravované části rozpočtu LIFE+ podporovaly činnosti řady příslušně oprávněných nevládních organizací činných v oblasti životního prostředí prostřednictvím konkurenčního a transparentního přidělování ročních grantů na provozní náklady. Tyto nevládní organizace by musely být nezávislé a neziskové a musely by vykonávat činnosti nejméně ve třech evropských zemích, ať už samy nebo formou sdružení.

| (12) | Zkušenosti z využívání současných a minulých nástrojů zdůraznily potřebu plánovat a vytvářet programy pro víceletá období a soustřeďovat úsilí na podporu ochrany životního prostředí určením priorit a cílových oblastí činnosti schopné těžit ze spolufinancování Společenství. |
| --- | --- |

(12)

Zkušenosti z využívání současných a minulých nástrojů zdůraznily potřebu plánovat a vytvářet programy pro víceletá období a soustřeďovat úsilí na podporu ochrany životního prostředí určením priorit a cílových oblastí činnosti schopné těžit ze spolufinancování Společenství.

| (13) | Členské státy by měly připravit národní roční pracovní programy odlišné od plánů a programů, které se připravují pro řadu odvětví a které stanoví rámec pro budoucí schvalování, a od plánů a programů, které podle směrnice 92/43/EHS vyžadují posouzení, a tyto pracovní programy by neměly být považovány za plány nebo programy, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (8). |
| --- | --- |

(13)

Členské státy by měly připravit národní roční pracovní programy odlišné od plánů a programů, které se připravují pro řadu odvětví a které stanoví rámec pro budoucí schvalování, a od plánů a programů, které podle směrnice 92/43/EHS vyžadují posouzení, a tyto pracovní programy by neměly být považovány za plány nebo programy, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (8).

| (14) | Požadavky na ochranu životního prostředí by měly být začleněny do vymezení a provádění politik a činností Společenství, včetně finančních nástrojů. LIFE+ by tedy měl doplňovat ostatní finanční nástroje Společenství a Komise a členské státy by tuto doplňkovost měly zajistit na úrovni Společenství a na celostátní, regionální a místní úrovni. |
| --- | --- |

(14)

Požadavky na ochranu životního prostředí by měly být začleněny do vymezení a provádění politik a činností Společenství, včetně finančních nástrojů. LIFE+ by tedy měl doplňovat ostatní finanční nástroje Společenství a Komise a členské státy by tuto doplňkovost měly zajistit na úrovni Společenství a na celostátní, regionální a místní úrovni.

| (15) | V souladu se závěry zasedání Evropské rady v Lucemburku (prosinec 1997) a v Soluni (červen 2003) by kandidátské země a země západního Balkánu v procesu stabilizace a přidružení měly být způsobilé k účasti v programech Společenství v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných dohodách uzavřených s těmito zeměmi. |
| --- | --- |

(15)

V souladu se závěry zasedání Evropské rady v Lucemburku (prosinec 1997) a v Soluni (červen 2003) by kandidátské země a země západního Balkánu v procesu stabilizace a přidružení měly být způsobilé k účasti v programech Společenství v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných dohodách uzavřených s těmito zeměmi.

| (16) | Je třeba sjednotit řadu stávajících nástrojů pro životní prostředí a zjednodušit tvorbu programů a řízení vytvořením jediného, účelného finančního nástroje pro životní prostředí. |
| --- | --- |

(16)

Je třeba sjednotit řadu stávajících nástrojů pro životní prostředí a zjednodušit tvorbu programů a řízení vytvořením jediného, účelného finančního nástroje pro životní prostředí.

| (17) | Je však rovněž třeba zajistit hladký přechod a i nadále sledovat, kontrolovat a kvalitativně posuzovat činnosti financované v rámci současných programů i po skončení jejich platnosti. |
| --- | --- |

(17)

Je však rovněž třeba zajistit hladký přechod a i nadále sledovat, kontrolovat a kvalitativně posuzovat činnosti financované v rámci současných programů i po skončení jejich platnosti.

| (18) | Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném rozpočtovém řízení (9). |
| --- | --- |

(18)

Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném rozpočtovém řízení (9).

| (19) | Obecným cílem LIFE+ je přispívat k provádění, aktualizaci a rozvoji politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí a zejména podporovat provádění šestého akčního programu pro životní prostředí. Díky spolupráci prostřednictvím nástrojů Společenství s cílem zlepšit výsledky na státní nebo místní úrovni, dosáhnout cílů Společenství a zajistit výměny informací v rámci celého Společenství mohou členské státy dosáhnout evropské přidané hodnoty. Jelikož tohoto cíle LIFE+ nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(19)

Obecným cílem LIFE+ je přispívat k provádění, aktualizaci a rozvoji politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí a zejména podporovat provádění šestého akčního programu pro životní prostředí. Díky spolupráci prostřednictvím nástrojů Společenství s cílem zlepšit výsledky na státní nebo místní úrovni, dosáhnout cílů Společenství a zajistit výměny informací v rámci celého Společenství mohou členské státy dosáhnout evropské přidané hodnoty. Jelikož tohoto cíle LIFE+ nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.

| (20) | Prováděcí opatření, k jejichž přijetí je Komise tímto nařízením oprávněna, představují řídící opatření, která se vztahují na zavádění programů se značným dopadem na rozpočet ve smyslu čl. 2 písm. a) rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (10). Některá prováděcí opatření by proto měla být přijata v souladu s řídícím postupem stanoveným v článku 4 uvedeného rozhodnutí. Toto nařízení však vytváří obecný rámec a bude se používat po dobu sedmi let. Je pravděpodobné, že se během této doby budou priority Společenství a vnitrostátní priority podstatně vyvíjet. Nařízení rovněž přesouvá mnohá zásadní rozhodnutí na víceleté strategické programy a národní roční pracovní programy. Tyto otázky mají rozhodující význam pro jednotlivé členské státy a zásadní důležitost pro jejich vnitrostátní politiku v oblasti životního prostředí. Je tedy vhodnější, aby některá další opatření byla přijata v souladu s regulativním postupem stanoveným v článku 5 rozhodnutí 1999/468/ES, aby členské státy měly možnost přednést navrhovaná opatření Radě ke zvážení. Regulativní postup je rovněž vhodný k přijetí změn příloh tohoto nařízení, jež vymezují základní ustanovení, zejména opatření způsobilá pro financování, a ke stanovení jiných prováděcích pravidel než technických opatření výslovně uvedených v tomto nařízení, |
| --- | --- |

(20)

Prováděcí opatření, k jejichž přijetí je Komise tímto nařízením oprávněna, představují řídící opatření, která se vztahují na zavádění programů se značným dopadem na rozpočet ve smyslu čl. 2 písm. a) rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (10). Některá prováděcí opatření by proto měla být přijata v souladu s řídícím postupem stanoveným v článku 4 uvedeného rozhodnutí. Toto nařízení však vytváří obecný rámec a bude se používat po dobu sedmi let. Je pravděpodobné, že se během této doby budou priority Společenství a vnitrostátní priority podstatně vyvíjet. Nařízení rovněž přesouvá mnohá zásadní rozhodnutí na víceleté strategické programy a národní roční pracovní programy. Tyto otázky mají rozhodující význam pro jednotlivé členské státy a zásadní důležitost pro jejich vnitrostátní politiku v oblasti životního prostředí. Je tedy vhodnější, aby některá další opatření byla přijata v souladu s regulativním postupem stanoveným v článku 5 rozhodnutí 1999/468/ES, aby členské státy měly možnost přednést navrhovaná opatření Radě ke zvážení. Regulativní postup je rovněž vhodný k přijetí změn příloh tohoto nařízení, jež vymezují základní ustanovení, zejména opatření způsobilá pro financování, a ke stanovení jiných prováděcích pravidel než technických opatření výslovně uvedených v tomto nařízení,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Účel

1.   Toto nařízení zavádí finanční nástroj pro životní prostředí (dále jen „LIFE+“).

2.   Obecným cílem LIFE+ je přispívat k provádění, aktualizaci a rozvoji politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí, včetně začlenění životního prostředí do ostatních politik, a tím přispívat k udržitelnému rozvoji.

LIFE+ zejména podpoří provádění šestého akčního programu pro životní prostředí, včetně tématických strategií, jakož i provádění finančních opatření a projektů majících evropskou přidanou hodnotu v členských státech.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1. | „šestým akčním programem pro životní prostředí“ šestý akční program Společenství pro životní prostředí stanovený rozhodnutím č. 1600/2002/ES; |
| --- | --- |

1.

„šestým akčním programem pro životní prostředí“ šestý akční program Společenství pro životní prostředí stanovený rozhodnutím č. 1600/2002/ES;

| 2. | „finančním nařízením“ nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002; |
| --- | --- |

2.

„finančním nařízením“ nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002;

| 3. | „vnitrostátními agenturami“ vnitrostátní veřejnoprávní subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené veřejnou službou, kterým byly svěřeny úkoly plnění rozpočtu v souladu s čl. 7 odst. 2. |
| --- | --- |

3.

„vnitrostátními agenturami“ vnitrostátní veřejnoprávní subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené veřejnou službou, kterým byly svěřeny úkoly plnění rozpočtu v souladu s čl. 7 odst. 2.

Článek 3

Kritéria způsobilosti

1.   Opatření a projekty financované LIFE+ podporují dosažení obecného cíle stanoveného v čl. 1 odst. 2. Je-li to možné, podpoří opatření a projekty financované LIFE+ synergické působení mezi různými prioritami v rámci šestého akčního programu pro životní prostředí i integraci.

2.   Opatření plánovaná ve víceletých strategických programech vypracovaných v souladu s čl. 6 odst. 1, národní roční pracovní programy přijaté v souladu s čl. 6 odst. 5 a projekty prováděné na základě těchto programů musí splňovat tato kritéria:

| a) | být v zájmu Společenství tím, že významnou měrou přispívají k dosažení obecného cíle LIFE+ stanoveného v čl. 1 odst. 2; a |
| --- | --- |

a)

být v zájmu Společenství tím, že významnou měrou přispívají k dosažení obecného cíle LIFE+ stanoveného v čl. 1 odst. 2; a

| b) | být technicky a finančně soudržné, proveditelné a nákladově efektivní. |
| --- | --- |

b)

být technicky a finančně soudržné, proveditelné a nákladově efektivní.

3.   V zájmu zajištění evropské přidané hodnoty a aby se zabránilo financování opakovaných činností, musejí opatření navrhovaná v národních ročních pracovních programech a projekty prováděné na základě těchto programů dále splňovat alespoň jedno z těchto kritérií:

| a) | být opatřeními a projekty představujícími osvědčený postup nebo demonstračními opatřeními a projekty souvisejícími s prováděním směrnice 79/409/EHS nebo směrnice 92/43/EHS; |
| --- | --- |

a)

být opatřeními a projekty představujícími osvědčený postup nebo demonstračními opatřeními a projekty souvisejícími s prováděním směrnice 79/409/EHS nebo směrnice 92/43/EHS;

| b) | být inovačními opatřeními a projekty nebo demonstračními opatření a projekty týkajícími se environmentálních cílů Společenství, včetně vývoje nebo šíření osvědčených metod, know-how nebo technologií; |
| --- | --- |

b)

být inovačními opatřeními a projekty nebo demonstračními opatření a projekty týkajícími se environmentálních cílů Společenství, včetně vývoje nebo šíření osvědčených metod, know-how nebo technologií;

| c) | být kampaní na zvyšování povědomí a speciální odbornou přípravou osob zapojených do předcházení lesním požárům; |
| --- | --- |

c)

být kampaní na zvyšování povědomí a speciální odbornou přípravou osob zapojených do předcházení lesním požárům;

| d) | být opatřeními a projekty pro rozvoj a provádění cílů Společenství týkajících se široce pojatého, harmonizovaného, souhrnného a dlouhodobého monitorování lesů a environmentálních interakcí. |
| --- | --- |

d)

být opatřeními a projekty pro rozvoj a provádění cílů Společenství týkajících se široce pojatého, harmonizovaného, souhrnného a dlouhodobého monitorování lesů a environmentálních interakcí.

Článek 4

Zvláštní cíle

1.   LIFE+ se skládá ze tří složek:

| — | LIFE+ Příroda a biologická rozmanitost, |
| --- | --- |

—

LIFE+ Příroda a biologická rozmanitost,

| — | LIFE+ Politika a správa v oblasti životního prostředí, |
| --- | --- |

—

LIFE+ Politika a správa v oblasti životního prostředí,

| — | LIFE+ Informace a komunikace. |
| --- | --- |

—

LIFE+ Informace a komunikace.

2.   LIFE+ Příroda a biologická rozmanitost sleduje tyto zvláštní cíle:

| a) | přispívat k provádění politiky a právních předpisů Společenství v oblasti přírody a biologické rozmanitosti, zejména směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS, a to i na místní a regionální úrovni, a podporovat další rozvoj a provádění soustavy Natura 2000, včetně pobřežních a mořských stanovišť a druhů; |
| --- | --- |

a)

přispívat k provádění politiky a právních předpisů Společenství v oblasti přírody a biologické rozmanitosti, zejména směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS, a to i na místní a regionální úrovni, a podporovat další rozvoj a provádění soustavy Natura 2000, včetně pobřežních a mořských stanovišť a druhů;

| b) | přispívat ke sjednocení znalostní základny pro rozvoj, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů Společenství v oblasti přírody a biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

b)

přispívat ke sjednocení znalostní základny pro rozvoj, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů Společenství v oblasti přírody a biologické rozmanitosti;

| c) | podporovat navrhování a provádění přístupů a nástrojů politiky k monitorování a posuzování přírody a biologické rozmanitosti, jakož i faktorů, tlaků a reakcí, které na ně mají dopad, zejména ve vztahu k úspěchům při dosahování cíle, jímž je zastavení ztráty biologické rozmanitosti v rámci Společenství do roku 2010; |
| --- | --- |

c)

podporovat navrhování a provádění přístupů a nástrojů politiky k monitorování a posuzování přírody a biologické rozmanitosti, jakož i faktorů, tlaků a reakcí, které na ně mají dopad, zejména ve vztahu k úspěchům při dosahování cíle, jímž je zastavení ztráty biologické rozmanitosti v rámci Společenství do roku 2010;

| d) | poskytovat podporu pro lepší správu životního prostředí širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně účasti nevládních organizací, do konzultací o politice a právních předpisech v oblasti přírody a biologické rozmanitosti a do jejich provádění. |
| --- | --- |

d)

poskytovat podporu pro lepší správu životního prostředí širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně účasti nevládních organizací, do konzultací o politice a právních předpisech v oblasti přírody a biologické rozmanitosti a do jejich provádění.

3.   LIFE+ Politika a správa v oblasti životního prostředí sleduje ve vztahu k cílům šestého akčního programu pro životní prostředí, včetně prioritních oblastí změny klimatu, životního prostředí a zdraví a kvality života, jakož i přírodních zdrojů a odpadů, tyto zvláštní cíle:

| a) | přispívat k rozvoji a demonstraci inovačních přístupů, technologií, metod a nástrojů politiky; |
| --- | --- |

a)

přispívat k rozvoji a demonstraci inovačních přístupů, technologií, metod a nástrojů politiky;

| b) | přispívat ke sjednocení znalostní základny pro rozvoj, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

b)

přispívat ke sjednocení znalostní základny pro rozvoj, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů v oblasti životního prostředí;

| c) | podporovat navrhování a provádění přístupů k monitorování a posuzování stavu životního prostředí a faktorů, tlaků a reakcí, které na něj mají dopad; |
| --- | --- |

c)

podporovat navrhování a provádění přístupů k monitorování a posuzování stavu životního prostředí a faktorů, tlaků a reakcí, které na něj mají dopad;

| d) | usnadňovat provádění politiky Společenství v oblasti životního prostředí, se zvláštním důrazem na její provádění na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

d)

usnadňovat provádění politiky Společenství v oblasti životního prostředí, se zvláštním důrazem na její provádění na místní a regionální úrovni;

| e) | poskytovat podporu pro lepší správu v oblasti ochrany životního prostředí širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně účasti nevládních organizací, do konzultací o politice a jejího provádění. |
| --- | --- |

e)

poskytovat podporu pro lepší správu v oblasti ochrany životního prostředí širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně účasti nevládních organizací, do konzultací o politice a jejího provádění.

4.   LIFE+ Informace a komunikace sleduje tyto zvláštní cíle:

| a) | šířit informace a zvyšovat povědomí o otázkách životního prostředí včetně předcházení lesním požárům; |
| --- | --- |

a)

šířit informace a zvyšovat povědomí o otázkách životního prostředí včetně předcházení lesním požárům;

| b) | poskytovat podporu doprovodným opatřením, jako jsou informační a komunikační činnosti a kampaně, konference a vzdělávání, včetně odborné přípravy pro předcházení lesním požárům. |
| --- | --- |

b)

poskytovat podporu doprovodným opatřením, jako jsou informační a komunikační činnosti a kampaně, konference a vzdělávání, včetně odborné přípravy pro předcházení lesním požárům.

5.   Příloha I obsahuje seznam způsobilých opatření

Článek 5

Druhy zásahů

1.   Financování z prostředků Společenství může mít tyto právní formy:

| a) | dohody o grantech, |
| --- | --- |

a)

dohody o grantech,

| b) | veřejné zakázky. |
| --- | --- |

b)

veřejné zakázky.

2.   Granty Společenství lze poskytovat v určitých formách, například ve formě rámcových dohod o partnerství, účasti na finančních mechanismech a prostředcích nebo spolufinancování grantů na provozní náklady nebo akčních grantů. Granty na provozní náklady udělené subjektům uskutečňujícím cíle obecného evropského zájmu nepodléhají ustanovením finančního nařízení o postupném snižování.

3.   U akčních grantů se maximální výše spolufinancování stanovuje na 50 % způsobilých nákladů. Výjimečně však může maximální výše spolufinancování pro LIFE+ Příroda a biologická rozmanitost činit až 75 % způsobilých nákladů v případě opatření a projektů týkajících se prioritních stanovišť nebo druhů pro provádění směrnice 79/409/ES nebo směrnice 92/43/EHS, pokud je to nezbytné pro dosažení cíle ochrany.

4.   V případě veřejných zakázek se mohou z finančních prostředků Společenství hradit náklady na nákup služeb a zboží. Tyto náklady mohou zahrnovat výdaje na informace a komunikaci, přípravu, provádění, sledování, kontrolu a hodnocení projektů, politik, programů a právních předpisů.

5.   Pokud tak některý členský stát rozhodne, jsou náklady na zaměstnance způsobilé pro spolufinancování Společenství za těchto podmínek:

| a) | v případě vnitrostátních agentur nepředstavuje toto financování Společenství více než 2 % příspěvku Společenství na národní roční pracovní program daného členského státu na daný rok. Dotyční zaměstnanci musí vykonávat další úkoly, které správní orgány členských států v souvislosti s prováděním programů Společenství dříve nevykonávaly; |
| --- | --- |

a)

v případě vnitrostátních agentur nepředstavuje toto financování Společenství více než 2 % příspěvku Společenství na národní roční pracovní program daného členského státu na daný rok. Dotyční zaměstnanci musí vykonávat další úkoly, které správní orgány členských států v souvislosti s prováděním programů Společenství dříve nevykonávaly;

| b) | finanční prostředky na mzdové náklady úředníků veřejné správy mohou být poskytnuty pouze v rozsahu, v jakém souvisejí s náklady na činnosti spojené s prováděním projektu, které by příslušný veřejný orgán neprováděl, pokud by se daný projekt neuskutečnil. Dotyční zaměstnanci musí být přiděleni konkrétně na určitý projekt a musí představovat dodatečné náklady vzhledem ke stávajícím stálým zaměstnancům. |
| --- | --- |

b)

finanční prostředky na mzdové náklady úředníků veřejné správy mohou být poskytnuty pouze v rozsahu, v jakém souvisejí s náklady na činnosti spojené s prováděním projektu, které by příslušný veřejný orgán neprováděl, pokud by se daný projekt neuskutečnil. Dotyční zaměstnanci musí být přiděleni konkrétně na určitý projekt a musí představovat dodatečné náklady vzhledem ke stávajícím stálým zaměstnancům.

Článek 6

Tvorba programů

1.   Komise vypracuje první víceletý strategický program na období 2007 až 2010 a druhý víceletý strategický program na období 2011 až 2013. Tyto programy vymezí hlavní cíle, prioritní oblasti činnosti, druhy opatření a očekávané výsledky financování Společenstvím s ohledem na cíle a kritéria stanovené v článcích 1, 3 a 4. Zahrnou rozdělení rozpočtových položek mezi členské státy a označí části rozpočtu podléhající ústřednímu přímému řízení a části podléhající pověřenému řízení v souladu s čl. 7 odst. 2.

Nejméně 80 % rozpočtu podléhá pověřenému řízení.

2.   Prostředky rozdělovanými členským státům z části rozpočtu, která podléhá pověřenému řízení, není dotčen roční rozpočtový proces podle čl. 11 odst. 3. Komise při tomto rozdělování rozpočtových prostředků vychází z těchto kritérií:

| a) | počet obyvatel:






  i) | celkový počet obyvatel jednotlivých členských států. Na toto kritérium se uplatní váha 50 %; a |
| --- | --- | --- |

a)

počet obyvatel:

i)

celkový počet obyvatel jednotlivých členských států. Na toto kritérium se uplatní váha 50 %; a

| ii) | hustota obyvatelstva jednotlivých členských států, až do výše dvojnásobku průměrné hustoty obyvatelstva EU. Na toto kritérium se uplatní váha 5 %; |
| --- | --- |

ii)

hustota obyvatelstva jednotlivých členských států, až do výše dvojnásobku průměrné hustoty obyvatelstva EU. Na toto kritérium se uplatní váha 5 %;

| b) | příroda a biologická rozmanitost:






  i) | celková rozloha lokalit významných pro Společenství na území jednotlivých členských států, vyjádřená jako podíl na celkové rozloze lokalit významných pro Společenství. Na toto kritérium se uplatní váha 25 %; a |
| --- | --- | --- |

b)

příroda a biologická rozmanitost:

i)

celková rozloha lokalit významných pro Společenství na území jednotlivých členských států, vyjádřená jako podíl na celkové rozloze lokalit významných pro Společenství. Na toto kritérium se uplatní váha 25 %; a

| ii) | podíl území členského státu, na němž se nacházejí lokality významné pro Společenství, ve vztahu k podílu území Společenství, na němž se nacházejí lokality významné pro Společenství. Na toto kritérium se uplatní váha 20 %. |
| --- | --- |

ii)

podíl území členského státu, na němž se nacházejí lokality významné pro Společenství, ve vztahu k podílu území Společenství, na němž se nacházejí lokality významné pro Společenství. Na toto kritérium se uplatní váha 20 %.

Jakmile budou k dispozici příslušné údaje všech členských států, provede Komise výpočty ohledně přírody a biologické rozmanitosti na základě lokalit významných pro Společenství i zvláště chráněných území, přičemž se vyhne dvojímu započtení.

Kromě toho Komise může přidělit dodatečné rozpočtové prostředky vnitrozemským členským státům. Celková částka těchto přídělů nepřekročí 3 % celkového svěřeného rozpočtu.

Komise však zajistí, aby žádnému členskému státu nebylo přiděleno méně než je vhodný příděl mezi 1 a 3 miliony EUR ročně, s přihlédnutím k hustotě obyvatelstva, výdajům na životní prostředí, potřebám životního prostředí a absorpční schopnosti.

3.   Členské státy v rámci víceletých strategických programů uvedených v odstavci 1 předkládají Komisi za část rozpočtu podléhající pověřenému řízení návrhy národních ročních pracovních programů na každý rok v období let 2007 až 2010 a 2011 až 2013. V nich jsou pro každý rok alespoň:

| a) | určeny prioritní oblasti se zohledněním stanovených dlouhodobých potřeb, |
| --- | --- |

a)

určeny prioritní oblasti se zohledněním stanovených dlouhodobých potřeb,

| b) | vymezeny zvláštní národní cíle, |
| --- | --- |

b)

vymezeny zvláštní národní cíle,

| c) | popsána opatření, která mají být financována, jakož i způsob, jakým splňují kritéria způsobilosti stanovená v článku 3, |
| --- | --- |

c)

popsána opatření, která mají být financována, jakož i způsob, jakým splňují kritéria způsobilosti stanovená v článku 3,

| d) | uvedeny odhadované náklady a |
| --- | --- |

d)

uvedeny odhadované náklady a

| e) | popsán navrhovaný rámec sledování. |
| --- | --- |

e)

popsán navrhovaný rámec sledování.

Členské státy mohou do svých návrhů národních ročních pracovních programů zahrnout opatření nadnárodní povahy.

4.   Komise konzultuje s členskými státy návrhy víceletých strategických programů v rámci výboru uvedeného v čl. 14 odst. 1. Programy se přijímají postupem podle čl. 15 odst. 1 písm. a). Víceletý strategický program na období 2007 až 2010 se přijme co nejdříve, avšak nejpozději do tří měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

5.   Komise konzultuje s členskými státy na dvojstranném základě návrhy národních ročních pracovních programů za účelem přijetí národních ročních pracovních programů podle čl. 15 odst. 1 písm. b). Členské státy předloží Komisi návrhy národních ročních pracovních programů na rok 2007 co nejdříve, avšak nejpozději do tří měsíců po přijetí prvního víceletého strategického programu. Podle potřeby předloží národní roční pracovní programy pro následující roky a aktualizace již předložených návrhů podle časového harmonogramu stanoveného v souladu s čl. 15 odst. 2 písm. b).

Pokud členské státy chtějí, mohou předložit návrhy národních ročních pracovních programů na několik let nebo na celé období, na něž se vztahuje toto nařízení, současně.

6.   Členské státy zajistí, aby vnitrostátní agentury prováděly národní roční pracovní programy přijaté v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. b). Vnitrostátní agentury vyzvou k podání přihlášek projektů pro provádění opatření stanovených v národních ročních pracovních programech. Zajistí, aby projekty vyhovovaly kritériím stanoveným v článku 3, a dají přednost těm, které v největší míře přispějí k dosažení cílů tohoto nařízení.

7.   Vnitrostátní agentury předloží Komisi zprávu o provedení národních ročních pracovních programů. Agentury zpřístupní veřejnosti závěrečné zprávy o projektech uvedené v čl. 12 odst. 1, případně jejich shrnutí. Komise pravidelně uveřejňuje seznamy projektů financovaných pomocí LIFE+, včetně stručného popisu jejich cílů a dosažených výsledků a shrnutí vynaložených finančních prostředků. Činí tak prostřednictvím vhodných médií a technologií včetně internetu.

Článek 7

Finanční postupy a svěření rozpočtu

1.   Komise provádí toto nařízení v souladu s finančním nařízením.

2.   Komise se může rozhodnout svěřit plnění části rozpočtu vnitrostátním agenturám určeným po dohodě s dotyčným členským státem na základě čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení a v souladu s kritérii výběru uvedenými v příloze II tohoto nařízení.

Článek 8

Příjemci

Pomocí LIFE+ mohou být financovány veřejné nebo soukromé orgány, subjekty a instituce.

Článek 9

Účast třetích zemí

Účast v programech financovaných pomocí LIFE+ je pod podmínkou přijetí dodatečných rozpočtových položek otevřena těmto zemím:

| a) | státům ESVO, které se v souladu s nařízením Rady (ES) č. 933/1999 ze dne 29. dubna 1999, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (11) staly členy Evropské agentury pro životní prostředí, |
| --- | --- |

a)

státům ESVO, které se v souladu s nařízením Rady (ES) č. 933/1999 ze dne 29. dubna 1999, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (11) staly členy Evropské agentury pro životní prostředí,

| b) | zemím kandidujícím na přistoupení k Evropské unii, |
| --- | --- |

b)

zemím kandidujícím na přistoupení k Evropské unii,

| c) | zemím západního Balkánu zahrnutým do procesu stabilizace a přidružení. |
| --- | --- |

c)

zemím západního Balkánu zahrnutým do procesu stabilizace a přidružení.

Článek 10

Doplňkovost finančních nástrojů

Podle tohoto nařízení se nefinancují opatření, která splňují kritéria způsobilosti jiných finančních nástrojů Společenství, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci, Evropského rybářského fondu a sedmého rámcového programu pro výzkum, nebo která z těchto nástrojů dostávají pomoc pro stejné účely. Příjemci podle tohoto nařízení poskytnou informace o finančních prostředcích, které obdrželi z rozpočtu Společenství, a o podaných žádostech o financování, a to Komisi v případě ústředně financovaných opatření a vnitrostátní agentuře v případě pověřených opatření. Usiluje se o synergické působení a doplňkovost s dalšími nástroji Společenství.

Článek 11

Doba trvání a rozpočtové zdroje

1.   Toto nařízení se provádí v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.

2.   Finanční krytí pro provádění LIFE+ na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se stanoví na 1 854 372 000 EUR.

3.   Rozpočtové zdroje přidělované na činnosti v rámci tohoto nařízení se začlení do ročních položek souhrnného rozpočtu Evropské unie.

Roční položky, které jsou k dispozici, schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.

4.   Nejméně 40 % rozpočtových zdrojů pro LIFE+ se přidělí na opatření na podporu ochrany přírody a biologické rozmanitosti.

Článek 12

Sledování

1.   V případě jakéhokoli opatření a projektu financovaného pomocí LIFE+ předloží příjemce technickou a finanční zprávu o postupu prací, a to Komisi v případě ústředně financovaných opatření, nebo vnitrostátní agentuře v případě pověřených opatření. Do tří měsíců od dokončení projektu se předloží také závěrečná zpráva.

2.   Úředníci a jiní zaměstnanci Komise provádějí u projektů financovaných pomocí LIFE+ kontroly na místě, včetně namátkových kontrol, zejména ohledně dodržování kritérií způsobilosti uvedených v článku 3, aniž jsou dotčeny audity prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními orgány kontroly účetnictví nebo příslušnými vnitrostátními místy podle článku 248 Smlouvy, anebo jakékoli kontroly prováděné podle čl. 279 odst. 1 písm. b) Smlouvy.

3.   Smlouvy a dohody vyplývající z tohoto nařízení, včetně dohod s vnitrostátními agenturami, stanoví zejména dohled a finanční kontrolu prováděné Komisí nebo jakýmkoli zástupcem, kterého Komise případně zmocní, jakož i audity prováděné Účetním dvorem, a to v případě potřeby na místě.

4.   Příjemce finanční pomoci uchovává v souvislosti s každým projektem k dispozici Komisi veškeré podklady týkající se výdajů na tento projekt po dobu pěti let od poslední platby.

5.   V případě potřeby Komise na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 upraví rozsah nebo podmínky přidělení původně schválené finanční pomoci, jakož i časový harmonogram plateb.

6.   Komise podnikne veškeré další kroky nezbytné k ověření toho, že financovaná opatření a projekty jsou prováděny řádně a v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a finančního nařízení.

Článek 13

Ochrana finančních zájmů Společenství

1.   Komise zajistí, aby při provádění opatření financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Společenství chráněny preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a ostatním nedovoleným činnostem, účinnými kontrolami a vymáháním nesprávně vyplacených finančních prostředků, a v případě zjištění nesrovnalostí také uplatňováním účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (12), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (13) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14).

2.   Pokud jde o opatření Společenství financovaná pomocí LIFE+, „nesrovnalostí“ podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 se rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství nebo jakékoliv nesplnění smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Společenství nebo rozpočty Společenstvím spravované.

3.   Komise sníží nebo bude vymáhat nazpět částku finanční pomoci poskytnutou na určitý projekt nebo pozastaví její vyplácení, pokud odhalí nesrovnalosti, včetně nesouladu s ustanoveními tohoto nařízení nebo individuálního rozhodnutí nebo smlouvy či dohody, na základě kterých byla daná finanční pomoc přidělena, nebo pokud vyjde najevo, že projekt doznal bez souhlasu Komise změny, která je v rozporu s jeho povahou nebo prováděcími podmínkami.

4.   Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok dosažený při provádění projektu odůvodňuje pouze část z přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce, aby ve stanovené lhůtě předložil vysvětlení. Pokud příjemce nepodá uspokojivé vysvětlení, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacené částky.

5.   Jakákoli neoprávněná platba musí být vrácena zpět Komisi. K částkám, které nebyly vráceny včas, se připočte úrok podle podmínek stanovených finančním nařízením.

Článek 14

Výbor

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 2 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

4.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 15

Prováděcí rozhodnutí

1.   Postupem podle čl. 14 odst. 2 se přijmou tato prováděcí rozhodnutí:

| a) | přijetí a v případě potřeby změna víceletých strategických programů vypracovaných v souladu s čl. 6 odst. 1, |
| --- | --- |

a)

přijetí a v případě potřeby změna víceletých strategických programů vypracovaných v souladu s čl. 6 odst. 1,

| b) | přijetí a v případě potřeby změna národních ročních pracovních programů na základě návrhů podaných členskými státy v souladu s čl. 6 odst. 3, |
| --- | --- |

b)

přijetí a v případě potřeby změna národních ročních pracovních programů na základě návrhů podaných členskými státy v souladu s čl. 6 odst. 3,

| c) | doplnění opatření do přílohy I nebo změna přílohy II a |
| --- | --- |

c)

doplnění opatření do přílohy I nebo změna přílohy II a

| d) | stanovení podrobných pravidel nezbytných pro provádění tohoto nařízení. |
| --- | --- |

d)

stanovení podrobných pravidel nezbytných pro provádění tohoto nařízení.

2.   Postupem podle čl. 14 odst. 3 se přijmou tato prováděcí rozhodnutí:

| a) | svěření plnění rozpočtu vnitrostátní agentuře nebo agenturám v souladu s čl. 7 odst. 2 a potvrzení, že tato agentura nebo agentury splňují kritéria výběru uvedená v příloze II, |
| --- | --- |

a)

svěření plnění rozpočtu vnitrostátní agentuře nebo agenturám v souladu s čl. 7 odst. 2 a potvrzení, že tato agentura nebo agentury splňují kritéria výběru uvedená v příloze II,

| b) | upřesnění formátu, obsahu a lhůt pro předkládání návrhů národních ročních pracovních programů pro účely čl. 6 odst. 3 a zpráv podle čl. 6 odst. 7, |
| --- | --- |

b)

upřesnění formátu, obsahu a lhůt pro předkládání návrhů národních ročních pracovních programů pro účely čl. 6 odst. 3 a zpráv podle čl. 6 odst. 7,

| c) | stanovení podoby, obsahu a příjemců zpráv uvedených v čl. 12 odst. 1 a |
| --- | --- |

c)

stanovení podoby, obsahu a příjemců zpráv uvedených v čl. 12 odst. 1 a

| d) | zavedení ukazatelů, které pomohou sledovat opatření financovaná pomocí LIFE+. |
| --- | --- |

d)

zavedení ukazatelů, které pomohou sledovat opatření financovaná pomocí LIFE+.

Článek 16

Hodnocení

1.   Komise zajistí, aby probíhalo pravidelné sledování víceletých programů s cílem vyhodnotit jejich účinek.

2.   Do 30. září 2010 předloží Komise Evropskému parlamentu a výboru uvedenému v čl. 14 odst. 1 hodnocení LIFE+ v polovině období. Toto hodnocení v polovině období zhodnotí provádění tohoto nařízení od roku 2007 do roku 2009. V případě potřeby navrhne Komise změny prováděcích rozhodnutí podle článku 15.

3.   Komise zajistí závěrečné hodnocení provádění tohoto nařízení a posoudí jeho příspěvek k provádění, aktualizaci a rozvoji politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí a využití rozpočtových položek. Komise předloží toto závěrečné hodnocení Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2012, případně spolu s návrhem dalšího vývoje finančního nástroje určeného výhradně pro oblast životního prostředí, který by měl platit od roku 2014.

Článek 17

Zrušení a přechodná ustanovení

1.   Za účelem zjednodušení a konsolidace se zrušují tyto předpisy:

| a) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1655/2000 ze dne 17. července 2000 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE) (15); |
| --- | --- |

a)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1655/2000 ze dne 17. července 2000 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE) (15);

| b) | rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1411/2001/ES ze dne 27. června 2001 o rámci Společenství pro spolupráci na podporu udržitelného rozvoje měst (16); |
| --- | --- |

b)

rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1411/2001/ES ze dne 27. června 2001 o rámci Společenství pro spolupráci na podporu udržitelného rozvoje měst (16);

| c) | rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2002/ES ze dne 1. března 2002, kterým se stanoví akční program Společenství podporující nevládní organizace, které jsou činné zejména v oblasti ochrany životního prostředí (17); |
| --- | --- |

c)

rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2002/ES ze dne 1. března 2002, kterým se stanoví akční program Společenství podporující nevládní organizace, které jsou činné zejména v oblasti ochrany životního prostředí (17);

| d) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství (Forest Focus) (18). |
| --- | --- |

d)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství (Forest Focus) (18).

2.   Opatření zahájená před 31. prosincem 2006 na základě předpisů uvedených v odstavci 1 se těmito předpisy řídí i nadále až do svého ukončení. Výbor uvedený v čl. 14 odst. 1 nahrazuje výbory zřízené uvedenými předpisy. Toto nařízení se použije pro financování veškerého povinného sledování a hodnocení vyžadovaného uvedenými předpisy po skončení jejich platnosti. Opatření musejí až do svého ukončení splňovat technická ustanovení vymezená předpisy uvedenými v odstavci 1.

Článek 18

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C 255, 14.10.2005, s. 52.

1

(2)  Úř. věst. C 231, 20.9.2005, s. 72.

2

(3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 7. července 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

7

(8)  Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30.

8

(9)  Úř. věst. C ...

9

(10)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  Úř. věst. L 117, 5.5.1999, s. 1.

11

(12)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

13

(14)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 192, 28.7.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1682/2004 (Úř. věst. L 308, 5.10.2004, s. 1).

15

(16)  Úř. věst. L 191, 13.7.2001, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 786/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7).

16

(17)  Úř. věst. L 75, 16.3.2002, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 786/2004/ES.

17

(18)  Úř. věst. L 324, 11.12.2003, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 788/2004 (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 17).

18

---

PŘÍLOHA I

OPATŘENÍ ZPŮSOBILÁ PRO FINANCOVÁNÍ

Aniž je dotčen článek 10, mohou být pomocí LIFE+ financována tato opatření, pokud splní kritéria způsobilosti stanovená v článku 3:

| 1. | pokud jde o rozpočet, který podléhá ústřednímu přímému řízení:






  a) | některé provozní činnosti nevládních organizací, které působí především v oblasti ochrany a zlepšování životního prostředí na evropské úrovni, |
| --- | --- | --- |

1.

pokud jde o rozpočet, který podléhá ústřednímu přímému řízení:

a)

některé provozní činnosti nevládních organizací, které působí především v oblasti ochrany a zlepšování životního prostředí na evropské úrovni,

| b) | rozvoj a správa sítí a počítačových systémů přímo spjatých s prováděním politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí, |
| --- | --- |

b)

rozvoj a správa sítí a počítačových systémů přímo spjatých s prováděním politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí,

| 2. | pokud jde o rozpočet, který podléhá buď ústřednímu přímému nebo pověřenému řízení:






  a) | studie, průzkumy, modelování a tvorba scénářů, |
| --- | --- | --- |

2.

pokud jde o rozpočet, který podléhá buď ústřednímu přímému nebo pověřenému řízení:

a)

studie, průzkumy, modelování a tvorba scénářů,

| b) | monitorování, včetně monitorování lesů, |
| --- | --- |

b)

monitorování, včetně monitorování lesů,

| c) | pomoc při budování kapacit, |
| --- | --- |

c)

pomoc při budování kapacit,

| d) | odborná příprava, pracovní semináře a setkání, včetně odborné přípravy pověřených osob účastnících se činností spojených s předcházením lesním požárům, |
| --- | --- |

d)

odborná příprava, pracovní semináře a setkání, včetně odborné přípravy pověřených osob účastnících se činností spojených s předcházením lesním požárům,

| e) | vytváření sítí a bází pro osvědčené postupy, |
| --- | --- |

e)

vytváření sítí a bází pro osvědčené postupy,

| f) | informační a komunikační činnosti, včetně kampaní na zvyšování povědomí a zejména kampaní na zvyšování povědomí veřejnosti v oblasti lesních požárů, |
| --- | --- |

f)

informační a komunikační činnosti, včetně kampaní na zvyšování povědomí a zejména kampaní na zvyšování povědomí veřejnosti v oblasti lesních požárů,

| g) | demonstrace inovačních přístupů, technologií, metod a nástrojů politiky, |
| --- | --- |

g)

demonstrace inovačních přístupů, technologií, metod a nástrojů politiky,

| h) | náklady na zaměstnance vnitrostátních agentur a |
| --- | --- |

h)

náklady na zaměstnance vnitrostátních agentur a

| i) | konkrétně pro složku příroda a biologická rozmanitost:






  — | správa lokalit a druhů a plánování lokalit, včetně zlepšení ekologické soudržnosti soustavy Natura 2000, |
| --- | --- | --- |

i)

konkrétně pro složku příroda a biologická rozmanitost:

—

správa lokalit a druhů a plánování lokalit, včetně zlepšení ekologické soudržnosti soustavy Natura 2000,

| — | monitorování stavu ochrany, včetně stanovení postupů a struktur určených k tomuto monitorování, |
| --- | --- |

—

monitorování stavu ochrany, včetně stanovení postupů a struktur určených k tomuto monitorování,

| — | vypracování a provádění akčních plánů zaměřených na ochranu jednotlivých druhů a stanovišť, |
| --- | --- |

—

vypracování a provádění akčních plánů zaměřených na ochranu jednotlivých druhů a stanovišť,

| — | rozšíření soustavy Natura 2000 na mořské oblasti, |
| --- | --- |

—

rozšíření soustavy Natura 2000 na mořské oblasti,

| — | nákup pozemků za předpokladu, že:






  — | nákup by přispěl k udržení nebo obnově lokality soustavy Natura 2000, |
| --- | --- | --- |

—

nákup pozemků za předpokladu, že:

—

nákup by přispěl k udržení nebo obnově lokality soustavy Natura 2000,

| — | nákup pozemku je jedinou nebo nejúčinnější cestou k dosažení požadovaného ochranného výsledku, |
| --- | --- |

—

nákup pozemku je jedinou nebo nejúčinnější cestou k dosažení požadovaného ochranného výsledku,

| — | koupený pozemek je dlouhodobě vyhrazen pro způsoby užití, které jsou v souladu s cíli stanovenými v čl. 4 odst. 2, a |
| --- | --- |

—

koupený pozemek je dlouhodobě vyhrazen pro způsoby užití, které jsou v souladu s cíli stanovenými v čl. 4 odst. 2, a

| — | dotyčné členské státy prostřednictvím převodu nebo jiným způsobem zajistí dlouhodobé vyhrazení tohoto pozemku pro účely ochrany přírody. |
| --- | --- |

—

dotyčné členské státy prostřednictvím převodu nebo jiným způsobem zajistí dlouhodobé vyhrazení tohoto pozemku pro účely ochrany přírody.

---

PŘÍLOHA II

KRITÉRIA PRO SVĚŘENÍ ÚKOLŮ TÝKAJÍCÍCH SE PLNĚNÍ ROZPOČTU

| 1. | Komise určí vnitrostátní agentury po dohodě s členskými státy. Členské státy mohou rovněž určit vnitrostátní agentury v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) a článkem 56 finančního nařízení a s články 38 a 39 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1). Členské státy stanoví správní a finanční opatření vůči vnitrostátním agenturám za účelem účinného provádění národních ročních pracovních programů. |
| --- | --- |

1.

Komise určí vnitrostátní agentury po dohodě s členskými státy. Členské státy mohou rovněž určit vnitrostátní agentury v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) a článkem 56 finančního nařízení a s články 38 a 39 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1). Členské státy stanoví správní a finanční opatření vůči vnitrostátním agenturám za účelem účinného provádění národních ročních pracovních programů.

| 2. | Komise zajistí, aby pověření bylo v souladu se zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektivity. Před pověřením Komise formou hodnocení zajistí, aby svěření finančních prostředků vnitrostátním agenturám bylo v souladu se zásadou řádného finančního řízení a aby se tím podpořila lepší viditelnost činností Společenství. |
| --- | --- |

2.

Komise zajistí, aby pověření bylo v souladu se zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektivity. Před pověřením Komise formou hodnocení zajistí, aby svěření finančních prostředků vnitrostátním agenturám bylo v souladu se zásadou řádného finančního řízení a aby se tím podpořila lepší viditelnost činností Společenství.

| 3. | Subjekt určený jako vnitrostátní agentura musí splňovat tato kritéria:






  — | má právní subjektivitu a řídí se právem dotyčného členského státu; |
| --- | --- | --- |

3.

Subjekt určený jako vnitrostátní agentura musí splňovat tato kritéria:

—

má právní subjektivitu a řídí se právem dotyčného členského státu;

| — | má odpovídající počet zaměstnanců s odbornými schopnostmi v oblasti politiky životního prostředí; |
| --- | --- |

—

má odpovídající počet zaměstnanců s odbornými schopnostmi v oblasti politiky životního prostředí;

| — | má vhodnou infrastrukturu, zejména pokud jde o počítačovou techniku a komunikace; |
| --- | --- |

—

má vhodnou infrastrukturu, zejména pokud jde o počítačovou techniku a komunikace;

| — | působí ve správním rámci, který mu umožňuje uspokojivě plnit jeho úkoly a bránit střetu zájmů; |
| --- | --- |

—

působí ve správním rámci, který mu umožňuje uspokojivě plnit jeho úkoly a bránit střetu zájmů;

| — | je v takovém postavení, které umožňuje uplatňovat pravidla finančního řízení a smluvní podmínky stanovené na úrovni Společenství; |
| --- | --- |

—

je v takovém postavení, které umožňuje uplatňovat pravidla finančního řízení a smluvní podmínky stanovené na úrovni Společenství;

| — | nabízí přiměřené finanční záruky vydané nejlépe veřejným orgánem a jeho řídící schopnosti odpovídají úrovni finančních prostředků Společenství, jejichž spravováním bude pověřen. |
| --- | --- |

—

nabízí přiměřené finanční záruky vydané nejlépe veřejným orgánem a jeho řídící schopnosti odpovídají úrovni finančních prostředků Společenství, jejichž spravováním bude pověřen.

| 4. | Komise s každou vnitrostátní agenturou uzavře dohodu v souladu s článkem 41 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, která stanoví podrobná ustanovení zahrnující mimo jiné vymezení úkolů, pravidla pro podávání zpráv, vymezení odpovědností a kontrolní režim. Vnitrostátní agentury ctí zásady transparentnosti a rovného zacházení. Agentury se vyvarují dvojího financování z jiných finančních zdrojů Společenství. Budou sledovat projekty a vymáhat veškeré finanční prostředky, které mají příjemci uhradit. |
| --- | --- |

4.

Komise s každou vnitrostátní agenturou uzavře dohodu v souladu s článkem 41 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, která stanoví podrobná ustanovení zahrnující mimo jiné vymezení úkolů, pravidla pro podávání zpráv, vymezení odpovědností a kontrolní režim. Vnitrostátní agentury ctí zásady transparentnosti a rovného zacházení. Agentury se vyvarují dvojího financování z jiných finančních zdrojů Společenství. Budou sledovat projekty a vymáhat veškeré finanční prostředky, které mají příjemci uhradit.

| 5. | Komise dále ověří, že členské státy přijímají nezbytné kroky k tomu, aby u vnitrostátních agentur zabezpečily odpovídající audit a finanční dohled. Před jakýmkoli pověřením poskytnou členské státy Komisi nezbytné ujištění ohledně existence, významu a řádného fungování pravidel řádného finančního řízení v dané vnitrostátní agentuře. |
| --- | --- |

5.

Komise dále ověří, že členské státy přijímají nezbytné kroky k tomu, aby u vnitrostátních agentur zabezpečily odpovídající audit a finanční dohled. Před jakýmkoli pověřením poskytnou členské státy Komisi nezbytné ujištění ohledně existence, významu a řádného fungování pravidel řádného finančního řízení v dané vnitrostátní agentuře.

| 6. | V případě nesrovnalosti, zanedbání nebo podvodu, jež lze přisoudit vnitrostátní agentuře, je vnitrostátní agentura zodpovědná za finanční prostředky, které nezískala zpět. |
| --- | --- |

6.

V případě nesrovnalosti, zanedbání nebo podvodu, jež lze přisoudit vnitrostátní agentuře, je vnitrostátní agentura zodpovědná za finanční prostředky, které nezískala zpět.

| 7. | Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí přechod mezi opatřeními prováděnými v souvislosti s předcházejícími programy v oblasti životního prostředí a opatřeními, která mají být prováděna podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

7.

Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí přechod mezi opatřeními prováděnými v souvislosti s předcházejícími programy v oblasti životního prostředí a opatřeními, která mají být prováděna podle tohoto nařízení.

---

(1)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

Komise přijala návrh (1) nařízení o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+) v září roku 2004.

Evropský parlament přijal stanovisko při prvním čtení v červenci roku 2005. (2)

Výbor regionů (3) a Hospodářský a sociální výbor (4) přijaly stanoviska v dubnu roku 2005.

Rada přijala společný postoj dne 27. června 2006.

II.   CÍL

Navrhované nařízení je jedním z několika návrhů týkajících se finančního rámce pro období let 2007 – 2013, ale je jediným nařízením, které se týká konkrétně životního prostředí. Má za cíl:

| — | poskytovat konkrétní podporu na úrovni Společenství pro opatření a projekty s přidanou evropskou hodnotou pro provádění, aktualizaci a rozvoj politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí, zejména provádění šestého akčního programu Společenství pro životní prostředí (přičemž financování pro investice a řídící opatření ve prospěch životního prostředí, zejména pokud jde o soustavu Natura 2000, by obecně byly zajištěny prostřednictvím jiných finančních nástrojů); a |
| --- | --- |

—

poskytovat konkrétní podporu na úrovni Společenství pro opatření a projekty s přidanou evropskou hodnotou pro provádění, aktualizaci a rozvoj politiky a právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí, zejména provádění šestého akčního programu Společenství pro životní prostředí (přičemž financování pro investice a řídící opatření ve prospěch životního prostředí, zejména pokud jde o soustavu Natura 2000, by obecně byly zajištěny prostřednictvím jiných finančních nástrojů); a

| — | nahradit řadu stávajících programů (přičemž některé prvky současného režimu LIFE by byly začleněny do jiných finančních nástrojů). |
| --- | --- |

—

nahradit řadu stávajících programů (přičemž některé prvky současného režimu LIFE by byly začleněny do jiných finančních nástrojů).

Cílem tohoto „integrovaného přístupu“ je poskytnout větší prostor pro spolufinancování, podpořit koordinované vytváření politik a lépe zajistit, aby financování odráželo národní a regionální priority.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecně

Společný postoj zahrnuje polovinu změn přijatých Evropským parlamentem v prvním čtení, a to buď doslovně, zčásti nebo v podstatě. Zejména obsahuje ustanovení o zvláštní složce pro přírodu a biologickou rozmanitost a stanoví obecná kritéria způsobilosti pro zajištění evropské přidané hodnoty.

Zbývající změny neodráží, neboť Rada souhlasí s Komisí, že nejsou nutné ani žádoucí.

Společný postoj zahrnuje rovněž řadu jiných změn, než ty, které jsou obsaženy ve stanovisku Evropského parlamentu při prvním čtení. Následující body popisují podstatné změny. Kromě toho jsou zde obsaženy redakční změny, které objasňují znění nebo zajišťují celkovou jednotnost nařízení.

2.   Účel, definice a kritéria způsobilosti (články 1, 2 a 3)

Společný postoj není v souladu se změnou 11 Evropského parlamentu. Rada se domnívá, že je nezbytné rozlišovat mezi obecným cílem uvedeným v článku 1 a konkrétními cíli uvedenými v článku 4. Domnívá se rovněž, že není nezbytné parafrázovat cíle šestého akčního programu Společenství pro životní prostředí a že by nebylo vhodné usilovat o provedení změn priorit, na kterých se tři orgány dohodly pro období let 2002 až 2012 a které jsou uvedeny v rozhodnutí č. 1600/2002/ES, kromě změn v souvislosti s hodnocením stanoveným v čl. 11 odst. 1 uvedeného rozhodnutí.

Rada doplnila článek 2, který uvádí definice tří pojmů, jež se v nařízení často používají.

Článek 3 je v souladu s částmi změn 12 a 42, 15 a 34 v tom, že stanoví obecná kritéria způsobilosti s cílem zajistit, aby spolufinancování Společenství prostřednictvím nástroje LIFE+ přinášelo evropskou přidanou hodnotu. LIFE+ nebude zejména financovat opakované činnosti, jako je například běžný provoz.

3.   Konkrétní cíle (článek 4 a příloha I)

Článek 4 přebírá jiné části změn 12 a 42, konkrétně vytvořením nové zvláštní složky pro přírodu a biologickou rozmanitost a vložením odkazů na ekologické technologie a lesy.

Společným postojem se rovněž mění status přílohy I z orientačního na úplný seznam způsobilých opatření. Příloha I již neobsahuje oddíl o tématech. Rada se domnívá, že cíle a kritéria uvedené v článku 1, 3 a 4 a seznam způsobilých opatření v příloze I postačují pro vymezení oblasti působnosti nástroje LIFE+.

4.   Finanční ustanovení (články 5 a 8 až 13)

Rada nemůže přijmout změnu 43 týkající se rozpočtu LIFE+. Společný postoj stanoví finanční krytí ve výši 1 854 372 000 EUR, což je částka obsažená ve změněném návrhu Komise (vypracovaném na základě dohody ze dne 17. května 2006 o finančním rámci na období let 2007 – 2013). (5)

Společný postoj je plně v souladu se změnou 44, protože neobsahuje žádnou přílohu uvádějící orientační rozdělení rozpočtu LIFE+ mezi jednotlivé složky. Pro zajištění větší pružnosti by však čl. 11 odst. 4 místo uvedení částky pro každou ze tří složek, jak předpokládá změna 26, účelově vázal 40 % rozpočtu konkrétně pro podporu zachování přírody a biologické rozmanitosti.

Článek 5 je v souladu se změnou 34 v tom, že stanoví obecnou maximální míru spolufinancování ve výši 50 %. Je zčásti v souladu se změnou 13 v tom, že pro určité projekty na ochranu přírody by bylo možné vyšší spolufinancování až do výše 75 %. Článek 5 také zahrnuje vysvětlení spolufinancování nákladů na zaměstnance (v souladu se stávající praxí a finančním nařízením).

Rada se domnívá, že není třeba uvádět příklady možných příjemců financování prostřednictvím nástroje LIFE+. Článek 8 proto není v souladu se změnou 21.

Rada souhlasí s tím, že v souladu se zásadou doplňkovosti by LIFE+ neměl financovat opatření, která splňují kritéria způsobilosti jiných finančních nástrojů Společenství. Článek 10 společného postoje je v souladu s cílem změny 23.

Pokud jde o sledování, společný postoj zesiluje požadavek, aby Komise prováděla kontroly na místě. Ve spojení s čl. 17 odst. 2 písm. c) je čl. 12 odst. 1 v souladu s cíly změny 27.

5.   Programový přístup (články 6 a 7 a příloha II)

Návrh Komise předpokládal převedení značné části plnění rozpočtu na členské státy. Rada tento přístup přijímá, ale do společného postoje zahrnula mnohem více podrobností o použitelných postupech. Tím se lépe objasnily příslušné úlohy členských států a Komise a druhy výdajů, které spadají pod ústředně spravované části rozpočtu (zejména u nevládních organizací, což je v souladu se změnou 36).

Společný postoj rovněž obsahuje podrobná kritéria pro rozdělování mezi členské státy části rozpočtu, která je jim přidělena. Existují dvě kritéria: obyvatelstvo, včetně hustoty obyvatelstva, protože jde o nepřímý ukazatel řady environmentálních tlaků, a příroda a biologická různorodost (na základě absolutní a relativní velikosti určených lokalit). V přiložené tabulce jsou uvedeny orientační údaje o vlivu těchto kritérií.

Článek 6 je zčásti v souladu se změnou 14, protože jasně stanoví (odst. 3 druhý pododstavec), že LIFE+ by mohl financovat nadnárodní opatření. Postup přijímání národních ročních pracovních programů je v souladu s cílem změny 16, protože by členským státům poskytoval možnost zohledňovat vnitrostátní a regionální priority.

Rada nemůže přijmout první část změny 15 ani změnu 17 nebo 18. Přijímáním víceletých strategických programů postupem spolurozhodování by se neúměrně zdržovalo financování projektů v oblasti životního prostředí. Společný postoj však zahrnuje mnohem více podrobností do znění nařízení schvalovaného postupem spolurozhodování.

6.   Postup projednávání ve výborech (články 14 a 17)

Společný postoj je v zásadě v souladu se změnou 29, protože všechna klíčová rozhodnutí by podléhala regulativnímu postupu. To je oprávněné, protože nařízení vytváří obecný rámec pro období sedmi let. Je pravděpodobné, že se během této doby budou priority Společenství a vnitrostátní priority značně vyvíjet. Víceleté strategické programy a národní roční pracovní programy se budou zabývat otázkami, které mají rozhodující význam pro jednotlivé členské státy a zásadní důležitost pro jejich vnitrostátní politiku v oblasti životního prostředí. Některá rozhodnutí spíše technické povahy by však měla podléhat řídicímu postupu.

Rada nemůže přijmout změny 28, 30 a 31, protože by se odchylovaly od postupů stanovených v rozhodnutí 1999/468/ES. Veškeré změny by bylo třeba vyjednat plošně, ne v souvislosti s konkrétním nástrojem.

7.   Ostatní

Navíc společný postoj:

| — | má poněkud rozšířenou preambuli pro vysvětlení klíčových ustanovení v normativní části nařízení. Body odůvodnění zahrnují změnu 9 z prvního čtení v Evropském parlamentu (ne však změny 1 až 8, protože navrhované znění by nemotivovalo k žádnému ustanovení v článcích nebo přílohách, ani by nebylo v souladu s těmito ustanoveními). Kromě toho je 15. bod odůvodnění zčásti v souladu s cílem změny 24; |
| --- | --- |

—

má poněkud rozšířenou preambuli pro vysvětlení klíčových ustanovení v normativní části nařízení. Body odůvodnění zahrnují změnu 9 z prvního čtení v Evropském parlamentu (ne však změny 1 až 8, protože navrhované znění by nemotivovalo k žádnému ustanovení v článcích nebo přílohách, ani by nebylo v souladu s těmito ustanoveními). Kromě toho je 15. bod odůvodnění zčásti v souladu s cílem změny 24;

| — | zahrnuje do čl. 6 odst. 7 a čl. 12 odst. 2 požadavky, aby Komise prováděla následná opatření a podávala o nich zprávu v souladu s cílem změny 19; |
| --- | --- |

—

zahrnuje do čl. 6 odst. 7 a čl. 12 odst. 2 požadavky, aby Komise prováděla následná opatření a podávala o nich zprávu v souladu s cílem změny 19;

| — | splňuje cíle změn 32 a 33 tím, že v článku 15 objasňuje cíl hodnotících zpráv a časový rozvrh pro jejich podávání; |
| --- | --- |

—

splňuje cíle změn 32 a 33 tím, že v článku 15 objasňuje cíl hodnotících zpráv a časový rozvrh pro jejich podávání;

| — | nezahrnuje změnu 20, protože Komise nemůže zajistit, že provádění nástroje LIFE+ povede k vytváření pracovních příležitostí. |
| --- | --- |

—

nezahrnuje změnu 20, protože Komise nemůže zajistit, že provádění nástroje LIFE+ povede k vytváření pracovních příležitostí.

IV.   ZÁVĚR

Rada se domnívá, že společný postoj představuje vyvážený soubor, který by zajistil cílené spolufinancování Společenství pro doplnění jiných finančních nástrojů Společenství a vnitrostátních a regionálních výdajů na životní prostředí. Očekává konstruktivní jednání s Evropským parlamentem za účelem brzkého přijetí tohoto nařízení.

---

(1)  fÚř. věst. C 12, 18.1.2005, s. 25.

(2)  dokument 10814/05

(3)  Úř. věst. C 231, 20.9.2005, s. 72.

(4)  Úř. věst. C 255, 14.10.2005, s. 52.

(5)  Částka 1 854 372 000 EUR je v cenách z roku 2004 (odpovídá částce 2 097 880 000 EUR v současných cenách). Bod 37 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu stanoví, že tato částka bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu.

Rada rovněž učinila prohlášení o částce uvedené ve změněném návrhu Komise.

PŘÍLOHA

ORIENTAČNÍ PŘÍDĚLY ČLENSKÝM STÁTŮM NA ROK 2007

| Členský stát | Rozloha
  (km2) | Počet obyvatel
  (v tisících) | % celkového počtu obyvatel EU | Hustota obyvatelstva | Poměr hustoty ob. čl. státu k hustotě obyv. EU | Normalizovaný poměr hustoty obyvatelstva | Rozloha lokalit významných pro společenství (SCI)
  (km2) | Poměr rozlohy SCI k úhrnu rozloh | % SCI z celkové rozlohy | Poměr % členského státu k % celé EU | Normalizovaný poměr lokalit významných pro společenství (SCI) | Přidělené rozpočtové prostředky
  (%) | Přidělené rozpočtové prostředky
  (v milionech EUR) | Korigované přidělené rozpočtové prostředky
  (v milionech EUR) | Členský stát |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | L | M | N | O | P | Q | R |
| | | | (C/Celkem C) | (C*1000/B) | (E/Celkem E) | (F/Celkem F) | | (H/Celkem H) | (H/B) | (J/Celkem J) | (K/Celkem K) | (0,5*D+0,05*G
  +0,25*I+,2*L) | (D42*M) | | |
| BE | 30 528,00 | 10 396,40 | 2,14 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 3 220,88 | 0,54 % | 10,55 % | 0,76 | 2,67 % | 2,10 % | 3,991 | 3,968 | BE |
| CZ | 78 866,00 | 10 211,50 | 2,10 % | 129,48 | 1,14 | 4,13 % | 7 241,36 | 1,22 % | 9,18 % | 0,67 | 2,32 % | 2,03 % | 3,851 | 3,829 | CZ |
| DK | 43 093,00 | 5 397,60 | 1,11 % | 125,25 | 1,11 | 4,00 % | 11 135,95 | 1,88 % | 25,84 % | 1,87 | 6,54 % | 2,53 % | 4,813 | 4,785 | DK |
| DE | 357 031,00 | 82 531,70 | 16,97 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 53 293,92 | 9,00 % | 14,93 % | 1,08 | 3,78 % | 11,85 % | 22,517 | 22,388 | DE |
| EE | 45 226,00 | 1 351,00 | 0,28 % | 29,87 | 0,26 | 0,95 % | 10 591,08 | 1,79 % | 23,42 % | 1,70 | 5,93 % | 1,82 % | 3,456 | 3,437 | EE |
| EL | 131 940,00 | 11 041,10 | 2,27 % | 83,68 | 0,74 | 2,67 % | 27 640,97 | 4,67 % | 20,95 % | 1,52 | 5,30 % | 3,50 % | 6,642 | 6,604 | EL |
| ES | 504 782,00 | 42 345,30 | 8,71 % | 83,89 | 0,74 | 2,68 % | 119 104,03 | 20,11 % | 23,60 % | 1,71 | 5,97 % | 10,71 % | 20,347 | 20,230 | ES |
| FR | 549 192,00 | 59 900,70 | 12,32 % | 109,07 | 0,96 | 3,48 % | 48 809,61 | 8,24 % | 8,89 % | 0,64 | 2,25 % | 8,84 % | 16,800 | 16,704 | FR |
| IE | 70 280,00 | 4 027,70 | 0,83 % | 57,31 | 0,51 | 1,83 % | 10 560,74 | 1,78 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 1,71 % | 3,253 | 3,234 | IE |
| IT | 301 333,00 | 57 888,20 | 11,90 % | 192,11 | 1,70 | 6,13 % | 43 977,33 | 7,43 % | 14,59 % | 1,06 | 3,69 % | 8,85 % | 16,820 | 16,723 | IT |
| CY | 9 250,00 | 730,4 | 0,15 % | 78,96 | 0,70 | 2,52 % | 509,52 | 0,09 % | 8,88 % | 0,64 | 2,25 % | 0,67 % | 1,277 | 2,000 | CY |
| LV | 64 589,00 | 2 319,20 | 0,48 % | 35,91 | 0,32 | 1,15 % | 7 651,27 | 1,29 % | 11,85 % | 0,86 | 3,00 % | 1,22 % | 2,315 | 2,500 | LV |
| LT | 65 200,00 | 3 445,90 | 0,71 % | 52,85 | 0,47 | 1,69 % | 6 663,58 | 1,13 % | 10,22 % | 0,74 | 2,59 % | 1,24 % | 2,351 | 2,500 | LT |
| LU | 2 597,00 | 451,6 | 0,09 % | 173,89 | 1,54 | 5,55 % | 383,11 | 0,06 % | 14,75 % | 1,07 | 3,73 % | 1,09 % | 2,065 | 2,053 | LU |
| HU | 93 030,00 | 10 116,70 | 2,08 % | 108,75 | 0,96 | 3,47 % | 13 929,21 | 2,35 % | 14,97 % | 1,09 | 3,79 % | 2,56 % | 4,863 | 4,835 | HU |
| MT | 316,00 | 399,4 | 0,08 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 39,35 | 0,01 % | 12,45 % | 0,90 | 3,15 % | 1,03 % | 1,966 | 1,954 | MT |
| NL | 41 526,00 | 16 258,00 | 3,34 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 7 510,00 | 1,27 % | 18,09 % | 1,31 | 4,58 % | 3,27 % | 6,204 | 6,169 | NL |
| AT | 83 859,00 | 8 140,10 | 1,67 % | 97,07 | 0,86 | 3,10 % | 8 883,93 | 1,50 % | 10,59 % | 0,77 | 2,68 % | 1,90 % | 3,616 | 3,595 | AT |
| PL | 312 685,00 | 38 190,60 | 7,85 % | 122,14 | 1,08 | 3,90 % | 13 123,86 | 2,22 % | 4,20 % | 0,30 | 1,06 % | 4,89 % | 9,286 | 9,233 | PL |
| PT | 91 990,00 | 10 474,70 | 2,15 % | 113,87 | 1,01 | 3,63 % | 16 502,94 | 2,79 % | 17,94 % | 1,30 | 4,54 % | 2,86 % | 5,440 | 5,409 | PT |
| SI | 20 273,00 | 1 996,40 | 0,41 % | 98,48 | 0,87 | 3,14 % | 6 359,62 | 1,07 % | 31,37 % | 2,27 | 7,94 % | 2,22 % | 4,216 | 4,192 | SI |
| SK | 48 845,00 | 5 380,10 | 1,11 % | 110,15 | 0,97 | 3,51 % | 5 739,36 | 0,97 % | 11,75 % | 0,85 | 2,97 % | 1,57 % | 2,975 | 2,958 | SK |
| FI | 338 145,00 | 5 219,70 | 1,07 % | 15,44 | 0,14 | 0,49 % | 48 551,64 | 8,20 % | 14,36 % | 1,04 | 3,63 % | 3,34 % | 6,341 | 6,305 | FI |
| SE | 414 864,00 | 8 975,70 | 1,85 % | 21,64 | 0,19 | 0,69 % | 62 356,23 | 10,53 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 4,35 % | 8,265 | 8,218 | SE |
| UK | 244 820,00 | 59 673,10 | 12,27 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 25 102,47 | 4,24 % | 10,25 % | 0,74 | 2,60 % | 8,07 % | 15,342 | 15,254 | UK |
| BG | 110 910,00 | 7 801,3 | 1,60 % | 70,34 | 0,62 | 2,24 % | 15 299,25 | 2,58 % | 13,79 % | 1,00 | 3,49 % | 2,26 % | 4,291 | 4,266 | BG |
| RO | 238 391,00 | 21 711,3 | 4,46 % | 91,07 | 0,80 | 2,91 % | 18 085,00 | 3,05 % | 7,59 % | 0,55 | 1,92 % | 3,52 % | 6,697 | 6,658 | RO |
| EU + BG + RO | 4 293 561,00 | 486 375,40 | 100,00 % | 113,28 | 27,67 | 100,00 % | 592 266,18 | 100,00 % | 13,79 % | 28,64 | 100,00 % | 100,00 % | 190 | 190 | EU |

Členský stát

Rozloha

(km2)

Počet obyvatel

(v tisících)

% celkového počtu obyvatel EU

Hustota obyvatelstva

Poměr hustoty ob. čl. státu k hustotě obyv. EU

Normalizovaný poměr hustoty obyvatelstva

Rozloha lokalit významných pro společenství (SCI)

(km2)

Poměr rozlohy SCI k úhrnu rozloh

% SCI z celkové rozlohy

Poměr % členského státu k % celé EU

Normalizovaný poměr lokalit významných pro společenství (SCI)

Přidělené rozpočtové prostředky

(%)

Přidělené rozpočtové prostředky

(v milionech EUR)

Korigované přidělené rozpočtové prostředky

(v milionech EUR)

Členský stát

A

B

C

D

E

F

G

H

I

L

M

N

O

P

Q

R

(C/Celkem C)

(C*1000/B)

(E/Celkem E)

(F/Celkem F)

(H/Celkem H)

(H/B)

(J/Celkem J)

(K/Celkem K)

(0,5*D+0,05*G

+0,25*I+,2*L)

(D42*M)

BE

30 528,00

10 396,40

2,14 %

226,56

2,00

7,23 %

3 220,88

0,54 %

10,55 %

0,76

2,67 %

2,10 %

3,991

3,968

BE

CZ

78 866,00

10 211,50

2,10 %

129,48

1,14

4,13 %

7 241,36

1,22 %

9,18 %

0,67

2,32 %

2,03 %

3,851

3,829

CZ

DK

43 093,00

5 397,60

1,11 %

125,25

1,11

4,00 %

11 135,95

1,88 %

25,84 %

1,87

6,54 %

2,53 %

4,813

4,785

DK

DE

357 031,00

82 531,70

16,97 %

226,56

2,00

7,23 %

53 293,92

9,00 %

14,93 %

1,08

3,78 %

11,85 %

22,517

22,388

DE

EE

45 226,00

1 351,00

0,28 %

29,87

0,26

0,95 %

10 591,08

1,79 %

23,42 %

1,70

5,93 %

1,82 %

3,456

3,437

EE

EL

131 940,00

11 041,10

2,27 %

83,68

0,74

2,67 %

27 640,97

4,67 %

20,95 %

1,52

5,30 %

3,50 %

6,642

6,604

EL

ES

504 782,00

42 345,30

8,71 %

83,89

0,74

2,68 %

119 104,03

20,11 %

23,60 %

1,71

5,97 %

10,71 %

20,347

20,230

ES

FR

549 192,00

59 900,70

12,32 %

109,07

0,96

3,48 %

48 809,61

8,24 %

8,89 %

0,64

2,25 %

8,84 %

16,800

16,704

FR

IE

70 280,00

4 027,70

0,83 %

57,31

0,51

1,83 %

10 560,74

1,78 %

15,03 %

1,09

3,80 %

1,71 %

3,253

3,234

IE

IT

301 333,00

57 888,20

11,90 %

192,11

1,70

6,13 %

43 977,33

7,43 %

14,59 %

1,06

3,69 %

8,85 %

16,820

16,723

IT

CY

9 250,00

730,4

0,15 %

78,96

0,70

2,52 %

509,52

0,09 %

8,88 %

0,64

2,25 %

0,67 %

1,277

2,000

CY

LV

64 589,00

2 319,20

0,48 %

35,91

0,32

1,15 %

7 651,27

1,29 %

11,85 %

0,86

3,00 %

1,22 %

2,315

2,500

LV

LT

65 200,00

3 445,90

0,71 %

52,85

0,47

1,69 %

6 663,58

1,13 %

10,22 %

0,74

2,59 %

1,24 %

2,351

2,500

LT

LU

2 597,00

451,6

0,09 %

173,89

1,54

5,55 %

383,11

0,06 %

14,75 %

1,07

3,73 %

1,09 %

2,065

2,053

LU

HU

93 030,00

10 116,70

2,08 %

108,75

0,96

3,47 %

13 929,21

2,35 %

14,97 %

1,09

3,79 %

2,56 %

4,863

4,835

HU

MT

316,00

399,4

0,08 %

226,56

2,00

7,23 %

39,35

0,01 %

12,45 %

0,90

3,15 %

1,03 %

1,966

1,954

MT

NL

41 526,00

16 258,00

3,34 %

226,56

2,00

7,23 %

7 510,00

1,27 %

18,09 %

1,31

4,58 %

3,27 %

6,204

6,169

NL

AT

83 859,00

8 140,10

1,67 %

97,07

0,86

3,10 %

8 883,93

1,50 %

10,59 %

0,77

2,68 %

1,90 %

3,616

3,595

AT

PL

312 685,00

38 190,60

7,85 %

122,14

1,08

3,90 %

13 123,86

2,22 %

4,20 %

0,30

1,06 %

4,89 %

9,286

9,233

PL

PT

91 990,00

10 474,70

2,15 %

113,87

1,01

3,63 %

16 502,94

2,79 %

17,94 %

1,30

4,54 %

2,86 %

5,440

5,409

PT

SI

20 273,00

1 996,40

0,41 %

98,48

0,87

3,14 %

6 359,62

1,07 %

31,37 %

2,27

7,94 %

2,22 %

4,216

4,192

SI

SK

48 845,00

5 380,10

1,11 %

110,15

0,97

3,51 %

5 739,36

0,97 %

11,75 %

0,85

2,97 %

1,57 %

2,975

2,958

SK

FI

338 145,00

5 219,70

1,07 %

15,44

0,14

0,49 %

48 551,64

8,20 %

14,36 %

1,04

3,63 %

3,34 %

6,341

6,305

FI

SE

414 864,00

8 975,70

1,85 %

21,64

0,19

0,69 %

62 356,23

10,53 %

15,03 %

1,09

3,80 %

4,35 %

8,265

8,218

SE

UK

244 820,00

59 673,10

12,27 %

226,56

2,00

7,23 %

25 102,47

4,24 %

10,25 %

0,74

2,60 %

8,07 %

15,342

15,254

UK

BG

110 910,00

7 801,3

1,60 %

70,34

0,62

2,24 %

15 299,25

2,58 %

13,79 %

1,00

3,49 %

2,26 %

4,291

4,266

BG

RO

238 391,00

21 711,3

4,46 %

91,07

0,80

2,91 %

18 085,00

3,05 %

7,59 %

0,55

1,92 %

3,52 %

6,697

6,658

RO

EU + BG + RO

4 293 561,00

486 375,40

100,00 %

113,28

27,67

100,00 %

592 266,18

100,00 %

13,79 %

28,64

100,00 %

100,00 %

190

190

EU

POZNÁMKY

Útvary Komise vypracovaly výše uvedenou tabulku. Uvedené příděly jsou orientační. Skutečné příděly budou stanoveny prostřednictvím postupu projednávání ve výborech po přijetí nařízení. Řada faktorů by mohla vést k tomu, že se skutečné příděly budou poněkud lišit.

| 1. | V tabulce jsou uvedeny příděly pro rok 2007 na základě svěřeného rozpočtu ve výši 190 milionů EUR pro daný rok. Finanční plán Komise předpokládá, že se rozpočet nástroje LIFE+ i podíl rozpočtových prostředků přidělených členským státům bude rok od roku zvyšovat. |
| --- | --- |

1.

V tabulce jsou uvedeny příděly pro rok 2007 na základě svěřeného rozpočtu ve výši 190 milionů EUR pro daný rok. Finanční plán Komise předpokládá, že se rozpočet nástroje LIFE+ i podíl rozpočtových prostředků přidělených členským státům bude rok od roku zvyšovat.

| 2. | Tabulka využívá nejnovější údaje, které má Komise k dispozici (např. počty obyvatel členských států odpovídají počtům uvedeným v ročence Eurostatu za rok 2005 a údaje týkající se lokalit významných pro Společenství (SCI) odpovídají údajům, které jsou k dispozici ke dni 15. května 2006). Údaje a tím i příděly se budou v průběhu účinnosti nástroje LIFE+ měnit. Konkrétně čl. 6 odst. 2 druhý pododstavec uděluje Komisi mandát k tomu, aby, jakmile budou k dispozici příslušné údaje všech členských států, provedla výpočty týkající se kritéria přírody a biologické rozmanitosti jak na základě lokalit významných pro Společenství, tak na základě zvláště chráněných území, a aby se přitom vyhnula dvojímu započtení. |
| --- | --- |

2.

Tabulka využívá nejnovější údaje, které má Komise k dispozici (např. počty obyvatel členských států odpovídají počtům uvedeným v ročence Eurostatu za rok 2005 a údaje týkající se lokalit významných pro Společenství (SCI) odpovídají údajům, které jsou k dispozici ke dni 15. května 2006). Údaje a tím i příděly se budou v průběhu účinnosti nástroje LIFE+ měnit. Konkrétně čl. 6 odst. 2 druhý pododstavec uděluje Komisi mandát k tomu, aby, jakmile budou k dispozici příslušné údaje všech členských států, provedla výpočty týkající se kritéria přírody a biologické rozmanitosti jak na základě lokalit významných pro Společenství, tak na základě zvláště chráněných území, a aby se přitom vyhnula dvojímu započtení.

| 3. | Článek 6 odst. 2 třetí pododstavec by Komisi umožnil navrhnout dodatečné příděly vnitrozemským členským státům. Tabulka předpokládá, že se v roce 2007 žádné takové dodatečné příděly neuskuteční. |
| --- | --- |

3.

Článek 6 odst. 2 třetí pododstavec by Komisi umožnil navrhnout dodatečné příděly vnitrozemským členským státům. Tabulka předpokládá, že se v roce 2007 žádné takové dodatečné příděly neuskuteční.

| 4. | Rozloha lokalit významných pro Společenství (SCI) v Bulharsku byla odhadnuta jako průměr stávajících členských států a Rumunska. Rozloha lokalit významných pro Společenství (SCI) na Kypru se vztahuje pouze na rozlohu plochy, na niž se vztahuje směrnice o stanovištích. |
| --- | --- |

4.

Rozloha lokalit významných pro Společenství (SCI) v Bulharsku byla odhadnuta jako průměr stávajících členských států a Rumunska. Rozloha lokalit významných pro Společenství (SCI) na Kypru se vztahuje pouze na rozlohu plochy, na niž se vztahuje směrnice o stanovištích.

| 5. | Článek 6 odst. 2 čtvrtý pododstavec stanoví pro všechny členské státy minimální příděl mezi 1 a 3 miliony EUR ročně, s přihlédnutím k hustotě obyvatelstva, výdajům na životní prostředí, potřebám životního prostředí a absorpční schopnosti. Tabulka předpokládá, že toto ustanovení bude využito ke zvýšení přídělu pro Kypr na 2 miliony EUR a přídělů pro Lotyšsko/Litvu na 2,5 milionů EUR. |
| --- | --- |

5.

Článek 6 odst. 2 čtvrtý pododstavec stanoví pro všechny členské státy minimální příděl mezi 1 a 3 miliony EUR ročně, s přihlédnutím k hustotě obyvatelstva, výdajům na životní prostředí, potřebám životního prostředí a absorpční schopnosti. Tabulka předpokládá, že toto ustanovení bude využito ke zvýšení přídělu pro Kypr na 2 miliony EUR a přídělů pro Lotyšsko/Litvu na 2,5 milionů EUR.

---

| 3.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 238/18

---

SPOLEČNÝ POSTOJ č. 11/2006

přijatý Radou dne 18. července 2006

s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. .../2006/ES ze dne ..., kterým se zavádí program Kultura (2007 – 2013)

(2006/C 238 E/02)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 151 odst. 5 první odrážku této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (1),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31) | Je nezbytné podporovat spolupráci a kulturní výměny za účelem uznání a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti v Evropě, zlepšovat u evropských občanů znalosti jiných evropských kultur, než jsou jejich vlastní, a současně zvyšovat jejich povědomí o společném evropském kulturním dědictví, které sdílejí. Podpora kulturní a jazykové spolupráce a rozmanitosti tak přímým zapojením evropských občanů do procesu integrace přispívá k tomu, že se evropské občanství stává hmatatelnou skutečností.Aktivní kulturní politika zaměřená na zachování kulturní rozmanitosti Evropy a podporu jejích společných kulturních prvků a kulturního dědictví může přispět k většímu vnějšímu zviditelnění Evropské unie.K tomu, aby občané vyjádřili svou plnou podporu evropské integraci a plně se jí účastnili, je zapotřebí klást větší důraz na jejich společné kulturní hodnoty a kořeny jakožto klíčový prvek jejich identity a jejich příslušnosti ke společnosti založené na svobodě, spravedlnosti, demokracii, respektování lidské důstojnosti a nedotknutelnosti lidské osobnosti, toleranci a solidaritě, při plném respektování Listiny základních práv Evropské unie.Je nezbytné, aby odvětví kultury přispívalo k širšímu evropskému politickému vývoji a aby v něm plnilo určitou úlohu. Odvětví kultury jako takové je významným zaměstnavatelem a kromě toho existuje jasná souvislost mezi investicemi do kultury a hospodářským rozvojem, z čehož vyplývá, že je důležité posílit kulturní politiku na regionální, celostátní a evropské úrovni. Proto by mělo být v rámci činností prováděných v souvislosti s lisabonskou strategií posíleno postavení jednotlivých odvětví kulturního průmyslu, neboť odvětví kulturního průmyslu stále více přispívají k evropskému hospodářství.Rovněž je nutné podporovat aktivní občanství a posílit boj proti všem formám vyloučení, včetně rasismu a xenofobie. Prostředkem k boji proti sociálnímu vyloučení může být zlepšení přístupu co největšího počtu lidí ke kultuře.Článek 3 Smlouvy stanoví, že při všech činnostech uvedených ve zmíněném článku usiluje Společenství o odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy.Kulturní programy Kaleidoscope, Ariane, Raphael a Kultura 2000, stanovené v rozhodnutích č. 719/96/ES (3), č. 2085/97/ES (4), č. 2228/97/ES (5) a č. 508/2000/ES (6), představovaly významné etapy při provádění činnosti Společenství v oblasti kultury. Zejména díky hodnocení uvedených kulturních programů byly získány značné zkušenosti. V současné době je vhodné činnost Společenství v oblasti kultury zefektivnit a posílit na základě výsledků těchto hodnocení, výsledků konzultace se všemi partnery a výsledků činnosti evropských orgánů z poslední doby. K tomuto účelu je proto vhodné přijmout odpovídající program.Evropské orgány se při různých příležitostech vyjádřily k otázkám, které se vztahují k činnosti Společenství v oblasti kultury a k výzvám týkajícím se kulturní spolupráce; zejména Rada v usneseních ze dne 25. června 2002 o novém pracovním plánu evropské spolupráce v oblasti kultury (7) a ze dne 19. prosince 2002 o provádění pracovního plánu evropské spolupráce v oblasti kultury (8), Evropský parlament v usneseních ze dne 5. září 2001 o kulturní spolupráci v Evropské unii (9), ze dne 28. února 2002 o provádění programu Kultura 2000 (10), ze dne 22. října 2002 o významu a dynamice divadla a divadelních umění v rozšířené Evropě (11) a ze dne 4. září 2003 o odvětvích kulturního průmyslu (12) a dále Výbor regionů ve stanovisku ze dne 9. října 2003 k prodloužení programu Kultura 2000.Rada ve výše uvedených usneseních zdůraznila, že na úrovni Společenství je nutné přijmout ke kultuře soudržnější přístup a že zásadním a určujícím pojmem v rámci evropské kulturní spolupráce, jakož i obecnou podmínkou opatření Společenství v oblasti kultury, je evropská přidaná hodnota.Aby se tento společný kulturní prostor stal pro obyvatele Evropy skutečností, je důležité posílit nadnárodní mobilitu kulturních činitelů a nadnárodní pohyb uměleckých a kulturních děl a produktů, jakož i podpořit dialog a kulturní výměny.Rada ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2004 týkajících se pracovního plánu v oblasti kultury (2005 – 2006), Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 4. září 2003 o odvětvích kulturního průmyslu a Evropský hospodářský a sociální výbor ve svém stanovisku ze dne 28. ledna 2004 k odvětvím kulturního průmyslu v Evropě vyjádřily svůj pohled na nutnost více zohledňovat zvláštní hospodářské a sociální rysy jiných než audiovizuálních odvětví kulturního průmyslu. Kromě toho by měly být v novém programu zohledněny přípravné činnosti související se spoluprací v kulturních otázkách podporované v letech 2002 – 2004.V této souvislosti je třeba se zasadit o širší spolupráci mezi kulturními činiteli tím, že budou nabádáni k vytváření projektů víceleté spolupráce, a tím jim umožnit rozvíjet společné činnosti a podporovat specificky zaměřená opatření se skutečnou evropskou přidanou hodnotou, kulturní události symbolického významu, organizace evropské kulturní spolupráce a analýzy vybraných témat evropského zájmu, jakož i shromažďování a šíření informací a činnosti zaměřené na maximalizaci účinků projektů v oblasti evropské kulturní spolupráce a rozvoje evropské kulturní politiky.Podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1419/1999/ES ze dne 25. května 1999 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2005 až 2019 (13) je třeba tento projekt značně finančně podpořit, neboť je Evropanům dobře znám a pomáhá posilovat pocit sounáležitosti ke společnému kulturnímu prostoru. V rámci tohoto projektu by měl být kladen důraz na celoevropskou kulturní spolupráci.Měla by být podporována činnost organizací, které pracují ve prospěch evropské kulturní spolupráce a které tak plní úlohu „vyslanců“ evropské kultury, přičemž by se Evropská unie měla opřít o zkušenosti, které získala v rámci rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 792/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu subjektů působících v oblasti kultury na evropské úrovni (14).Je nezbytné, aby program v souladu se zásadou svobody projevu přispíval k úsilí Evropské unie podporovat udržitelný rozvoj a bojovat proti všem formám diskriminace.Země kandidující na přistoupení k Evropské unii a země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, by měly mít možnost účastnit se programů Společenství v souladu s dohodami uzavřenými s těmito zeměmi.Evropská rada přijala na svém zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003„Agendu pro západní Balkán: směrem k evropské integraci“, která stanoví, že programy Společenství by měly být otevřeny zemím, které jsou v procesu stabilizace a přidružení, a to na základě rámcových dohod, které mají být podepsány mezi těmito zeměmi a Společenstvím. Pokud si to tyto země přejí, měly by mít možnost se v závislosti na rozpočtových úvahách nebo politických prioritách zúčastnit daného programu nebo využívat formu omezenější spolupráce na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních postupů, na nichž se dotyčné strany dohodnou.Program by měl být rovněž otevřen spolupráci s jinými třetími zeměmi, které se Společenstvím podepsaly dohody obsahující ustanovení týkající se kultury, v souladu s postupy, jež je třeba stanovit.Má-li se zvýšit přidaná hodnota činnosti Společenství, je nutné zajistit součinnost a doplňkovost akcí prováděných v rámci tohoto rozhodnutí a ostatních příslušných politik, akcí a nástrojů Společenství podle čl. 151 odst. 4 Smlouvy. Zvláštní pozornost je třeba věnovat styčným bodům opatření Společenství v oblasti kultury a v oblasti vzdělávání a akcím, jež podporují výměny osvědčených postupů a užší spolupráci na evropské úrovni.Pokud jde o provádění podpory Společenství, měla by se brát v úvahu zvláštní povaha odvětví kultury v Evropě, a zejména by se mělo dbát na to, aby se co nejvíce zjednodušily správní a finanční postupy a přizpůsobily se sledovaným cílům, jakož i zkušenostem a vývoji v odvětví kultury.Komise, členské státy a kulturní kontaktní místa by měly podporovat účast menších subjektů na projektech víceleté spolupráce a organizování činností zaměřených na sdružování možných partnerů projektů.Program by měl spojovat specifické schopnosti a odborné znalosti kulturních subjektů z celé Evropy. V případě potřeby by měla Komise a členské státy přijmout opatření s cílem řešit nízkou účast kulturních subjektů v jednotlivých členských státech nebo zúčastněných zemích.V rámci spolupráce mezi Komisí a členskými státy je žádoucí zajistit stálé sledování a hodnocení programu, aby se mohly provádět úpravy, zejména úpravy v rámci priorit při provádění opatření. Hodnocení by mělo zahrnovat vnější hodnocení prováděné nezávislými a nestrannými subjekty.Postupy pro sledování a hodnocení programu by měly využívat cíle a ukazatele, které jsou konkrétní, měřitelné, dosažitelné, důležité a termínované.Měla by být provedena vhodná opatření, aby se předešlo nesrovnalostem a podvodům a aby byly ztracené, neoprávněně vyplacené nebo použité finanční prostředky získány zpět.Je vhodné zavést jednotný nástroj pro financování a programování kulturní spolupráce nazvaný „program Kultura“ na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (15).Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (16).Opatření nezbytná k finančnímu provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (17) (dále jen „finanční nařízení“), a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (18).Akce Společenství doplňuje celostátní nebo regionální opatření prováděná v oblasti kulturní spolupráce. Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž podpory evropského kulturního prostoru založeného na společném kulturním dědictví (nadnárodní mobilita kulturních činitelů v Evropě, nadnárodní pohyb uměleckých děl a kulturních a uměleckých produktů a dialog mezi kulturami), nemůže být z důvodu jejich nadnárodní povahy uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu nebo účinků činnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.Měla by se přijmout přechodná ustanovení s cílem zajistit hladký přechod mezi programy stanovenými rozhodnutími č. 508/2000/ES a č. 792/2004/ES na jedné straně a programem stanoveným tímto rozhodnutím na straně druhé, |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31)

Je nezbytné podporovat spolupráci a kulturní výměny za účelem uznání a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti v Evropě, zlepšovat u evropských občanů znalosti jiných evropských kultur, než jsou jejich vlastní, a současně zvyšovat jejich povědomí o společném evropském kulturním dědictví, které sdílejí. Podpora kulturní a jazykové spolupráce a rozmanitosti tak přímým zapojením evropských občanů do procesu integrace přispívá k tomu, že se evropské občanství stává hmatatelnou skutečností.Aktivní kulturní politika zaměřená na zachování kulturní rozmanitosti Evropy a podporu jejích společných kulturních prvků a kulturního dědictví může přispět k většímu vnějšímu zviditelnění Evropské unie.K tomu, aby občané vyjádřili svou plnou podporu evropské integraci a plně se jí účastnili, je zapotřebí klást větší důraz na jejich společné kulturní hodnoty a kořeny jakožto klíčový prvek jejich identity a jejich příslušnosti ke společnosti založené na svobodě, spravedlnosti, demokracii, respektování lidské důstojnosti a nedotknutelnosti lidské osobnosti, toleranci a solidaritě, při plném respektování Listiny základních práv Evropské unie.Je nezbytné, aby odvětví kultury přispívalo k širšímu evropskému politickému vývoji a aby v něm plnilo určitou úlohu. Odvětví kultury jako takové je významným zaměstnavatelem a kromě toho existuje jasná souvislost mezi investicemi do kultury a hospodářským rozvojem, z čehož vyplývá, že je důležité posílit kulturní politiku na regionální, celostátní a evropské úrovni. Proto by mělo být v rámci činností prováděných v souvislosti s lisabonskou strategií posíleno postavení jednotlivých odvětví kulturního průmyslu, neboť odvětví kulturního průmyslu stále více přispívají k evropskému hospodářství.Rovněž je nutné podporovat aktivní občanství a posílit boj proti všem formám vyloučení, včetně rasismu a xenofobie. Prostředkem k boji proti sociálnímu vyloučení může být zlepšení přístupu co největšího počtu lidí ke kultuře.Článek 3 Smlouvy stanoví, že při všech činnostech uvedených ve zmíněném článku usiluje Společenství o odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy.Kulturní programy Kaleidoscope, Ariane, Raphael a Kultura 2000, stanovené v rozhodnutích č. 719/96/ES (3), č. 2085/97/ES (4), č. 2228/97/ES (5) a č. 508/2000/ES (6), představovaly významné etapy při provádění činnosti Společenství v oblasti kultury. Zejména díky hodnocení uvedených kulturních programů byly získány značné zkušenosti. V současné době je vhodné činnost Společenství v oblasti kultury zefektivnit a posílit na základě výsledků těchto hodnocení, výsledků konzultace se všemi partnery a výsledků činnosti evropských orgánů z poslední doby. K tomuto účelu je proto vhodné přijmout odpovídající program.Evropské orgány se při různých příležitostech vyjádřily k otázkám, které se vztahují k činnosti Společenství v oblasti kultury a k výzvám týkajícím se kulturní spolupráce; zejména Rada v usneseních ze dne 25. června 2002 o novém pracovním plánu evropské spolupráce v oblasti kultury (7) a ze dne 19. prosince 2002 o provádění pracovního plánu evropské spolupráce v oblasti kultury (8), Evropský parlament v usneseních ze dne 5. září 2001 o kulturní spolupráci v Evropské unii (9), ze dne 28. února 2002 o provádění programu Kultura 2000 (10), ze dne 22. října 2002 o významu a dynamice divadla a divadelních umění v rozšířené Evropě (11) a ze dne 4. září 2003 o odvětvích kulturního průmyslu (12) a dále Výbor regionů ve stanovisku ze dne 9. října 2003 k prodloužení programu Kultura 2000.Rada ve výše uvedených usneseních zdůraznila, že na úrovni Společenství je nutné přijmout ke kultuře soudržnější přístup a že zásadním a určujícím pojmem v rámci evropské kulturní spolupráce, jakož i obecnou podmínkou opatření Společenství v oblasti kultury, je evropská přidaná hodnota.Aby se tento společný kulturní prostor stal pro obyvatele Evropy skutečností, je důležité posílit nadnárodní mobilitu kulturních činitelů a nadnárodní pohyb uměleckých a kulturních děl a produktů, jakož i podpořit dialog a kulturní výměny.Rada ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2004 týkajících se pracovního plánu v oblasti kultury (2005 – 2006), Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 4. září 2003 o odvětvích kulturního průmyslu a Evropský hospodářský a sociální výbor ve svém stanovisku ze dne 28. ledna 2004 k odvětvím kulturního průmyslu v Evropě vyjádřily svůj pohled na nutnost více zohledňovat zvláštní hospodářské a sociální rysy jiných než audiovizuálních odvětví kulturního průmyslu. Kromě toho by měly být v novém programu zohledněny přípravné činnosti související se spoluprací v kulturních otázkách podporované v letech 2002 – 2004.V této souvislosti je třeba se zasadit o širší spolupráci mezi kulturními činiteli tím, že budou nabádáni k vytváření projektů víceleté spolupráce, a tím jim umožnit rozvíjet společné činnosti a podporovat specificky zaměřená opatření se skutečnou evropskou přidanou hodnotou, kulturní události symbolického významu, organizace evropské kulturní spolupráce a analýzy vybraných témat evropského zájmu, jakož i shromažďování a šíření informací a činnosti zaměřené na maximalizaci účinků projektů v oblasti evropské kulturní spolupráce a rozvoje evropské kulturní politiky.Podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1419/1999/ES ze dne 25. května 1999 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2005 až 2019 (13) je třeba tento projekt značně finančně podpořit, neboť je Evropanům dobře znám a pomáhá posilovat pocit sounáležitosti ke společnému kulturnímu prostoru. V rámci tohoto projektu by měl být kladen důraz na celoevropskou kulturní spolupráci.Měla by být podporována činnost organizací, které pracují ve prospěch evropské kulturní spolupráce a které tak plní úlohu „vyslanců“ evropské kultury, přičemž by se Evropská unie měla opřít o zkušenosti, které získala v rámci rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 792/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu subjektů působících v oblasti kultury na evropské úrovni (14).Je nezbytné, aby program v souladu se zásadou svobody projevu přispíval k úsilí Evropské unie podporovat udržitelný rozvoj a bojovat proti všem formám diskriminace.Země kandidující na přistoupení k Evropské unii a země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, by měly mít možnost účastnit se programů Společenství v souladu s dohodami uzavřenými s těmito zeměmi.Evropská rada přijala na svém zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003„Agendu pro západní Balkán: směrem k evropské integraci“, která stanoví, že programy Společenství by měly být otevřeny zemím, které jsou v procesu stabilizace a přidružení, a to na základě rámcových dohod, které mají být podepsány mezi těmito zeměmi a Společenstvím. Pokud si to tyto země přejí, měly by mít možnost se v závislosti na rozpočtových úvahách nebo politických prioritách zúčastnit daného programu nebo využívat formu omezenější spolupráce na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních postupů, na nichž se dotyčné strany dohodnou.Program by měl být rovněž otevřen spolupráci s jinými třetími zeměmi, které se Společenstvím podepsaly dohody obsahující ustanovení týkající se kultury, v souladu s postupy, jež je třeba stanovit.Má-li se zvýšit přidaná hodnota činnosti Společenství, je nutné zajistit součinnost a doplňkovost akcí prováděných v rámci tohoto rozhodnutí a ostatních příslušných politik, akcí a nástrojů Společenství podle čl. 151 odst. 4 Smlouvy. Zvláštní pozornost je třeba věnovat styčným bodům opatření Společenství v oblasti kultury a v oblasti vzdělávání a akcím, jež podporují výměny osvědčených postupů a užší spolupráci na evropské úrovni.Pokud jde o provádění podpory Společenství, měla by se brát v úvahu zvláštní povaha odvětví kultury v Evropě, a zejména by se mělo dbát na to, aby se co nejvíce zjednodušily správní a finanční postupy a přizpůsobily se sledovaným cílům, jakož i zkušenostem a vývoji v odvětví kultury.Komise, členské státy a kulturní kontaktní místa by měly podporovat účast menších subjektů na projektech víceleté spolupráce a organizování činností zaměřených na sdružování možných partnerů projektů.Program by měl spojovat specifické schopnosti a odborné znalosti kulturních subjektů z celé Evropy. V případě potřeby by měla Komise a členské státy přijmout opatření s cílem řešit nízkou účast kulturních subjektů v jednotlivých členských státech nebo zúčastněných zemích.V rámci spolupráce mezi Komisí a členskými státy je žádoucí zajistit stálé sledování a hodnocení programu, aby se mohly provádět úpravy, zejména úpravy v rámci priorit při provádění opatření. Hodnocení by mělo zahrnovat vnější hodnocení prováděné nezávislými a nestrannými subjekty.Postupy pro sledování a hodnocení programu by měly využívat cíle a ukazatele, které jsou konkrétní, měřitelné, dosažitelné, důležité a termínované.Měla by být provedena vhodná opatření, aby se předešlo nesrovnalostem a podvodům a aby byly ztracené, neoprávněně vyplacené nebo použité finanční prostředky získány zpět.Je vhodné zavést jednotný nástroj pro financování a programování kulturní spolupráce nazvaný „program Kultura“ na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (15).Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (16).Opatření nezbytná k finančnímu provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (17) (dále jen „finanční nařízení“), a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (18).Akce Společenství doplňuje celostátní nebo regionální opatření prováděná v oblasti kulturní spolupráce. Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž podpory evropského kulturního prostoru založeného na společném kulturním dědictví (nadnárodní mobilita kulturních činitelů v Evropě, nadnárodní pohyb uměleckých děl a kulturních a uměleckých produktů a dialog mezi kulturami), nemůže být z důvodu jejich nadnárodní povahy uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu nebo účinků činnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.Měla by se přijmout přechodná ustanovení s cílem zajistit hladký přechod mezi programy stanovenými rozhodnutími č. 508/2000/ES a č. 792/2004/ES na jedné straně a programem stanoveným tímto rozhodnutím na straně druhé,

ROZHODLY TAKTO:

Článek 1

Zavedení a doba trvání

1.   Tímto rozhodnutím se zavádí program Kultura, jednotný víceletý program opatření Společenství v oblasti kultury otevřený všem kulturním odvětvím a všem kategoriím kulturních subjektů (dále jen „program“).

2.   Program se provádí v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.

Článek 2

Rozpočet

1.   Finanční krytí na provádění programu v období uvedeném v článku 1 se stanoví na 354 miliony EUR (19).

2.   Roční rozpočtové položky schválí rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.

Článek 3

Cíle

1.   Obecným cílem programu je posílit kulturní prostor sdílený Evropany a založený na společném kulturním dědictví prostřednictvím rozvoje kulturní spolupráce mezi tvůrci, kulturními činiteli a kulturními institucemi zemí účastnících se programu s cílem podpořit utváření evropského občanství. Program umožňuje účast jiných než audiovizuálních odvětví kulturního průmyslu, zejména malých kulturních podniků, pokud tato odvětví vyvíjejí nevýdělečnou kulturní činnost.

2.   Zvláštní cíle programu jsou

| a) | posilovat nadnárodní mobilitu kulturních činitelů; |
| --- | --- |

a)

posilovat nadnárodní mobilitu kulturních činitelů;

| b) | podporovat nadnárodní pohyb kulturních a uměleckých děl a produktů; |
| --- | --- |

b)

podporovat nadnárodní pohyb kulturních a uměleckých děl a produktů;

| c) | podporovat dialog mezi kulturami. |
| --- | --- |

c)

podporovat dialog mezi kulturami.

Článek 4

Oblasti činnosti

1.   Cílů programu se dosahuje prováděním následujících opatření popsaných v příloze:

| a) | podpora pro kulturní akce, a to:






  — | projekty víceleté spolupráce, |
| --- | --- | --- |

a)

podpora pro kulturní akce, a to:

—

projekty víceleté spolupráce,

| — | opatření týkající se spolupráce, |
| --- | --- |

—

opatření týkající se spolupráce,

| — | zvláštní akce; |
| --- | --- |

—

zvláštní akce;

| b) | podpora pro subjekty působící v oblasti kultury na evropské úrovni; |
| --- | --- |

b)

podpora pro subjekty působící v oblasti kultury na evropské úrovni;

| c) | podpora analytických prací, shromažďování a šíření informací a činností zaměřených na maximalizaci účinku projektů v oblasti evropské kulturní spolupráce a rozvoje evropské kulturní politiky. |
| --- | --- |

c)

podpora analytických prací, shromažďování a šíření informací a činností zaměřených na maximalizaci účinku projektů v oblasti evropské kulturní spolupráce a rozvoje evropské kulturní politiky.

2.   Tato opatření se provádějí v souladu s přílohou.

Článek 5

Ustanovení týkající se třetích zemí

1.   Program je otevřený účasti těchto zemí:

| a) | zemí ESVO, které jsou členy EHP, v souladu s ustanoveními Dohody o EHP; |
| --- | --- |

a)

zemí ESVO, které jsou členy EHP, v souladu s ustanoveními Dohody o EHP;

| b) | kandidátských zemí, které využívají předvstupní strategie pro přistoupení k Unii v souladu s obecnými zásadami, podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách; |
| --- | --- |

b)

kandidátských zemí, které využívají předvstupní strategie pro přistoupení k Unii v souladu s obecnými zásadami, podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách;

| c) | zemí západního Balkánu v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Společenství. |
| --- | --- |

c)

zemí západního Balkánu v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Společenství.

Země uvedené v tomto odstavci se plně účastní programu, jsou-li splněny požadované podmínky a zaplaceny dodatečné rozpočtové položky.

2.   Na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních postupů, které se stanoví, je program rovněž otevřený spolupráci s jinými třetími zeměmi, jež uzavřely se Společenstvím dohody o přidružení nebo o spolupráci obsahující ustanovení o kultuře.

Země západního Balkánu uvedené v odst. 1 písm. c), které si nepřejí využít výhod plné účasti na programu, mohou získat prospěch ze spolupráce na programu za podmínek stanovených v tomto odstavci.

Článek 6

Spolupráce s mezinárodními organizacemi

Program umožňuje společnou činnost s mezinárodními organizacemi působícími v oblasti kultury, jako jsou UNESCO nebo Rada Evropy, na základě společných příspěvků a v souladu s pravidly platnými v jednotlivých institucích nebo organizacích pro provádění opatření uvedených v článku 4.

Článek 7

Doplňkovost s jinými nástroji Společenství

Komise zajistí propojení mezi programem a jinými nástroji Společenství, zejména opatřeními přijatými v rámci strukturálních fondů a opatřeními v oblastech vzdělávání, odborné přípravy, výzkumu, informační společnosti, občanství, mládeže, sportu, jazyků, sociálního začlenění, vnějších vztahů EU a boje proti všem formám diskriminace.

Článek 8

Provedení

1.   Komise provádí akce Společenství, která jsou předmětem tohoto programu, v souladu s přílohou.

2.   Postupem podle čl. 9 odst. 2 se přijímají tato opatření:

| a) | roční pracovní plán včetně priorit, kritérií výběru a postupů; |
| --- | --- |

a)

roční pracovní plán včetně priorit, kritérií výběru a postupů;

| b) | roční rozpočet a rozdělení finančních prostředků mezi jednotlivé akce programu; |
| --- | --- |

b)

roční rozpočet a rozdělení finančních prostředků mezi jednotlivé akce programu;

| c) | postupy pro sledování a hodnocení programu; |
| --- | --- |

c)

postupy pro sledování a hodnocení programu;

| d) | finanční podpora, která má být poskytnuta Společenstvím pro jakékoli opatření navržené podle čl. 4 odst. 1, kde celková výše příspěvku Společenství přesahuje 200 000 EUR: částky, doba trvání, rozdělení a příjemci. |
| --- | --- |

d)

finanční podpora, která má být poskytnuta Společenstvím pro jakékoli opatření navržené podle čl. 4 odst. 1, kde celková výše příspěvku Společenství přesahuje 200 000 EUR: částky, doba trvání, rozdělení a příjemci.

3.   Veškerá ostatní opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí se přijímají postupem podle čl. 9 odst. 3.

Článek 9

Výbor

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

4.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 10

Kulturní kontaktní místa

1.   Kulturní kontaktní místa ve smyslu oddílu I bodu 3.1 přílohy působí jako prováděcí subjekty pro šíření informací o programu na vnitrostátní úrovni, s ohledem na čl. 54 odst. 2 písm. c) a odst. 3 finančního nařízení.

2.   Kulturní kontaktní místa musí splňovat tato kritéria:

| a) | disponovat dostatečným počtem pracovníků s odbornými a jazykovými schopnostmi, které jsou nutné pro práci v prostředí mezinárodní spolupráce, |
| --- | --- |

a)

disponovat dostatečným počtem pracovníků s odbornými a jazykovými schopnostmi, které jsou nutné pro práci v prostředí mezinárodní spolupráce,

| b) | disponovat vhodnou infrastrukturou, zejména pokud se týká informačních a komunikačních technologií, |
| --- | --- |

b)

disponovat vhodnou infrastrukturou, zejména pokud se týká informačních a komunikačních technologií,

| c) | působit ve správním rámci, který jim umožňuje úspěšné plnění úkolů a vylučuje jakýkoliv střet zájmů. |
| --- | --- |

c)

působit ve správním rámci, který jim umožňuje úspěšné plnění úkolů a vylučuje jakýkoliv střet zájmů.

Článek 11

Finanční ustanovení

1.   Finanční podpora má formu grantů přidělovaných právnickým osobám. Podle čl. 114 odst. 1 finančního nařízení mohou být v některých případech granty přiděleny fyzickým osobám. Komise může rovněž fyzickým nebo právnickým osobám udělit ceny za akce nebo projekty provedené v rámci programu. V závislosti na povaze akce může být povoleno paušální financování nebo uplatnění sazeb jednotkových nákladů.

2.   Komise může podle charakteristiky příjemců a povahy akcí rozhodnout, zda je lze osvobodit od ověřování odborné způsobilosti a kvalifikace, které jsou vyžadovány k uskutečnění navrhované akce nebo pracovního programu.

3.   Granty nebo ceny mohou být uděleny na konkrétní činnosti v rámci projektu evropských hlavních měst kultury jmenovaných v souladu s rozhodnutím č. 1419/1999/ES.

Článek 12

Příspěvek k jiným cílům Společenství

Program přispívá k posílení průřezových cílů Evropského společenství zejména tím, že

| a) | prosazuje základní zásadu svobody projevu; |
| --- | --- |

a)

prosazuje základní zásadu svobody projevu;

| b) | podporuje lepší povědomí významu přispívání k trvalému rozvoji; |
| --- | --- |

b)

podporuje lepší povědomí významu přispívání k trvalému rozvoji;

| c) | usiluje o prosazování vzájemného porozumění a tolerance v rámci Evropské unie; |
| --- | --- |

c)

usiluje o prosazování vzájemného porozumění a tolerance v rámci Evropské unie;

| d) | přispívá k odstranění veškeré diskriminace založené na pohlaví, rase nebo etnickém původu, náboženském vyznání nebo světovém názoru, zdravotním postižení, věku nebo sexuální orientaci. |
| --- | --- |

d)

přispívá k odstranění veškeré diskriminace založené na pohlaví, rase nebo etnickém původu, náboženském vyznání nebo světovém názoru, zdravotním postižení, věku nebo sexuální orientaci.

Zvláštní pozornost je věnována soudržnosti a doplňkovosti programu s politikami Společenství v oblasti kulturní spolupráce se třetími zeměmi.

Článek 13

Sledování a hodnocení

1.   Komise zajišťuje pravidelné sledování programu ve vztahu k jeho cílům. Výsledky procesu sledování a hodnocení se berou v úvahu při provádění programu.

Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 3 písm. a) a c).

Zvláštní cíle programu mohou být na základě výsledků zpráv o sledování přezkoumány postupem podle článku 251 Smlouvy.

2.   Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu.

3.   Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:

| a) | do 31. prosince 2010 prozatímní hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních hlediscích provádění programu; |
| --- | --- |

a)

do 31. prosince 2010 prozatímní hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních hlediscích provádění programu;

| b) | do 31. prosince 2011 sdělení o pokračování programu; |
| --- | --- |

b)

do 31. prosince 2011 sdělení o pokračování programu;

| c) | do 31. prosince 2015 následnou hodnotící zprávu. |
| --- | --- |

c)

do 31. prosince 2015 následnou hodnotící zprávu.

Článek 14

Přechodná ustanovení

Akce zahájené před 31. prosincem 2006 na základě rozhodnutí č. 508/2000/ES nebo č. 792/2004/ES se nadále až do svého ukončení řídí uvedenými rozhodnutími.

Výbor zřízený článkem 5 rozhodnutí č. 508/2000/ES se nahrazuje výborem uvedeným v článku 9 tohoto rozhodnutí.

Článek 15

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C 164, 5.7.2005, s. 65.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 25. října 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 18. července 2006 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 719/96/ES ze dne 29. března 1996 o zavedení programu pro podporu umělecké a kulturní činnosti evropského rozměru (Úř. věst. L 99, 20.4.1996, s. 20). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 477/1999/ES (Úř. věst. L 57, 5.3.1999, s. 2).

3

(4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2085/97/ES ze dne 6. října 1997 o podpůrném programu pro oblast knih a četby včetně překladů (Úř. věst. L 291, 24.10.1997, s. 26). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 476/1999/ES (Úř. věst. L 57, 5.3.1999, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2228/97/ES ze dne 13. října 1997 o akčním programu Společenství v oblasti kulturního dědictví (Úř. věst. L 305, 8.11.1997, s. 31). Rozhodnutí zrušeno rozhodnutím č. 508/2000/ES (Úř. věst. L 63, 10.3.2000, s. 1).

5

(6)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 508/2000/ES ze dne 14. února 2000 o programu Kultura 2000 (Úř. věst. L 63, 10.3.2000, s. 1). Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 885/2004 (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 1).

6

(7)  Úř. věst. C 162, 6.7.2002, s. 5.

7

(8)  Úř. věst. C 13, 18.1.2003, s. 5.

8

(9)  Úř. věst. C 72 E, 21.3.2002, s. 142.

9

(10)  Úř. věst. C 293 E, 28.11.2002, s. 105.

10

(11)  Úř. věst. C 300 E, 11.12.2003, s. 156.

11

(12)  Úř. věst. C 76 E, 25.3.2004, s. 459.

12

(13)  Úř. věst. L 166, 1.7.1999, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 649/2005/ES (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 20).

13

(14)  Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 40.

14

(15)  Úř. věst. C ...

15

(16)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

16

(17)  Úř. věst. L 357, 16.9.2002,s. 1.

17

(18)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).

18

(19)  Tato částka je založena na údajích z roku 2004 a podléhá technickému přezkumu pro zohlednění inflace.

19

---

PŘÍLOHA

I.   POPIS ČINNOSTÍ A AKCÍ

1.   První oblast: podpora pro kulturní akce

1.1   Projekty víceleté spolupráce

Program podporuje dlouhodobé a strukturované projekty kulturní spolupráce s cílem spojovat konkrétní schopnosti a odborné znalosti kulturních subjektů z celé Evropy. Účelem této podpory je pomoci těmto projektům spolupráce v počátcích jejich činnosti a ve fázi vytváření vlastní struktury nebo ve fázi jejich zeměpisného rozšíření. Záměrem je vést tyto projekty k tomu, aby si vytvořily trvalé základy a aby dosáhly finanční nezávislosti.

Na každém projektu spolupráce se musí podílet nejméně šest subjektů ze šesti různých zemí účastnících se programu. Jeho účelem je sdružovat různé subjekty z jednoho nebo více odvětví pro různé víceleté činnosti, které se mohou týkat jednoho odvětví nebo být průřezové povahy, avšak musí sledovat společný cíl.

Úkolem každého projektu spolupráce je uskutečňovat řadu strukturovaných víceletých kulturních činností. Tyto činnosti musejí probíhat po celou dobu financování ze strany Společenství. Musí sledovat alespoň dva ze tří zvláštních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2. Přednost budou mít ty projekty spolupráce, které chtějí rozvíjet činnosti splňující všechny tři zvláštní cíle uvedené v daném článku.

Projekty spolupráce se vybírají na základě výzev k předkládání návrhů podle finančního nařízení. V této souvislosti se výběr provádí mimo jiné na základě uznaných odborných znalostí spoluorganizátorů v jejich oboru činnosti a jejich schopnosti zabezpečit finančně a provozně navrhované činnosti, na základě kvality těchto činností a na základě toho, do jaké míry jsou v souladu s obecným cílem a zvláštními cíli programu uvedenými v článku 3.

Projekty spolupráce musí být založeny na dohodě o spolupráci, tj. na společném dokumentu, který má právní formu v některé ze zúčastněných zemí a který je podepsán všemi spoluorganizátory.

Podpora Společenství nesmí přesáhnout 50 % rozpočtu projektu a je postupně snižována. Nesmí být vyšší než 500 000 EUR ročně na všechny činnosti projektů spolupráce. Tato podpora se poskytuje na dobu tří až pěti let.

Na tento druh podpory se pro ilustraci věnuje přibližně 32 % celkového rozpočtu přiděleného programu.

1.2   Opatření týkající se spolupráce

Program podporuje akce kulturní spolupráce odvětvové nebo průřezové povahy mezi evropskými subjekty. Upřednostňuje se tvořivost a inovace. Zvláště jsou podporovány akce, které se soustřeďují na hledání způsobů spolupráce s cílem jejich dlouhodobého rozvoje.

Každá akce musí navržena a uskutečňována v rámci partnerství s nejméně třemi kulturními subjekty ze tří různých zúčastněných zemí, ať už se jedná o subjekty z jednoho nebo více odvětví či nikoliv.

Akce se vybírají na základě výzev k předkládání návrhů podle finančního nařízení. V této souvislosti se výběr provádí mimo jiné na základě uznaných odborných znalostí spoluorganizátorů a jejich schopnosti zabezpečit finančně a provozně navrhované činnosti, na základě kvality těchto činností a na základě toho, do jaké míry jsou v souladu s obecným cílem a zvláštními cíli programu uvedenými v článku 3.

Podpora Společenství nesmí přesáhnout 50 % rozpočtu projektu. Nesmí být nižší než 50 000 EUR a vyšší než 200 000 EUR. Tato podpora se poskytuje nejvýše po dobu 24 měsíců.

Podmínky stanovené pro tuto akci týkající se minimálního počtu subjektů nutného k předložení projektů i minimální a maximální částky podpory Společenství mohou být upraveny za účelem zohlednění zvláštních podmínek literárního překladu.

Na tento druh podpory se pro ilustraci věnuje přibližně 29 % celkového rozpočtu přiděleného programu.

1.3   Zvláštní akce

Program podporuje rovněž zvláštní akce. Tyto akce jsou zvláštní v tom, že by měly být značného rozměru a rozsahu, měly by směřovat k významným zájmům obyvatel Evropy a měla by pomoci zvýšit jejich vnímání přináležitosti ke stejnému společenství a jejich povědomí o kulturní rozmanitosti členských států a měly by přispět k dialogu mezi kulturami a mezi národy Musejí se vztahovat alespoň na dva ze tří zvláštních cílů uvedených v článku 3.

Tyto zvláštní akce rovněž přispívají ke zviditelnění činnosti Společenství v oblasti kultury, jak uvnitř Evropské unie, tak mimo ni. Zároveň přispívají k lepšímu poznání bohatství a rozmanitosti evropské kultury.

Významná podpora bude poskytnuta projektu „Evropská hlavní města kultury“ s cílem napomoci provádění opatření zaměřených na zviditelnění Evropy a celoevropské kulturní spolupráce.

Zvláštní akce mohou mimo jiné zahrnovat udílení cen, které zviditelňují umělce, díla nebo kulturní či umělecké počiny, uvádí je ve známost za státními hranicemi a podporují tak mobilitu a výměny.

V této souvislosti lze rovněž poskytnout podporu spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 2 a v článku 6.

Výše uvedené příklady nepředstavují vyčerpávající seznam opatření, kterým by podpora v rámci této podoblasti programu mohla být poskytnuta.

Pravidla výběrového řízení pro zvláštní akce závisí na dotyčné akci. Financování se poskytuje na základě výzev k předkládání návrhů a nabídkových řízení, s výjimkou případů uvedených v článcích 54 a 168 finančního nařízení. Přihlíží se rovněž k tomu, jak každá akce naplňuje obecný cíl a zvláštní cíle programu uvedené v článku 3 tohoto rozhodnutí.

Podpora Společenství nesmí přesáhnout 60 % rozpočtu projektu.

Na tento druh podpory se pro ilustraci věnuje přibližně 16 % celkového rozpočtu přiděleného programu.

2.   Druhá oblast: Podpora pro subjekty působící v oblasti kultury na evropské úrovni

Tento druh podpory má formu grantu na provozní náklady určeného ke spolufinancování výdajů spojených se stálým pracovním programem subjektu, jenž sleduje cíl obecného evropského zájmu v oblasti kultury nebo cíl stanovený v politice Unie v této oblasti.

Přijmou se opatření k tomu, aby tyto granty byly poskytovány na základě každoročních výzev k předkládání návrhů.

Na tuto oblast se pro ilustraci věnuje přibližně 10 % celkového rozpočtu přiděleného na daný program.

Podporu lze poskytnout subjektům podílejícím se na kulturní spolupráci jedním nebo více z těchto způsobů:

| — | zajišťováním zastoupení na úrovni Společenství, |
| --- | --- |

—

zajišťováním zastoupení na úrovni Společenství,

| — | shromažďováním nebo šířením informací pro usnadnění kulturní spolupráce v rámci celého Evropského společenství, |
| --- | --- |

—

shromažďováním nebo šířením informací pro usnadnění kulturní spolupráce v rámci celého Evropského společenství,

| — | vytvářením sítí na evropské úrovni pro subjekty působící v oblasti kultury, |
| --- | --- |

—

vytvářením sítí na evropské úrovni pro subjekty působící v oblasti kultury,

| — | účastí na projektech kulturní spolupráce nebo působením jakožto vyslanců evropské kultury. |
| --- | --- |

—

účastí na projektech kulturní spolupráce nebo působením jakožto vyslanců evropské kultury.

Tyto subjekty musí mít skutečný evropský rozměr. V tomto ohledu musí své činnosti vykonávat na evropské úrovni, samy nebo ve formě různých koordinovaných sdružení, a jejich struktura (zapsaní členové) a činnosti musí mít potenciální vliv na úrovni Evropské unie nebo pokrývat alespoň sedm evropských zemí.

Příjemci těchto grantů na provozní náklady jsou vybíráni na základě výzvy k předkládání návrhů. Vychází se přitom z porovnání pracovního programu subjektů s zvláštními cíli uvedenými v článku 3.

Výše grantu na provozní náklady poskytnutého v rámci této oblasti nesmí přesáhnout 80 % přípustných výdajů subjektu na rok, pro který je grant poskytnut.

3.   Třetí oblast: Podpora analytických prací, shromažďování a šíření informací a maximalizace účinku projektů v oblasti kulturní spolupráce

Na tuto oblast se pro ilustraci věnuje přibližně 5 % celkového rozpočtu z přiděleného na daný program.

3.1   Podpora kulturních kontaktních míst

Za účelem cíleného a účinného šíření praktických informací o programu přímo na místě se stanoví podpora pro kulturní kontaktní místa. Tyto subjekty, působící na vnitrostátní úrovni, jsou zřizovány na základě dobrovolnosti v souladu s článkem 39 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.

Kulturní kontaktní místa mají za úkol

| — | propagovat program; |
| --- | --- |

—

propagovat program;

| — | usnadňovat přístup k programu a podporovat k účasti na jeho činnostech co nejvíce odborníků a subjektů z oblasti kultury prostřednictvím účinného šíření informací a rozvoje vhodných iniciativ vedoucích k vytváření vlastních kontaktních sítí; |
| --- | --- |

—

usnadňovat přístup k programu a podporovat k účasti na jeho činnostech co nejvíce odborníků a subjektů z oblasti kultury prostřednictvím účinného šíření informací a rozvoje vhodných iniciativ vedoucích k vytváření vlastních kontaktních sítí;

| — | zajišťovat účinné propojení s různými institucemi podporujícími odvětví kultury v členských státech, a tím přispívat k doplňkovosti mezi opatřeními přijatými v rámci programu a vnitrostátními podpůrnými opatřeními; |
| --- | --- |

—

zajišťovat účinné propojení s různými institucemi podporujícími odvětví kultury v členských státech, a tím přispívat k doplňkovosti mezi opatřeními přijatými v rámci programu a vnitrostátními podpůrnými opatřeními;

| — | případně poskytovat informace o dalších programech Společenství, které jsou otevřeny pro kulturní projekty. |
| --- | --- |

—

případně poskytovat informace o dalších programech Společenství, které jsou otevřeny pro kulturní projekty.

3.2.   Podpora analytických prací v oblasti kulturní spolupráce

Program podporuje provádění studií a analytických prací v oblasti evropské kulturní spolupráce a rozvoje evropské kulturní politiky. Cílem této podpory je zvýšit objem a kvalitu informací a údajů za účelem získání srovnávacích údajů a analýz o kulturní spolupráci na evropské úrovni, zejména s ohledem na mobilitu tvůrců a kulturních činitelů, pohyb uměleckých děl a uměleckých a kulturních produktů a dialog mezi kulturami.

V rámci této oblasti lze podpořit studie a analytické práce, které přispívají k obohacení poznatků o jevu celoevropské kulturní spolupráce a k vytváření příznivého prostředí pro její rozvoj. Podporovány jsou zejména projekty zaměřené na shromažďování a analýzu statistických údajů.

3.3   Podpora shromažďování a šíření informací a maximalizace účinku projektů v oblasti kulturní spolupráce

Program podporuje shromažďování a šíření informací a činnosti zaměřené na maximalizaci účinku projektů prostřednictvím rozvoje internetového nástroje zaměřeného na potřeby kulturních pracovníků v oblasti celoevropské kulturní spolupráce.

Tento nástroj by měl umožnit výměnu zkušeností a osvědčených postupů a šíření informací týkajících se programu, jakož i celoevropské kulturní spolupráce v širším slova smyslu.

II.   ŘÍZENÍ PROGRAMU

Finanční příděl programu může rovněž pokrývat výdaje týkající se přípravných, sledovacích, kontrolních, auditních a hodnotících činností, které jsou bezprostředně důležité pro řízení programu a plnění jeho cílů, zejména studií, jednání, informačních a publikačních akcí, výdajů souvisejících s informačními sítěmi zaměřenými na výměnu informací, jakož i všech ostatních výdajů na technickou a správní pomoc, kterou Komise případně využije k řízení programu.

III.   KONTROLY A AUDITY

Pro projekty vybrané postupem podle čl. 11 odst. 2 bude vytvořen systém namátkových kontrol.

Příjemce grantu uchovává pro potřebu Komise veškeré doklady o uskutečněných výdajích po dobu pěti let ode dne poslední platby. Zajistí, aby byly Komisi v případě potřeby poskytnuty doklady, které uchovávají jeho partneři nebo členové.

Komise může nechat provést audit využití grantu, který provedou buď přímo její zaměstnanci, nebo jiný kvalifikovaný vnější subjekt podle jejího výběru. Tyto audity lze provádět po celou dobu trvání smlouvy a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku z grantu. Výsledky auditu mohou případně vést Komisi k tomu, že bude požadovat vrácení vyplacených částek.

Zaměstnanci Komise a vnější osoby pověřené Komisí mají zaručen odpovídající přístup do kanceláří příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, jež jsou potřeba k provádění auditů.

Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) mají stejná práva jako Komise, zejména právo na přístup.

Za účelem ochrany finančních zájmů Společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem je Komise oprávněna v rámci tohoto programu provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (1). V případě potřeby provede šetření OLAF na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (2).

IV.   INFORMACE, KOMUNIKACE A ČINNOST ZAMĚŘENÁ NA MAXIMALIZACI ÚČINKU PROJEKTŮ

1.   Komise

Komise může organizovat semináře, konference nebo setkání s cílem usnadnit provádění programu a může vykonávat informační, publikační, propagační a jiné činnosti zaměřené na maximalizaci účinku projektů, jakož i sledování a hodnocení programu. Takové činnosti mohou být financovány pomocí grantů nebo prostřednictvím zadávání veřejných zakázek, nebo mohou být organizovány a financovány přímo Komisí.

2.   Kontaktní místa

Komise a členské státy dobrovolně organizují a zlepšují vzájemnou výměnu informací užitečných pro provádění programu prostřednictvím kulturních kontaktních míst působících na vnitrostátní úrovni jako prováděcí subjekty podle čl. 54 odst. 2 písm. c) a odst. 3 finančního nařízení.

3.   Členské státy

Aniž je dotčen článek 87 Smlouvy, mohou členské státy v případě potřeby zavést plány na podporu individuální mobility kulturních činitelů, aby se tak vyřešila jejich nízká účast na programu. Tato podpora se může uskutečnit formou cestovních grantů pro kulturní subjekty, které by usnadnily přípravnou fázi nadnárodních kulturních projektů.

V.   ROZDĚLENÍ CELKOVÉHO ROZPOČTU

Rozdělení ročního rozpočtu programu

| | Procento rozpočtu |
| --- | --- |
| Oblast 1 (podpora pro kulturní akce) | Přibližně 77 % |
| — | projekty víceleté spolupráce |

Procento rozpočtu

Oblast 1 (podpora pro kulturní akce)

Přibližně 77 %

—

projekty víceleté spolupráce

Přibližně 32 %

| — | opatření týkající se spolupráce |
| --- | --- |

—

opatření týkající se spolupráce

Přibližně 29 %

| — | zvláštní akce |
| --- | --- |

—

zvláštní akce

Přibližně 16 %

Oblast 2 (podpora pro subjekty působící v oblasti kultury na evropské úrovni)

Přibližně 10 %

Oblast 3 (podpora analytických prací, shromažďování a šíření informací )

Přibližně 5 %

Provozní výdaje celkem

Přibližně 92 %

Řízení programu

Přibližně 8 %

Uvedené procentní hodnoty jsou pouze orientační a mohou být změněny výborem uvedeným v článku 9 postupem podle čl. 9 odst. 2.

---

(1)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

(2)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 15. července 2004 předložila Komise Evropskému parlamentu a Radě na základě článku 151 Smlouvy o ES návrh rozhodnutí, kterým se zavádí program Kultura 2007 (2007 – 2013). |
| --- | --- |

1.

Dne 15. července 2004 předložila Komise Evropskému parlamentu a Radě na základě článku 151 Smlouvy o ES návrh rozhodnutí, kterým se zavádí program Kultura 2007 (2007 – 2013).

| 2. | Výbor regionů předložil své stanovisko dne 23. února 2005. |
| --- | --- |

2.

Výbor regionů předložil své stanovisko dne 23. února 2005.

| 3. | Evropský parlament předložil své stanovisko při prvním čtení dne 25. října 2005. |
| --- | --- |

3.

Evropský parlament předložil své stanovisko při prvním čtení dne 25. října 2005.

| 4. | Dne 18. července 2006 přijala Rada společný postoj v souladu s čl. 251 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

4.

Dne 18. července 2006 přijala Rada společný postoj v souladu s čl. 251 odst. 2 Smlouvy o ES.

II.   CÍL

Návrh si klade za cíl nahradit současný program Kultura 2000 a rozhodnutí týkající se podpory kulturních subjektů činných na evropské úrovni a jeho hlavními cíli jsou:

| — | posílení nadnárodní mobility osob pracujících v odvětví kultury; |
| --- | --- |

—

posílení nadnárodní mobility osob pracujících v odvětví kultury;

| — | podpora nadnárodního oběhu kulturních a uměleckých děl a produktů; |
| --- | --- |

—

podpora nadnárodního oběhu kulturních a uměleckých děl a produktů;

| — | podpora dialogu mezi kulturami. |
| --- | --- |

—

podpora dialogu mezi kulturami.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecné poznámky

Společný postoj Rady zůstává z velké části v souladu s původním návrhem Komise. Rada zachovala tři hlavní cíle programu a zdůraznila, že program by měl být otevřený všem kulturním odvětvím a kategoriím kulturních subjektů. V některých částech znění zdůraznila význam kulturního dědictví, avšak věnovala pozornost zachování otevřeného a odvětvově nespecifického charakteru programu.

Rozpočet, který činí 354 milionů EUR (v cenách roku 2004, tj. 400 milionů EUR v současných cenách), byl třemi orgány schválen v rámci interinstitucionální dohody o finančním rámci na období let 2007 – 2013.

2.   Nové prvky obsažené ve společném postoji ve srovnání s návrhem Komise

Rada, po dohodě s Komisí a Evropským parlamentem, převedla podporu pro akce zaměřené na zachování památníků do navrhovaného programu „Občané pro Evropu“.

Rada usilovala o dosažení správné rovnováhy mezi malými a velkými projekty a o usnadnění přístupu malých subjektů k programu. Za tím účelem a v souladu s přístupem Evropského parlamentu snížila minimální podporu Společenství z 60 000 EUR na 50 000 EUR a snížila minimální počet subjektů pro opatření týkající se spolupráce ze čtyř na tři.

Se stejným cílem otevřít program malým kulturním subjektům věnuje orientační rozdělení rozpočtu ve společném postoji Rady více zdrojů na opatření týkající se spolupráce (menší projekty) ve srovnání s projekty víceleté spolupráce (velké projekty). Dosažené procentní hodnoty, tj. 32 % pro projekty víceleté spolupráce a 29 % pro opatření týkající se spolupráce, představují střední cestu mezi původním návrhem Komise a stanoviskem Parlamentu.

V souladu se stanoviskem Evropského parlamentu zavedla Rada větší pružnost, pokud jde o dobu trvání projektů víceleté spolupráce (3 až 5 let) a opatření týkajících se spolupráce (1 až 2 roky).

Rada zavedla postup řídicího výboru pro projekty, u nichž celkový příspěvek Společenství přesahuje 200 000 EUR.

3.   Změny přijaté Evropským parlamentem

3.1   Změny přijaté v celém rozsahu, částečně nebo v zásadě

Radě se podařilo přijmout velký počet změn Evropského parlamentu v plném rozsahu nebo částečně.

Změny 1, 2, 3, 4, 6, 7, 11, 13, 15, 20, 23, 27, 33, 41, 43, 47, 51 a 52 byly zapracovány v plném rozsahu. Změny 14, 19, 26 (které byly vloženy do článku 7), 34, 53, 55, 56 a 59 byly přeformulovány.

Rada částečně zapracovala změny 8, 10, 16 (s výjimkou odkazu na konkrétní projekty), 24 (bez odkazu na konkrétní oblasti činností), 62 a 49 (s výjimkou uvedení konkrétních subjektů), 38 a 42 (část obou změn týkající se doby trvání projektů byla přijata).

3.2   Nezapracované změny

I když Rada nemohla souhlasit s rozdělením orientačního rozpočtu mezi různé oblasti navrhovaným Parlamentem ve změnách 39, 44, 47, 48, 54 a 60, usilovala o sblížení stanovisek s Evropským parlamentem ve srovnání s původním návrhem Komise, jak je uvedeno výše. Pokud jde o oblast 2, podpora pro subjekty, Rada se domnívá, že by bylo nepřiměřené věnovat na tuto oblast 14 % rozpočtu, zejména z toho důvodu, že jedna akce v rámci oblasti 2 (památníky) byla převedena do jiného programu. Změna 21 týkající se souhrnného rozpočtu byla odmítnuta s ohledem na výše uvedenou interinstitucionální dohodu o finančním rámci.

Snížení minimálního rozpočtu pro opatření týkající se spolupráce na 30 000 EUR, jak je navrženo ve změně 42, bylo považováno za nepřiměřené, neboť prahová hodnota již byla v současném programu stanovena na 50 000 EUR. Rada se však do určité míry přiblížila stanovisku Parlamentu snížením prahové hodnoty z 60 000 EUR na 50 000 EUR.

Rada odmítla změnu 36 snižující minimální počet subjektů z různých zemí zapojených do projektů víceleté spolupráce z 6 na 4 s cílem zachovat mnohostranný charakter projektů. Naopak u menších opatření týkajících se spolupráce souhlasila se změnou 41 snižující počet subjektů.

Všechny změny, které zavádějí odvětvové priority, doplňují odvětvové cíle nebo zdůrazňují podporu konkrétním odvětvím nebo subjektům (změny 61, 5, 9, 12, 64, 65 a související změny 37 a 45, 25, 40 a 46) byly odmítnuty s cílem zachovat soulad s cíli programu a neměnit otevřený charakter programu upřednostněním různých oblastí kulturních činností. Stejný důvod se uplatnil u změn 16, 24 a 49, které byly přijaty částečně.

Zvýšení podílu podpory Společenství z 50 % na 70 %, jak stanoví první část změn 38 a 42, bylo považováno za nepřiměřené.

I když Rada souhlasí s duchem změn 29, 31 a 32 (týkajících se příspěvku na jiné cíle Společenství), domnívá se, že se na ně vztahují již body odůvodnění nebo jiná ustanovení právního znění. Obdobně se Rada domnívá, že změna 18 (týkající se odpovídajících zdrojů) nemá místo v právním textu a změna 17 (týkající se Úmluvy Unesco o kulturní rozmanitosti) spadá mimo oblast působnosti tohoto rozhodnutí.

Rada byla toho názoru, že není třeba zapracovat změny 28 a 50 o opatřeních týkajících se transparentnosti a změny týkající se víceletého partnerství, neboť na tato ustanovení se vztahuje finanční nařízení, a 29. bod odůvodnění již stanoví, že v souladu s finančním nařízením mají být přijata prováděcí rozhodnutí. Změna 35 týkající se hodnocení byla považována za nadbytečnou, protože vlastní hodnocení musí být vnější a nezávislé. Změna 72 týkající se účasti zemí, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, nemohla být přijata a změna 57 týkající se prostor kulturních kontaktních míst (CCP) byla považována za obtížně proveditelnou, neboť kulturní kontaktní místa (CCP) jsou obvykle součástí vnitrostátních struktur.

IV.   ZÁVĚR

Rada se domnívá, že její společný postoj představuje vyvážený text, který je dobrým základem pro vytvoření tohoto nástroje, a tím v celé Evropě usnadní spolupráci v odvětví kultury. Na základě výše uvedeného Rada očekává, že v brzké době dospěje k dohodě s Parlamentem za účelem včasného přijetí rozhodnutí.

---

| 3.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 238/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 238/31

---

SPOLEČNÝ POSTOJ č. 12/2006

přijatý Radou dne 18. července 2006

s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. .../2006/ES ze dne ..., kterým se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress

(2006/C 238 E/03)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 13 odst. 2, článek 129 a čl. 137 odst. 2 písm. a) této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská rada na svém zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 zahrnula podporu zaměstnanosti a sociálního začlenění jako nedílnou součást do celkové strategie Unie, aby bylo dosaženo strategického cíle pro příští desetiletí, a to stát se nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomikou světa založenou na znalostech, schopnou udržitelného hospodářského růstu, s větším počtem pracovních míst a lepšími pracovními místy a větší sociální soudržností. Stanovila ambiciózní cíle a cílové plány, aby Unie opět získala podmínky pro plnou zaměstnanost, zlepšila kvalitu a produktivitu práce a podporovala sociální soudržnost a trh práce prospívající začlenění. Na tuto strategii se dále znovu zaměřila Evropská rada na zasedání v Bruselu ve dnech 22. a 23. března 2005. |
| --- | --- |

(1)

Evropská rada na svém zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 zahrnula podporu zaměstnanosti a sociálního začlenění jako nedílnou součást do celkové strategie Unie, aby bylo dosaženo strategického cíle pro příští desetiletí, a to stát se nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomikou světa založenou na znalostech, schopnou udržitelného hospodářského růstu, s větším počtem pracovních míst a lepšími pracovními místy a větší sociální soudržností. Stanovila ambiciózní cíle a cílové plány, aby Unie opět získala podmínky pro plnou zaměstnanost, zlepšila kvalitu a produktivitu práce a podporovala sociální soudržnost a trh práce prospívající začlenění. Na tuto strategii se dále znovu zaměřila Evropská rada na zasedání v Bruselu ve dnech 22. a 23. března 2005.

| (2) | V souladu se záměrem vyjádřeným Komisí upevnit a racionalizovat nástroje financování Společenství by toto rozhodnutí mělo zavést jednotný a racionalizovaný program, který umožní pokračování a rozvoj činností zahájených na základě rozhodnutí Rady 2000/750/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterým se stanoví akční program Společenství pro boj proti diskriminaci (2001 až 2006) (4), rozhodnutí Rady 2001/51/ES ze dne 20. prosince 2000, kterým se zavádí akční program týkající se strategie Společenství pro rovnost žen a mužů (2001 – 2005) (5), a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 50/2002/ES ze dne 7. prosince 2001, kterým se zavádí akční program Společenství pro podporu spolupráce členských států v boji proti sociálnímu vyloučení (6), č. 1145/2002/ES ze dne 10. června 2002 o podpůrných opatřeních Společenství v oblasti zaměstnanosti (7) a č. 848/2004/ES ze dne 29. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu organizací působících na evropské úrovni v oblasti rovnosti mužů a žen (8), jakož i činností vykonávaných na úrovni Společenství, pokud jde o pracovní podmínky. |
| --- | --- |

(2)

V souladu se záměrem vyjádřeným Komisí upevnit a racionalizovat nástroje financování Společenství by toto rozhodnutí mělo zavést jednotný a racionalizovaný program, který umožní pokračování a rozvoj činností zahájených na základě rozhodnutí Rady 2000/750/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterým se stanoví akční program Společenství pro boj proti diskriminaci (2001 až 2006) (4), rozhodnutí Rady 2001/51/ES ze dne 20. prosince 2000, kterým se zavádí akční program týkající se strategie Společenství pro rovnost žen a mužů (2001 – 2005) (5), a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 50/2002/ES ze dne 7. prosince 2001, kterým se zavádí akční program Společenství pro podporu spolupráce členských států v boji proti sociálnímu vyloučení (6), č. 1145/2002/ES ze dne 10. června 2002 o podpůrných opatřeních Společenství v oblasti zaměstnanosti (7) a č. 848/2004/ES ze dne 29. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu organizací působících na evropské úrovni v oblasti rovnosti mužů a žen (8), jakož i činností vykonávaných na úrovni Společenství, pokud jde o pracovní podmínky.

| (3) | Evropská rada na mimořádném zasedání o zaměstnanosti v Lucemburku ve dnech 20. a 21. listopadu 1997 zahájilo evropskou strategii zaměstnanosti za účelem koordinace politik zaměstnanosti členských států na základě společně sjednaných hlavních zásad a doporučení pro zaměstnanost. Evropská strategie zaměstnanosti je nyní nejdůležitějším nástrojem na evropské úrovni při provádění cílů Lisabonské strategie v oblasti zaměstnanosti a trhu práce. |
| --- | --- |

(3)

Evropská rada na mimořádném zasedání o zaměstnanosti v Lucemburku ve dnech 20. a 21. listopadu 1997 zahájilo evropskou strategii zaměstnanosti za účelem koordinace politik zaměstnanosti členských států na základě společně sjednaných hlavních zásad a doporučení pro zaměstnanost. Evropská strategie zaměstnanosti je nyní nejdůležitějším nástrojem na evropské úrovni při provádění cílů Lisabonské strategie v oblasti zaměstnanosti a trhu práce.

| (4) | Evropská rada na zasedání v Lisabonu došla k závěru, že je nepřijatelné, aby tolik lidí v Unii žilo pod hranicí chudoby a v sociálním vyloučení, je nepřijatelný, a považovalo proto za nezbytné učinit kroky, které by díky stanovení vhodných cílů znamenaly rozhodující pokrok k vymýcení chudoby. Tyto cíle byly odsouhlaseny na zasedání Evropské rady v Nice ve dnech 7., 8. a 9. prosince 2000. Dále bylo dohodnuto, že politiky pro boj proti sociálnímu vyloučení by se měly zakládat na otevřené metodě koordinace spojující národní akční plány a iniciativu Komise pro spolupráci. |
| --- | --- |

(4)

Evropská rada na zasedání v Lisabonu došla k závěru, že je nepřijatelné, aby tolik lidí v Unii žilo pod hranicí chudoby a v sociálním vyloučení, je nepřijatelný, a považovalo proto za nezbytné učinit kroky, které by díky stanovení vhodných cílů znamenaly rozhodující pokrok k vymýcení chudoby. Tyto cíle byly odsouhlaseny na zasedání Evropské rady v Nice ve dnech 7., 8. a 9. prosince 2000. Dále bylo dohodnuto, že politiky pro boj proti sociálnímu vyloučení by se měly zakládat na otevřené metodě koordinace spojující národní akční plány a iniciativu Komise pro spolupráci.

| (5) | Demografické změny jsou hlavní dlouhodobou výzvou pro schopnost systémů sociální ochrany zajistit přiměřené důchody a vysoce kvalitní zdravotní a dlouhodobou péči, které jsou přístupné všem a které je možné v dlouhodobém horizontu financovat. Je důležité podporovat politiky, které umožní dosáhnout jak přiměřené sociální ochrany, tak i udržitelnosti systémů sociální ochrany. Evropská rada na zasedání v Lisabonu rozhodla, že spolupráce v této oblasti by se měla zakládat na otevřené metodě koordinace. |
| --- | --- |

(5)

Demografické změny jsou hlavní dlouhodobou výzvou pro schopnost systémů sociální ochrany zajistit přiměřené důchody a vysoce kvalitní zdravotní a dlouhodobou péči, které jsou přístupné všem a které je možné v dlouhodobém horizontu financovat. Je důležité podporovat politiky, které umožní dosáhnout jak přiměřené sociální ochrany, tak i udržitelnosti systémů sociální ochrany. Evropská rada na zasedání v Lisabonu rozhodla, že spolupráce v této oblasti by se měla zakládat na otevřené metodě koordinace.

| (6) | V této souvislosti je třeba věnovat pozornost specifické situaci migrujících osob a rovněž významu přijímaní opatření pro přeměnu neohlášené práce na práci řádnou. |
| --- | --- |

(6)

V této souvislosti je třeba věnovat pozornost specifické situaci migrujících osob a rovněž významu přijímaní opatření pro přeměnu neohlášené práce na práci řádnou.

| (7) | Zajištění minimálních norem a trvalého zlepšování pracovních podmínek v Unii je hlavním bodem evropské sociální politiky a významným celkovým cílem Evropské unie. Společenství musí hrát důležitou roli při podporování a doplňování činností členských států v oblastech zdraví a bezpečnosti pracovníků, pracovních podmínek, včetně potřeby souladu mezi pracovním a rodinným životem, ochrany pracovníků při skončení pracovního poměru, informování, konzultací a účasti pracovníků a zastupování a kolektivní obrany zájmů pracovníků a zaměstnavatelů. |
| --- | --- |

(7)

Zajištění minimálních norem a trvalého zlepšování pracovních podmínek v Unii je hlavním bodem evropské sociální politiky a významným celkovým cílem Evropské unie. Společenství musí hrát důležitou roli při podporování a doplňování činností členských států v oblastech zdraví a bezpečnosti pracovníků, pracovních podmínek, včetně potřeby souladu mezi pracovním a rodinným životem, ochrany pracovníků při skončení pracovního poměru, informování, konzultací a účasti pracovníků a zastupování a kolektivní obrany zájmů pracovníků a zaměstnavatelů.

| (8) | Nepřípustnost diskriminace je základní zásadou Evropské unie. Článek 13 Smlouvy stanoví opatření pro boj proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Nepřípustnost diskriminace je rovněž zakotvena v článku 21 Listiny základních práv Evropské unie. Mělo by se přihlédnout ke zvláštním rysům různých forem diskriminace a souběžně by měla být vypracována příslušná opatření pro předcházení diskriminaci na základě jednoho nebo více důvodů a pro boj proti ní. Proto by při úvahách o přístupnosti a výsledcích programu měly být zohledněny konkrétní potřeby osob se zdravotním postižením z hlediska zajištění jejich plného a rovného přístupu k činnostem financovaným tímto programem a k výsledkům a hodnocení těchto činností, včetně náhrady dodatečných nákladů vzniklých těmto osobám v důsledku jejich zdravotního postižení. Dlouholeté zkušenosti získané v boji proti některým formám diskriminace, včetně diskriminace na základě pohlaví, mohou být užitečné i při boji proti jiným druhům diskriminace. |
| --- | --- |

(8)

Nepřípustnost diskriminace je základní zásadou Evropské unie. Článek 13 Smlouvy stanoví opatření pro boj proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Nepřípustnost diskriminace je rovněž zakotvena v článku 21 Listiny základních práv Evropské unie. Mělo by se přihlédnout ke zvláštním rysům různých forem diskriminace a souběžně by měla být vypracována příslušná opatření pro předcházení diskriminaci na základě jednoho nebo více důvodů a pro boj proti ní. Proto by při úvahách o přístupnosti a výsledcích programu měly být zohledněny konkrétní potřeby osob se zdravotním postižením z hlediska zajištění jejich plného a rovného přístupu k činnostem financovaným tímto programem a k výsledkům a hodnocení těchto činností, včetně náhrady dodatečných nákladů vzniklých těmto osobám v důsledku jejich zdravotního postižení. Dlouholeté zkušenosti získané v boji proti některým formám diskriminace, včetně diskriminace na základě pohlaví, mohou být užitečné i při boji proti jiným druhům diskriminace.

| (9) | Na základě článku 13 Smlouvy přijala Rada tyto směrnice: směrnici 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (9), jež zakazuje diskriminaci na základě rasy či etnického původu mimo jiné v oblastech zaměstnání, odborného a všeobecného vzdělávání, zboží a služeb a sociální ochrany; směrnici 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (10), jež zakazuje diskriminaci v zaměstnání a povolání na základě náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a směrnici 2004/113/ES ze dne 13. prosince 2004, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s muži a ženami v přístupu ke zboží a službám a jejich poskytování (11). |
| --- | --- |

(9)

Na základě článku 13 Smlouvy přijala Rada tyto směrnice: směrnici 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (9), jež zakazuje diskriminaci na základě rasy či etnického původu mimo jiné v oblastech zaměstnání, odborného a všeobecného vzdělávání, zboží a služeb a sociální ochrany; směrnici 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (10), jež zakazuje diskriminaci v zaměstnání a povolání na základě náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a směrnici 2004/113/ES ze dne 13. prosince 2004, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s muži a ženami v přístupu ke zboží a službám a jejich poskytování (11).

| (10) | Podle článků 2 a 3 Smlouvy je rovné zacházení s muži a ženami základní zásadou práva Společenství. Směrnice a jiné akty přijaté na základě této zásady hrají významnou úlohu ve zlepšování postavení žen v Unii. Zkušenosti z opatření přijatých na úrovni Společenství ukazují, že podporování rovnosti žen a mužů v politikách Společenství a boj proti diskriminaci v praxi vyžadují kombinaci nástrojů, včetně právních předpisů, finančních nástrojů a začleňování těchto zásad, jež se mají vzájemně doplňovat. V souladu se zásadou rovnosti mužů a žen by mělo být začleňování hlediska rovnosti žen a mužů podporováno ve všech oddílech a činnostech tohoto programu. |
| --- | --- |

(10)

Podle článků 2 a 3 Smlouvy je rovné zacházení s muži a ženami základní zásadou práva Společenství. Směrnice a jiné akty přijaté na základě této zásady hrají významnou úlohu ve zlepšování postavení žen v Unii. Zkušenosti z opatření přijatých na úrovni Společenství ukazují, že podporování rovnosti žen a mužů v politikách Společenství a boj proti diskriminaci v praxi vyžadují kombinaci nástrojů, včetně právních předpisů, finančních nástrojů a začleňování těchto zásad, jež se mají vzájemně doplňovat. V souladu se zásadou rovnosti mužů a žen by mělo být začleňování hlediska rovnosti žen a mužů podporováno ve všech oddílech a činnostech tohoto programu.

| (11) | Velkým přínosem na evropské úrovni mohou být mnohé nevládní organizace činné na různých úrovních, a to prostřednictvím klíčových sítí, které napomáhají ke změně politických směrů týkajících se obecných cílů tohoto programu. |
| --- | --- |

(11)

Velkým přínosem na evropské úrovni mohou být mnohé nevládní organizace činné na různých úrovních, a to prostřednictvím klíčových sítí, které napomáhají ke změně politických směrů týkajících se obecných cílů tohoto programu.

| (12) | Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, vzhledem k nutnosti výměny informací na evropské úrovni a šíření osvědčených postupů na úrovni celého Společenství, a proto jich z důvodu mnohostranného rozměru akcí a opatření Společenství může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je k dosažení těchto cílů nezbytné. |
| --- | --- |

(12)

Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, vzhledem k nutnosti výměny informací na evropské úrovni a šíření osvědčených postupů na úrovni celého Společenství, a proto jich z důvodu mnohostranného rozměru akcí a opatření Společenství může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je k dosažení těchto cílů nezbytné.

| (13) | Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném rozpočtovém řízení (12). |
| --- | --- |

(13)

Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném rozpočtovém řízení (12).

| (14) | Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (13). |
| --- | --- |

(14)

Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (13).

| (15) | Jelikož je program rozdělen do pěti oddílů, mohou členské státy stanovit rotaci svých zástupců podle témat, jimiž se zabývá výbor nápomocný Komisi, |
| --- | --- |

(15)

Jelikož je program rozdělen do pěti oddílů, mohou členské státy stanovit rotaci svých zástupců podle témat, jimiž se zabývá výbor nápomocný Komisi,

ROZHODLY TAKTO:

Článek 1

Zavedení a doba trvání programu

1.   Tímto rozhodnutím se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu nazvaný Progress (dále jen „program“) s cílem finančně podpořit provádění cílů Evropské unie v oblastech zaměstnanosti a sociálních věcí, jak jsou vymezeny ve sdělení Komise o Sociální agendě, a tím přispět k dosažení cílů Lisabonské strategie v těchto oblastech.

2.   Program běží od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.

Článek 2

Obecné cíle

1.   Program sleduje tyto obecné cíle:

| a) | zlepšit znalost a chápání situace v členských státech a v jiných zúčastněných zemích prostřednictvím analýz, hodnocení a podrobného sledování politik; |
| --- | --- |

a)

zlepšit znalost a chápání situace v členských státech a v jiných zúčastněných zemích prostřednictvím analýz, hodnocení a podrobného sledování politik;

| b) | podporovat rozvoj statistických nástrojů a metod a společných ukazatelů, případně rozdělených podle pohlaví a věkových skupin, v oblastech spadajících pod tento program; |
| --- | --- |

b)

podporovat rozvoj statistických nástrojů a metod a společných ukazatelů, případně rozdělených podle pohlaví a věkových skupin, v oblastech spadajících pod tento program;

| c) | podporovat a popřípadě sledovat provádění právních předpisů Společenství a cílů politik Společenství v členských státech a hodnotit jejich účinnost a dopad; |
| --- | --- |

c)

podporovat a popřípadě sledovat provádění právních předpisů Společenství a cílů politik Společenství v členských státech a hodnotit jejich účinnost a dopad;

| d) | podporovat vytváření sítí, vzájemné učení, určování a šíření osvědčených postupů a inovativních přístupů na evropské úrovni; |
| --- | --- |

d)

podporovat vytváření sítí, vzájemné učení, určování a šíření osvědčených postupů a inovativních přístupů na evropské úrovni;

| e) | zvyšovat povědomí zainteresovaných stran a široké veřejnosti o politikách a cílech Společenství sledovaných v rámci každého z pěti oddílů programu; |
| --- | --- |

e)

zvyšovat povědomí zainteresovaných stran a široké veřejnosti o politikách a cílech Společenství sledovaných v rámci každého z pěti oddílů programu;

| f) | zlepšovat popřípadě schopnost klíčových sítí na evropské úrovni propagovat, podporovat a dále rozvíjet politiky a cíle Společenství. |
| --- | --- |

f)

zlepšovat popřípadě schopnost klíčových sítí na evropské úrovni propagovat, podporovat a dále rozvíjet politiky a cíle Společenství.

2.   Začleňování hlediska rovnosti žen a mužů se podporuje ve všech oddílech a činnostech programu.

3.   Výsledky dosažené v rámci oddílů a činností programu se předávají zúčastněným stranám a případně i veřejnosti. Komise zajišťuje případné výměny názorů s hlavními zainteresovanými stranami.

Článek 3

Struktura programu

Program je rozdělen do těchto pěti oddílů:

| 1. | Zaměstnanost; |
| --- | --- |

1.

Zaměstnanost;

| 2. | Sociální ochrana a začlenění; |
| --- | --- |

2.

Sociální ochrana a začlenění;

| 3. | Pracovní podmínky; |
| --- | --- |

3.

Pracovní podmínky;

| 4. | Boj proti diskriminaci a rozmanitost; |
| --- | --- |

4.

Boj proti diskriminaci a rozmanitost;

| 5. | Rovnost žen a mužů. |
| --- | --- |

5.

Rovnost žen a mužů.

Článek 4

Oddíl 1: Zaměstnanost

Oddíl 1 podporuje provádění evropské strategie zaměstnanosti těmito prostředky:

| a) | zlepšováním chápání situace v zaměstnanosti a vyhlídek, zvláště prostřednictvím analýz a studií a rozvojem statistik a společných ukazatelů v rámci evropské strategie zaměstnanosti; |
| --- | --- |

a)

zlepšováním chápání situace v zaměstnanosti a vyhlídek, zvláště prostřednictvím analýz a studií a rozvojem statistik a společných ukazatelů v rámci evropské strategie zaměstnanosti;

| b) | sledováním a hodnocením provádění evropských hlavních zásad a doporučení pro zaměstnanost a jejich dopadů, zejména prostřednictvím společné zprávy o zaměstnanosti, a analýzou vzájemného působení evropské strategie zaměstnanosti a obecné hospodářské a sociální politiky a jiných oblastí politiky; |
| --- | --- |

b)

sledováním a hodnocením provádění evropských hlavních zásad a doporučení pro zaměstnanost a jejich dopadů, zejména prostřednictvím společné zprávy o zaměstnanosti, a analýzou vzájemného působení evropské strategie zaměstnanosti a obecné hospodářské a sociální politiky a jiných oblastí politiky;

| c) | organizováním výměn ohledně politik, osvědčených postupů a inovativních přístupů a podporou vzájemného učení v souvislosti s evropskou strategií zaměstnanosti; |
| --- | --- |

c)

organizováním výměn ohledně politik, osvědčených postupů a inovativních přístupů a podporou vzájemného učení v souvislosti s evropskou strategií zaměstnanosti;

| d) | zvyšováním povědomí, šířením informací a podporou diskuse o výzvách v oblasti zaměstnanosti a politikách a provádění národních reformních programů, včetně diskuse mezi sociálními partnery, regionálními a místními činiteli a jinými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

d)

zvyšováním povědomí, šířením informací a podporou diskuse o výzvách v oblasti zaměstnanosti a politikách a provádění národních reformních programů, včetně diskuse mezi sociálními partnery, regionálními a místními činiteli a jinými zainteresovanými stranami.

Článek 5

Oddíl 2: Sociální ochrana a začlenění

Oddíl 2 podporuje provádění otevřené metody koordinace v oblasti sociální ochrany a začlenění těmito prostředky:

| a) | zlepšováním chápání otázek sociálního vyloučení a chudoby, politik sociální ochrany a začlenění, zvláště pomocí analýz a studií a rozvojem statistik a společných ukazatelů v rámci otevřené metody koordinace v oblasti sociální ochrany a začlenění; |
| --- | --- |

a)

zlepšováním chápání otázek sociálního vyloučení a chudoby, politik sociální ochrany a začlenění, zvláště pomocí analýz a studií a rozvojem statistik a společných ukazatelů v rámci otevřené metody koordinace v oblasti sociální ochrany a začlenění;

| b) | sledováním a hodnocením provádění otevřené metody koordinace v oblasti sociální ochrany a začlenění a jejích dopadů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství, jakož i analýzou vzájemného působení mezi touto otevřenou metodou koordinace a ostatními oblastmi politiky; |
| --- | --- |

b)

sledováním a hodnocením provádění otevřené metody koordinace v oblasti sociální ochrany a začlenění a jejích dopadů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství, jakož i analýzou vzájemného působení mezi touto otevřenou metodou koordinace a ostatními oblastmi politiky;

| c) | organizováním výměn ohledně politik, osvědčených postupů a inovativních přístupů a podporou vzájemného učení v souvislosti se strategií sociální ochrany a začlenění; |
| --- | --- |

c)

organizováním výměn ohledně politik, osvědčených postupů a inovativních přístupů a podporou vzájemného učení v souvislosti se strategií sociální ochrany a začlenění;

| d) | zvyšováním povědomí, šířením informací a podporou diskuse o klíčových výzvách a otázkách politiky, jež vyvstaly v souvislosti s koordinačním procesem Společenství v oblasti sociální ochrany a začlenění, včetně diskuse mezi sociálními partnery, regionálními a místními činiteli, nevládními organizacemi a jinými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

d)

zvyšováním povědomí, šířením informací a podporou diskuse o klíčových výzvách a otázkách politiky, jež vyvstaly v souvislosti s koordinačním procesem Společenství v oblasti sociální ochrany a začlenění, včetně diskuse mezi sociálními partnery, regionálními a místními činiteli, nevládními organizacemi a jinými zainteresovanými stranami;

| e) | rozvíjením schopnosti klíčových sítí na evropské úrovni podporovat a dále rozvíjet strategie a cíle politiky Společenství v oblasti sociální ochrany a začlenění. |
| --- | --- |

e)

rozvíjením schopnosti klíčových sítí na evropské úrovni podporovat a dále rozvíjet strategie a cíle politiky Společenství v oblasti sociální ochrany a začlenění.

Článek 6

Oddíl 3: Pracovní podmínky

Oddíl 3 podporuje zlepšení pracovního prostředí a pracovních podmínek, včetně zdraví a bezpečnosti při práci a souladu mezi pracovním a rodinným životem, těmito prostředky:

| a) | zlepšováním chápání situace, pokud jde o pracovní podmínky, zvláště prostřednictvím analýz a studií a případně rozvojem statistik a ukazatelů, jakož i hodnocením účinnosti a dopadů stávajících právních předpisů, politik a postupů; |
| --- | --- |

a)

zlepšováním chápání situace, pokud jde o pracovní podmínky, zvláště prostřednictvím analýz a studií a případně rozvojem statistik a ukazatelů, jakož i hodnocením účinnosti a dopadů stávajících právních předpisů, politik a postupů;

| b) | podporou provádění pracovního práva Společenství prostřednictvím účinného sledování, pořádání seminářů pro odborníky z dané oblasti, vypracování obecných směrů a vytváření sítí mezi specializovanými subjekty, včetně sociálních partnerů; |
| --- | --- |

b)

podporou provádění pracovního práva Společenství prostřednictvím účinného sledování, pořádání seminářů pro odborníky z dané oblasti, vypracování obecných směrů a vytváření sítí mezi specializovanými subjekty, včetně sociálních partnerů;

| c) | zaváděním preventivních opatření a zvyšováním prevence v oblasti zdraví a bezpečnosti při práci; |
| --- | --- |

c)

zaváděním preventivních opatření a zvyšováním prevence v oblasti zdraví a bezpečnosti při práci;

| d) | zvyšováním povědomí, šířením informací a podporou diskuse o hlavních výzvách a otázkách politiky, pokud jde o pracovní podmínky, včetně diskuse mezi sociálními partnery a dalšími zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

d)

zvyšováním povědomí, šířením informací a podporou diskuse o hlavních výzvách a otázkách politiky, pokud jde o pracovní podmínky, včetně diskuse mezi sociálními partnery a dalšími zainteresovanými stranami.

Článek 7

Oddíl 4: Boj proti diskriminaci a rozmanitost

Oddíl 4 podporuje účinné provádění zásady nepřípustnosti diskriminace a její začleňování do všech politik Společenství těmito prostředky:

| a) | zlepšováním chápání situace, pokud jde o diskriminaci, zvláště prostřednictvím analýz a studií a případně rozvojem statistik a ukazatelů, jakož i hodnocením účinnosti a dopadů stávajících právních předpisů, politik a postupů; |
| --- | --- |

a)

zlepšováním chápání situace, pokud jde o diskriminaci, zvláště prostřednictvím analýz a studií a případně rozvojem statistik a ukazatelů, jakož i hodnocením účinnosti a dopadů stávajících právních předpisů, politik a postupů;

| b) | podporou provádění právních předpisů Společenství pro boj proti diskriminaci prostřednictvím účinného sledování, pořádání seminářů pro odborníky z dané oblasti a vytváření sítí mezi specializovanými subjekty zabývajícími se bojem proti diskriminaci; |
| --- | --- |

b)

podporou provádění právních předpisů Společenství pro boj proti diskriminaci prostřednictvím účinného sledování, pořádání seminářů pro odborníky z dané oblasti a vytváření sítí mezi specializovanými subjekty zabývajícími se bojem proti diskriminaci;

| c) | zvyšováním povědomí, šířením informací a podporou diskuse o hlavních výzvách a otázkách politiky, pokud jde o diskriminaci, a začleňováním zásady nediskriminace do všech politik Společenství, a to i u sociálních partnerů, nevládních organizací a jiných zainteresovaných stran; |
| --- | --- |

c)

zvyšováním povědomí, šířením informací a podporou diskuse o hlavních výzvách a otázkách politiky, pokud jde o diskriminaci, a začleňováním zásady nediskriminace do všech politik Společenství, a to i u sociálních partnerů, nevládních organizací a jiných zainteresovaných stran;

| d) | rozvíjením schopnosti klíčových sítí na evropské úrovni podporovat a dále rozvíjet strategie a cíle politiky Společenství v oblasti boje proti diskriminaci. |
| --- | --- |

d)

rozvíjením schopnosti klíčových sítí na evropské úrovni podporovat a dále rozvíjet strategie a cíle politiky Společenství v oblasti boje proti diskriminaci.

Článek 8

Oddíl 5: Rovnost žen a mužů

Oddíl 5 podporuje účinné provádění zásady rovnosti žen a mužů a začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do všech politik EU těmito prostředky:

| a) | zlepšováním chápání situace, pokud jde o otázky rovnosti žen a mužů a začleňování hlediska rovnosti žen a mužů, zvláště prostřednictvím analýz a studií a rozvojem statistik a případně ukazatelů, jakož i hodnocením účinnosti a dopadů stávajících právních předpisů, politik a postupů; |
| --- | --- |

a)

zlepšováním chápání situace, pokud jde o otázky rovnosti žen a mužů a začleňování hlediska rovnosti žen a mužů, zvláště prostřednictvím analýz a studií a rozvojem statistik a případně ukazatelů, jakož i hodnocením účinnosti a dopadů stávajících právních předpisů, politik a postupů;

| b) | podporou provádění právních předpisů Společenství v oblasti rovnosti žen a mužů prostřednictvím účinného sledování, pořádání seminářů pro odborníky z dané oblasti a vytváření sítí mezi specializovanými subjekty zabývajícími se otázkami rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

b)

podporou provádění právních předpisů Společenství v oblasti rovnosti žen a mužů prostřednictvím účinného sledování, pořádání seminářů pro odborníky z dané oblasti a vytváření sítí mezi specializovanými subjekty zabývajícími se otázkami rovnosti žen a mužů;

| c) | zvyšováním povědomí, šířením informací a podporou dialogu o klíčových výzvách a otázkách politiky, pokud jde o rovnost žen a mužů a začleňování hlediska rovnosti žen a mužů, mezi sociálními partnery, nevládními organizacemi a jinými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

c)

zvyšováním povědomí, šířením informací a podporou dialogu o klíčových výzvách a otázkách politiky, pokud jde o rovnost žen a mužů a začleňování hlediska rovnosti žen a mužů, mezi sociálními partnery, nevládními organizacemi a jinými zainteresovanými stranami;

| d) | rozvíjením schopnosti klíčových sítí na evropské úrovni podporovat a dále rozvíjet strategie a cíle politiky Společenství v oblasti rovnosti žen a mužů. |
| --- | --- |

d)

rozvíjením schopnosti klíčových sítí na evropské úrovni podporovat a dále rozvíjet strategie a cíle politiky Společenství v oblasti rovnosti žen a mužů.

Článek 9

Druhy akcí

1.   Program financuje tyto druhy akcí, které mohou být případně prováděny v nadnárodním rámci:

| a) | Analytické činnosti:






  i) | sběr, rozvoj a šíření údajů a statistik, |
| --- | --- | --- |

a)

Analytické činnosti:

i)

sběr, rozvoj a šíření údajů a statistik,

| ii) | rozvoj a šíření společných metodik a případně ukazatelů nebo měřítek, |
| --- | --- |

ii)

rozvoj a šíření společných metodik a případně ukazatelů nebo měřítek,

| iii) | provádění studií, analýz a průzkumů a šíření jejich výsledků, |
| --- | --- |

iii)

provádění studií, analýz a průzkumů a šíření jejich výsledků,

| iv) | provádění hodnocení a vyhodnocování dopadů a šíření jejich výsledků, |
| --- | --- |

iv)

provádění hodnocení a vyhodnocování dopadů a šíření jejich výsledků,

| v) | vypracování a zveřejňování obecných směrů, zpráv a vzdělávacích materiálů prostřednictvím internetu nebo jiných médií. |
| --- | --- |

v)

vypracování a zveřejňování obecných směrů, zpráv a vzdělávacích materiálů prostřednictvím internetu nebo jiných médií.

| b) | Činnosti v oblasti vzájemného učení, zvyšování povědomí a šíření informací:






  i) | určování a výměny osvědčených postupů, inovačních přístupů a zkušeností a organizace vzájemných hodnocení a vzájemného učení formou schůzek, pracovních setkání nebo seminářů na evropské, nadnárodní nebo státní úrovni, pokud možno s přihlédnutím ke specifickým podmínkám jednotlivých států; |
| --- | --- | --- |

b)

Činnosti v oblasti vzájemného učení, zvyšování povědomí a šíření informací:

i)

určování a výměny osvědčených postupů, inovačních přístupů a zkušeností a organizace vzájemných hodnocení a vzájemného učení formou schůzek, pracovních setkání nebo seminářů na evropské, nadnárodní nebo státní úrovni, pokud možno s přihlédnutím ke specifickým podmínkám jednotlivých států;

| ii) | organizování konferencí a seminářů předsednictví, |
| --- | --- |

ii)

organizování konferencí a seminářů předsednictví,

| iii) | organizování konferencí a seminářů podporujících tvorbu a provádění právních předpisů Společenství a cílů politik, |
| --- | --- |

iii)

organizování konferencí a seminářů podporujících tvorbu a provádění právních předpisů Společenství a cílů politik,

| iv) | organizování mediálních kampaní a akcí, |
| --- | --- |

iv)

organizování mediálních kampaní a akcí,

| v) | shromažďování a zveřejňování materiálů pro šíření informací i výsledků programu. |
| --- | --- |

v)

shromažďování a zveřejňování materiálů pro šíření informací i výsledků programu.

| c) | Podpora hlavních činitelů:






  i) | podpora pro provozní náklady klíčových sítí na evropské úrovni, jejichž činnosti se vztahují k provádění cílů programu; |
| --- | --- | --- |

c)

Podpora hlavních činitelů:

i)

podpora pro provozní náklady klíčových sítí na evropské úrovni, jejichž činnosti se vztahují k provádění cílů programu;

| ii) | organizování pracovních skupin státních úředníků za účelem sledování provádění právních předpisů Společenství; |
| --- | --- |

ii)

organizování pracovních skupin státních úředníků za účelem sledování provádění právních předpisů Společenství;

| iii) | financování specializovaných seminářů pro odborníky z dané oblasti, úředníky na klíčových pozicích a jiném významné činitele; |
| --- | --- |

iii)

financování specializovaných seminářů pro odborníky z dané oblasti, úředníky na klíčových pozicích a jiném významné činitele;

| iv) | vytváření sítí mezi specializovanými subjekty na evropské úrovni; |
| --- | --- |

iv)

vytváření sítí mezi specializovanými subjekty na evropské úrovni;

| v) | financování sítí odborníků; |
| --- | --- |

v)

financování sítí odborníků;

| vi) | financování observatoří na evropské úrovni; |
| --- | --- |

vi)

financování observatoří na evropské úrovni;

| vii) | výměna zaměstnanců mezi státními správami; |
| --- | --- |

vii)

výměna zaměstnanců mezi státními správami;

| viii) | spolupráce s mezinárodními institucemi. |
| --- | --- |

viii)

spolupráce s mezinárodními institucemi.

2.   Činnosti uvedené v odst. 1 písm. b) musejí mít výrazný evropský rozměr a být takového rozsahu, který je vhodný pro zajištění skutečné evropské přidané hodnoty a musí být prováděny celostátními, regionálními či místními orgány, specializovanými subjekty upravenými právem Společenství nebo činiteli, kteří jsou ve své oblasti považováni za klíčové.

3.   Program nefinancuje žádná opatření na přípravu a provádění evropských roků.

Článek 10

Přístup k programu

1.   Přístup k programu je otevřen všem veřejnoprávním nebo soukromoprávním organizacím či jiným subjektům, zejména:

| a) | členským státům; |
| --- | --- |

a)

členským státům;

| b) | veřejným službám zaměstnanosti a jejich agenturám; |
| --- | --- |

b)

veřejným službám zaměstnanosti a jejich agenturám;

| c) | místním a regionálním orgánům; |
| --- | --- |

c)

místním a regionálním orgánům;

| d) | specializovaným subjektům upraveným právem Společenství; |
| --- | --- |

d)

specializovaným subjektům upraveným právem Společenství;

| e) | sociálním partnerům; |
| --- | --- |

e)

sociálním partnerům;

| f) | nevládním organizacím, zejména těm, jež jsou organizovány na evropské úrovni; |
| --- | --- |

f)

nevládním organizacím, zejména těm, jež jsou organizovány na evropské úrovni;

| g) | vysokoškolským institucím a výzkumným ústavům; |
| --- | --- |

g)

vysokoškolským institucím a výzkumným ústavům;

| h) | odborníkům na hodnocení; |
| --- | --- |

h)

odborníkům na hodnocení;

| i) | národním statistickým úřadům; |
| --- | --- |

i)

národním statistickým úřadům;

| j) | sdělovacím prostředkům. |
| --- | --- |

j)

sdělovacím prostředkům.

2.   Komise se může rovněž programu přímo účastnit, pokud jde o činnosti uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. a ) a b).

Článek 11

Postup při žádosti o podporu

1)   Činnostem druhu uvedeného v článku 9 mohou být financovány:

| a) | zakázkou na služby na základě nabídkového řízení, přičemž se na spolupráci s národními statistickými úřady vztahují postupy Eurostatu; |
| --- | --- |

a)

zakázkou na služby na základě nabídkového řízení, přičemž se na spolupráci s národními statistickými úřady vztahují postupy Eurostatu;

| b) | částečnou podporou udělenou na základě výzvy k předkládání návrhů, přičemž spolufinancování ze strany Společenství nesmí zpravidla překročit 80 % celkových výdajů vynaložených příjemcem. Jakákoli finanční podpora přesahující tento strop může být udělena pouze za výjimečných okolností a po pečlivém přezkoumání. |
| --- | --- |

b)

částečnou podporou udělenou na základě výzvy k předkládání návrhů, přičemž spolufinancování ze strany Společenství nesmí zpravidla překročit 80 % celkových výdajů vynaložených příjemcem. Jakákoli finanční podpora přesahující tento strop může být udělena pouze za výjimečných okolností a po pečlivém přezkoumání.

2.   Činnostem druhu uvedeného v čl. 9 odst. 1 může být udělena finanční podpora na základě žádostí např. ze strany členských států, v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (14), a zejména s článkem 110 uvedeného nařízení, a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (15), a zejména článkem 168 uvedeného nařízení.

Článek 12

Prováděcí ustanovení

1.   Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí v níže uvedených záležitostech se přijmou postupem podle čl. 13 odst. 2:

| a) | obecné pokyny k provádění programu; |
| --- | --- |

a)

obecné pokyny k provádění programu;

| b) | roční pracovní program pro provádění programu, rozdělený do samostatných oddílů; |
| --- | --- |

b)

roční pracovní program pro provádění programu, rozdělený do samostatných oddílů;

| c) | finanční podpora, kterou má poskytnout Společenství; |
| --- | --- |

c)

finanční podpora, kterou má poskytnout Společenství;

| d) | roční rozpočet s výhradou článku 17; |
| --- | --- |

d)

roční rozpočet s výhradou článku 17;

| e) | postupy pro výběr akcí, které mají být podporovány Společenstvím, a návrh seznamu akcí, které takovou podporu mají získat, předložený Komisí; |
| --- | --- |

e)

postupy pro výběr akcí, které mají být podporovány Společenstvím, a návrh seznamu akcí, které takovou podporu mají získat, předložený Komisí;

| f) | kritéria hodnocení programu, včetně kritérií pro stanovení nákladové účinnosti, jakož i způsoby šíření a předávání výsledků. |
| --- | --- |

f)

kritéria hodnocení programu, včetně kritérií pro stanovení nákladové účinnosti, jakož i způsoby šíření a předávání výsledků.

2.   Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí se ve všech záležitostech neuvedených v odstavci 1 přijmou postupem podle čl. 13 odst. 3.

Článek 13

Výbor

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

4.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 14

Spolupráce s jinými výbory

1.   Komise naváže nezbytná spojení s Výborem pro sociální ochranu a Výborem pro zaměstnanost, aby zajistila, že tyto výbory jsou pravidelně a řádně informovány o provádění činností uvedených v tomto rozhodnutí.

2.   Komise rovněž informuje ostatní příslušné výbory o akcích uskutečněných v rámci pěti oddílů programu.

3.   Komise případně zavede pravidelnou a strukturovanou spolupráci mezi výborem uvedeným v článku 13 a výbory pro sledování zřízenými pro jiné příslušné politiky, nástroje a akce.

Článek 15

Soulad a doplňkovost

1.   Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkový soulad s ostatními politikami, nástroji a akcemi Unie a Společenství, zejména zavedením vhodných mechanismů pro koordinaci činností programu s příslušnými činnostmi týkajícími se výzkumu, spravedlnosti a vnitřních věcí, kultury, vzdělávání, odborné přípravy a politiky týkající se mládeže, a v oblasti rozšíření a vnějších vztahů Společenství, a s regionální politikou a obecnou hospodářskou politikou. Zvláštní pozornost je věnována možným součinnostem mezi tímto programem a programy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.

2.   Komise a členské státy zajistí soulad a doplňkovost činností prováděných v rámci tohoto programu a ostatních souvisejících akcí Unie a Společenství, zejména v rámci strukturálních fondů a zvláště Evropského sociálního fondu, a zamezí jejich duplicitě.

3.   Komise zajistí, aby výdaje, které jsou hrazeny tímto programem a tomuto programu účtovány, nebyly účtovány v rámci žádného jiného finančního nástroje Společenství.

4.   Komise pravidelně informuje výbor uvedený v článku 13 o jiných akcích Společenství, které přispívají k plnění cílů Lisabonské strategie v oblasti sociální agendy.

5.   Členské státy vyvinou maximální možné úsilí k zajištění souladu a doplňkovosti činností v rámci programu a činností prováděných na celostátní, regionální a místní úrovni.

Článek 16

Účast třetích zemí

Program je otevřen účasti:

| — | zemí ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP; |
| --- | --- |

—

zemí ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP;

| — | přistupujících a kandidátských zemí přidružených k Evropské unii, jakož i zemí západního Balkánu zapojených do procesu stabilizace a přidružení. |
| --- | --- |

—

přistupujících a kandidátských zemí přidružených k Evropské unii, jakož i zemí západního Balkánu zapojených do procesu stabilizace a přidružení.

Článek 17

Financování

1.   Finanční krytí pro provádění činností Společenství uvedených v tomto rozhodnutí od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se stanoví na 657 590 000 EUR (16).

2.   Během celé doby trvání programu jsou pro rozdělení finančních prostředků mezi různé oddíly respektovány tyto spodní hranice:

| Oddíl 1 | Zaměstnanost | 23 % |
| --- | --- | --- |
| Oddíl 2 | Sociální ochrana a začlenění | 30 % |
| Oddíl 3 | Pracovní podmínky | 10 % |
| Oddíl 4 | Boj proti diskriminaci a rozmanitost | 23 % |
| Oddíl 5 | Rovnost žen a mužů | 12 % |

Oddíl 1

Zaměstnanost

23 %

Oddíl 2

Sociální ochrana a začlenění

30 %

Oddíl 3

Pracovní podmínky

10 %

Oddíl 4

Boj proti diskriminaci a rozmanitost

23 %

Oddíl 5

Rovnost žen a mužů

12 %

3.   Maximálně 2 % finančního krytí jsou určena na provádění programu s cílem uhradit například výdaje spojené s fungováním výboru uvedeného v článku 13 nebo s hodnoceními, která mají být provedena podle článku 19.

4.   Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.

5.   Komise může požádat o technickou nebo administrativní pomoc, a to pro vzájemný prospěch Komise i příjemců, jakož i o podpůrné výdaje.

Článek 18

Ochrana finančních zájmů Společenství

1.   Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Společenství uplatňováním preventivních opatření proti podvodu, korupci a jiným nezákonným činnostem, prováděním účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek a v případě zjištění nesrovnalostí prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (17), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (18) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (19).

2.   Pokud jde o akce Společenství financované podle tohoto rozhodnutí, „nesrovnalostí“ podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 se rozumí jakékoliv porušení právního předpisu Společenství nebo jakékoliv nesplnění smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí spravované.

3.   Smlouvy a dohody, jakož i dohody se zúčastněnými třetími zeměmi, vyplývající z tohoto rozhodnutí stanoví především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise (nebo jakéhokoliv zástupce zmocněného Komisí) a audity Účetního dvora, v případě nutnosti na místě.

Článek 19

Sledování a hodnocení

1.   Za účelem zajištění pravidelného sledování programu a umožnění nezbytných úprav směřování vypracovává Komise výroční zprávy o činnostech zaměřené na výsledky programu a předává je Evropskému parlamentu a výboru uvedenému v článku 13.

2.   Jednotlivé oddíly programu rovněž podléhají hodnocení v polovině období, které poskytne celkový pohled na program s cílem změřit pokrok dosažený při plnění cílů programu, účinnost využití zdrojů a jeho přidanou evropskou hodnotu. Toto hodnocení může být doplněno průběžnými hodnoceními. Tato hodnocení provádí Komise s pomocí externích odborníků. Jakmile budou jejich výsledky k dispozici, uvedou se ve zprávě o činnosti uvedené v odstavci 1.

3.   Hodnocení ex-post celého programu provede Komise za pomoci externích odborníků do 31. prosince 2015 s cílem změřit vliv cílů programu a jeho přidanou evropskou hodnotu. Tento dokument předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

4.   Provádění jednotlivých oddílů programu, včetně předložení výsledků a dialogu o budoucích prioritách, se rovněž projedná v rámci Fóra o provádění sociální agendy.

Článek 20

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C 255, 14.10.2005, s. 67.

1

(2)  Úř. věst. C 164, 5.7.2005, s. 48.

2

(3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 6. září 2005 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 18. července 2006 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 23.

4

(5)  Úř. věst. L 17, 19.1.2001, s. 22. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 1554/2005/ES (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 9).

5

(6)  Úř. věst. L 10, 12.1.2002, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 768/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7).

6

(7)  Úř. věst. L 170, 29.6.2002, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 768/2004/ES.

7

(8)  Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 18. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 1554/2005/ES.

8

(9)  Úř. věst. L 180, 19.7.2000, s. 22.

9

(10)  Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16.

10

(11)  Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 37.

11

(12)  Úř. věst. C ...

12

(13)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).

15

(16)  Tato částka je založena na údajích z roku 2004 a podléhá technickým úpravám pro zohlednění inflace.

16

(17)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

17

(18)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

18

(19)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

19

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

Dne 27. srpna 2004 předložila Komise návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress (2007 – 2013). Právním základem tohoto návrhu je čl. 13 odst. 2, článek 129 a čl. 137 odst. 2 písm. a) Smlouvy. Tento návrh v podstatě slučuje do jediného znění řadu programů, které byly dříve předmětem samostatných rozhodnutí.

Výbor regionů zaujal stanovisko dne 23. února 2005 a Hospodářský a sociální výbor předložil své stanovisko dne 6. dubna 2005.

Během svého plenárního zasedání ve dnech 5. až 8. září 2005 zaujal Evropský parlament stanovisko v prvním čtení a přijal 72 změn návrhu rozhodnutí.

Komise přijala pozměněný návrh dne 21. října 2005. Dne 24. května 2006 přijala Komise pozměněný návrh, který se týkal pouze čl. 17 odst. 1, rozpočtu programu.

Dne 18. července 2006 přijala Rada postupem podle článku 251 Smlouvy společný postoj.

II.   CÍL

Obecným cílem programu je sjednotit do jednoho racionalizovaného programu na období let 2007 až 2013 činnosti, které byly zahájeny podle řady dřívějších rozhodnutí. Činnosti programu jsou rozděleny do pěti různých oddílů: zaměstnanost, sociální ochrana a začlenění, pracovní podmínky, boj proti diskriminaci a rozmanitost a rovnost žen a mužů.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecně

Přístupy Rady, Evropského parlamentu a Komise k tomuto programu se obecně vzájemně blíží. Značný počet změn Evropského parlamentu byl převzat do společného postoje (podrobněji viz níže uvedený oddíl 2).

Rozpočet programu, který činí 657,59 milionů EUR (1), byl těmito třemi orgány schválen v rámci interinstitucionální dohody o finančním výhledu na období let 2007 – 2013. Společný postoj je odrazem uvedené dohody (čl. 17 odst. 1).

Hlavní změna návrhu Komise spočívá v tom, že společný postoj v čl. 17 odst. 2 přiděluje celkový rozpočet v plné výši jednotlivým oddílům programu; Komise nejprve navrhovala desetiprocentní nepřidělenou rezervu, která by byla v průběhu období provádění programu rozdělena mezi příslušných pět oddílů. Parlament ve své změně 67 vyjádřil přání, aby bylo zvýšeno financování dvou oddílů, oddílu 2 (sociální ochrana a začlenění) a oddílu 5 (rovnost žen a mužů). Rada tuto změnu plně přijímá, ovšem přeje si rovněž, aby bylo navýšeno financování dvou dalších oddílů, tj. oddílu 1 (zaměstnanost) a oddílu 3 (pracovní podmínky). V důsledku toho se Rada domnívá, že nejlepší by bylo přidělit veškeré finanční prostředky již na počátku programu, neboť přidělovat relativně malou rezervu každoročně by bylo zbytečně těžkopádné. Rada se domnívá, že toto plné přidělení finančních prostředků sleduje cíl Evropského parlamentu, který ve svých změnách zdůraznil význam transparentnosti rozhodovacího procesu v oblasti rozpočtu.

2.   Změny Evropského parlamentu, které převzala Rada

Rada přijala velkou řadu změn Parlamentu. Změny 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 15, 17, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 30, 34, 36, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 46, 53, 61, 62, 63, 65, 67, 69 a 70 byly přijaty v plném rozsahu, i když někde v nich byly provedeny malé jazykové změny nebo byly aktualizovány (například použití výrazu „národní programy reforem“, který byl zaveden na zasedání Evropské rady v březnu roku 2005, namísto výrazu „národní akční plány“ ve změně 22).

Řada změn byla přijata zčásti, převzata do znění na jiném místě nebo přijata ve své podstatě. K těmto změnám činí Rada tyto připomínky:

Změna 4: Rada sdílí znepokojení Parlamentu ohledně přistěhovalců a nenahlášené práce; nedomnívá se však, že tyto dva jevy spolu automaticky souvisí; z tohoto důvodu Rada, ačkoli přijímá podstatu změn, pozměnila použité formulace (6. bod odůvodnění).

Změna 9 týkající se úlohy nevládních organizací: Rada se s Parlamentem shoduje, pokud jde o důležitou úlohu nevládních organizací, a do znění byl vložen nový bod odůvodnění, přičemž však byla použita formulace odlišná od formulace změny provedené Parlamentem (11. bod odůvodnění).

Změna 13 týkající se obecných cílů programu: Rada nepřijímá vložení znění o „vytváření většího počtu a lepších pracovních míst“ do článku 2, neboť to není výsadou tohoto programu.

Změna 14 týkající se rovněž obecných cílů: Rada přijímá vložení výrazu „inovačních přístupů“ do znění; domnívá se však, že program by měl být zaměřen na úroveň EU, a proto do společného postoje nezahrnula výrazy „regionální“ a „celostátní“ (čl. 2 odst. 1 písm. d)).

Změna 16 týkající se podpory schopnosti klíčových sítí EU: Rada vyjádřila přesvědčení, že není nutné stanovit konkrétní požadavky ohledně těchto sítí (čl. 2 odst. 1 písm. f)).

Změna 18 týkající se šíření výsledků: Rada vyjádřila souhlas s Parlamentem ohledně významu tohoto šíření, avšak domnívá se, že je zbytečné uvádět v článku výčet subjektů, které jsou o výsledcích informovány (čl. 2 odst. 3).

Změna 28 týkající se komplexního přístupu k rovnosti pohlaví (článek 6): Rada s touto zásadou zcela souhlasí a touto otázkou se zabývá čl. 2 odst. 2.

Změna 29 týkající se statistiky v oblasti pracovních podmínek: Rada nepovažuje za nutné popisovat jednotlivé druhy ukazatelů (čl. 6 písm. a)).

Změna 32 týkající se pracovních podmínek: Druhá část změny (týkající se zvláštních témat v širší oblasti pracovních podmínek) není do znění zahrnuta v plném rozsahu, neboť podle názoru Rady je již ve znění obsažena (čl. 6 písm. d)).

Změna 35 týkající se boje proti diskriminaci a rozmanitosti: Rada vyjádřila přesvědčení, že výraz „a s bojem proti ní“ je již obsažen v úvodní části dotčeného bodu (čl. 7 písm. a)).

Změna 37 týkající se rovněž boje proti diskriminaci a rozmanitosti: Rada souhlasila s Parlamentem ohledně doplnění bodu o výčet subjektů, ale v zájmu soudržnosti s články zabývajícími se jinými oddíly programu použila mírně odlišný výčet (čl. 7 písm. c)).

Změna 38 týkající se rovněž boje proti diskriminaci a rozmanitosti: Rada souhlasí s Komisí ohledně uvedení znění tohoto odstavce v soulad s podobnými odstavci v jiných článcích. Jako v případě změny 16 nepovažuje za nutné zahrnutí výčtu vlastností nevládních organizací (čl. 7 písm. d)).

Změna 48: Rada se řídila pozměněným návrhem Komise a začlenila tento odkaz na vnitrostátní podmínky do znění čl. 9 odst. 1 písm. b) první odrážky.

Změna 49: Rada souhlasí s pozměněným návrhem Komise, že není nutné uvádět další příslušné subjekty (čl. 9 odst. 1 písm. c) bod iii)).

Změny 54 a 55 týkající se přístupu k programu: Třebaže je program přístupný rovněž nevládním organizacím na regionální a celostátní úrovni, Rada si přeje zdůraznit úlohu nevládních organizací zřízených na úrovni EU. Podobně si Rada v této souvislosti přeje zdůraznit významnou úlohu veřejných služeb zaměstnanosti. Podotýká však, že přístup k programu mohou mít všechny instituce, subjekty a orgány, jak je stanoveno v úvodní části článku 10.

Změna 64 týkající se souladu a doplňkovosti. Ačkoli Rada souhlasí s Parlamentem ohledně významu této otázky, domnívá se, že na tuto otázku se vztahuje čl. 15 odst. 2, a že proto není nutné uvádět v právní úpravě výčet jednotlivých evropských agentur.

Změna 66 týkající se celkového rozpočtu: Viz připomínky výše, v oddíle III, bodě 1.

Změna 71 týkající se hodnocení: Rada souhlasí s Parlamentem, že hodnocení ex-post by mělo být k dispozici do dne 31. prosince 2015. Avšak pokud jde o ostatní části změny Parlamentu, řídila se pozměněným návrhem Komise (článek 19).

3.   Změny Evropského parlamentu nepřijaté Radou

Rada se řídila doporučením Komise a nezahrnula do společného postoje tyto změny: 23, 33, 50, 51, 56, 57, 59, 60 a 72.

Co se týče změn 31, 41, 47, 52, 58 a 68 (které byly zahrnuty do pozměněného návrhu Komise), nepovažovala Rada za vhodné zahrnout je do svého společného postoje:

Změna 31: Třebaže Parlament chtěl vypustit ze znění čl. 6 odst. 3 slova „kultury prevence v oblasti“, Rada považovala za vhodnější tato slova ve znění ponechat, neboť kultura prevence by se skutečně měla pěstovat.

Změna 41: Parlament chtěl odkaz na „soulad mezi pracovním a rodinným životem“ doplnit rovněž do čl. 8 odst. 3; Rada to považuje za nadbytečné, neboť toto znění již bylo do dokumentu doplněno na jiném místě.

Změna 47 týkající se fóra: Rada nepovažovala za nutné zahrnout do článku 9 (tj. do článku týkajícího se druhu akcí) odkaz na „každoroční fórum za účelem vyhodnocení provádění agendy sociální politiky a programu“. Nový čl. 19 odst. 4 zahrnuje některé z návrhů obsažených v této změně, nebyly však do něho zahrnuty požadavky na každoroční pořádání fóra a na jeho využití pro hodnocení programu.

Změna 52 týkající se agendy sociální politiky: Vzhledem k tomu, že pozměněné znění článku 1 již obsahuje odkazy na Lisabonskou strategii a na agendu sociální politiky, považuje Rada za nadbytečné zavádět do článku 9 nový odstavec týkající se této otázky.

Změny 58 a 68 týkající se rozpočtového procesu: Tyto změny se nyní, když je veškeré financování programu rozděleno mezi jednotlivé oddíly, staly nadbytečnými. Viz rovněž oddíl III, bod 1.

IV.   ZÁVĚR

Rada je toho názoru, že společný postoj jako celek je v souladu s cíli pozměněného návrhu Komise. Rada se rovněž domnívá, že ve svých změnách původního návrhu Komise přihlédla k cílům, které sleduje Evropský parlament.

---

(1)  V cenách roku 2004. To odpovídá 743,25 milionům EUR v indexovaných cenách.

---