# Uradni list C 174/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 174 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4926. julij 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 174

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4926. julij 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2006/C 174/1 | Posebno poročilo št. 4/2006 o naložbenih projektih programa Phare v Bolgariji in Romuniji, z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2006/C 174/1

Posebno poročilo št. 4/2006 o naložbenih projektih programa Phare v Bolgariji in Romuniji, z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 26.7.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 174/1

---

POSEBNO POROČILO št. 4/2006

o naložbenih projektih programa Phare v Bolgariji in Romuniji, z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)

(2006/C 174/01)

KAZALO

SEZNAM KRATIC

| I–VII | POVZETEK |
| --- | --- |

I–VII

| 1–11 | UVOD |
| --- | --- |

1–11

| 1–4 | Splošni cilj Phare |
| --- | --- |

1–4

| 5–10 | Programiranje in izvajanje programa Phare |
| --- | --- |

5–10

| 11 | Finančni pomen naložbene podpore v nacionalnih programih |
| --- | --- |

11

| 12–14 | OBSEG REVIZIJE IN PRISTOP |
| --- | --- |

12–14

| 15–56 | UGOTOVITVE |
| --- | --- |

15–56

| 15–16 | Projekti so bili v skladu s splošnimi cilji Phare |
| --- | --- |

15–16

| 17–18 | Naložbe so bile vzpostavljene |
| --- | --- |

17–18

| 19–42 | Več kot polovica projektov ne deluje, kot je bilo načrtovano v času revizije |
| --- | --- |

19–42

| 20–23 | Krepitev javnega tožilstva v Bolgariji |
| --- | --- |

20–23

| 24–25 | Krepitev romunskega sodnega in kazenskega sistema |
| --- | --- |

24–25

| 26–28 | Vlaganje v naložbe podjetniških inkubatorjev za mala in srednje velika podjetja na področjih upada industrije v Bolgariji |
| --- | --- |

26–28

| 29–31 | Lokalni in regionalni infrastrukturni projekti v Romuniji |
| --- | --- |

29–31

| 32–36 | Bolgarski postprivatizacijski sklad |
| --- | --- |

32–36

| 37–38 | Liberalizacija energetskega sektorja v Romuniji |
| --- | --- |

37–38

| 39 | Kmetijska statistika v Bolgariji |
| --- | --- |

39

| 40–42 | Projekt v zvezi z azilom v Romuniji |
| --- | --- |

40–42

| 43–56 | Pri večini revidiranih projektov ni bila zagotovljena trajnost |
| --- | --- |

43–56

| 44–50 | Tveganja v zvezi z vzdrževanjem tehnične sposobnosti |
| --- | --- |

44–50

| 51–56 | Tveganja v zvezi z ekonomsko sposobnostjo |
| --- | --- |

51–56

| 57–61 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

57–61

Odgovori Komisije

SEZNAM KRATICMSP Mala in srednje velika podjetjaPhare Program Phare je trenutno glavni instrument EU za finančno in tehnično sodelovanje s srednje- in vzhodnoevropskimi državami kandidatkami. Vzpostavljen je bil leta 1989 in je bil prvotno namenjen le dvema državama: Poljski in MadžarskiPravni red Skupnosti Celotni pravni red EU, kot je izražen v pogodbah, v sekundarni zakonodaji in politikah Unije, pa tudi v sodni praksi Evropskega sodišča.

POVZETEK

| I. | Program Phare zagotavlja finančno pomoč državam v Srednji in Vzhodni Evropi, ki so kandidatke za pridružitev Evropski uniji. Upravljanje tega programa si delijo Komisija in nacionalni organi. Komisija ima splošno odgovornost za upravljanje programa. Države prejemnice imajo primarno odgovornost za začenjanje in izvajanje projektov (glej odstavke 8 do 10). |
| --- | --- |

I.

Program Phare zagotavlja finančno pomoč državam v Srednji in Vzhodni Evropi, ki so kandidatke za pridružitev Evropski uniji. Upravljanje tega programa si delijo Komisija in nacionalni organi. Komisija ima splošno odgovornost za upravljanje programa. Države prejemnice imajo primarno odgovornost za začenjanje in izvajanje projektov (glej odstavke 8 do 10).

| II. | Namen revizije Sodišča je bil oceniti uspešnost naložbenih projektov, ki jih podpira Phare v Bolgariji in Romuniji. Sklepi temeljijo na pregledu vzorca projektov, financiranih v okviru nacionalnih programov Phare 2000. Končna plačila za te programe so bila izvršena leta 2005 (glej odstavke 12 do 14). |
| --- | --- |

II.

Namen revizije Sodišča je bil oceniti uspešnost naložbenih projektov, ki jih podpira Phare v Bolgariji in Romuniji. Sklepi temeljijo na pregledu vzorca projektov, financiranih v okviru nacionalnih programov Phare 2000. Končna plačila za te programe so bila izvršena leta 2005 (glej odstavke 12 do 14).

| III. | Revidirani projekti so bili večinoma v skladu s splošnimi naložbenimi cilji Phare, namreč z olajšanjem uskladitve s pravili in standardi EU ali s pomočjo v okviru uresničevanja programov ekonomske in socialne kohezije (glej odstavka 15 in 16). Sodišče je tudi dobilo zagotovilo, da so bili projekti na splošno vzpostavljeni v skladu s pogoji pogodb o dobavi in delih (odstavka 17 in 18). |
| --- | --- |

III.

Revidirani projekti so bili večinoma v skladu s splošnimi naložbenimi cilji Phare, namreč z olajšanjem uskladitve s pravili in standardi EU ali s pomočjo v okviru uresničevanja programov ekonomske in socialne kohezije (glej odstavka 15 in 16). Sodišče je tudi dobilo zagotovilo, da so bili projekti na splošno vzpostavljeni v skladu s pogoji pogodb o dobavi in delih (odstavka 17 in 18).

| IV. | Za več kot polovico revidiranih naložbenih projektov sredstva niso bila porabljena ali pa so bila le delno porabljena za predviden namen. Učinki in rezultati so včasih tudi do dve leti zaostajali za načrtovanimi. Do teh pomanjkljivosti je prišlo zaradi stalnega pomanjkanja upravnih zmogljivosti in nacionalnih virov. To ponazarja potrebo, da si nacionalni organi še naprej močno prizadevajo za dokončanje projektov in doseganje s tem povezanih projektnih ciljev (glej odstavke 19 do 42). |
| --- | --- |

IV.

Za več kot polovico revidiranih naložbenih projektov sredstva niso bila porabljena ali pa so bila le delno porabljena za predviden namen. Učinki in rezultati so včasih tudi do dve leti zaostajali za načrtovanimi. Do teh pomanjkljivosti je prišlo zaradi stalnega pomanjkanja upravnih zmogljivosti in nacionalnih virov. To ponazarja potrebo, da si nacionalni organi še naprej močno prizadevajo za dokončanje projektov in doseganje s tem povezanih projektnih ciljev (glej odstavke 19 do 42).

| V. | Pomoč Phare za dva projekta pod vodstvom mednarodnih finančnih institucij je bila problematična. V Bolgariji postprivatizacijski sklad ni bil učinkovit in uspešen (nizka stopnja kapitalskih naložb in visoki upravljalski stroški), medtem ko v Romuniji prispevek Phare ni zagotovil jasne dodane vrednosti s stališča boljše regulativne infrastrukture na trgu električne energije (glej odstavke 32 do 36 in odstavka 37 in 38). |
| --- | --- |

V.

Pomoč Phare za dva projekta pod vodstvom mednarodnih finančnih institucij je bila problematična. V Bolgariji postprivatizacijski sklad ni bil učinkovit in uspešen (nizka stopnja kapitalskih naložb in visoki upravljalski stroški), medtem ko v Romuniji prispevek Phare ni zagotovil jasne dodane vrednosti s stališča boljše regulativne infrastrukture na trgu električne energije (glej odstavke 32 do 36 in odstavka 37 in 38).

| VI. | Vzdrževanje tehničnih sposobnosti naložbenega blaga ni zagotovljeno in zato obstaja tveganje glede njegove življenjske dobe. Pri poslovnih parkih in podjetniških inkubatorjih, ki prejemajo podporo, bo treba rešiti še veliko upravljavskih težav, da bo dosežena želena ekonomska sposobnost (glej odstavke 43 do 56). |
| --- | --- |

VI.

Vzdrževanje tehničnih sposobnosti naložbenega blaga ni zagotovljeno in zato obstaja tveganje glede njegove življenjske dobe. Pri poslovnih parkih in podjetniških inkubatorjih, ki prejemajo podporo, bo treba rešiti še veliko upravljavskih težav, da bo dosežena želena ekonomska sposobnost (glej odstavke 43 do 56).

| VII. | Komisija je še zlasti odgovorna za razvoj politike Phare, programiranje pomoči Phare in njen nadzor. Čeprav se je Komisijin nadzor projektov pred financiranjem (predhodna kontrola) izkazal za uspešnega, Sodišče kritizira njeno splošno upravljanje naložbenih projektov na treh specifičnih področjih:






  — | precenila je upravljavske zmogljivosti organov oblasti v Bolgariji in Romuniji ter se pogosto dogovorila za preveč ambiciozno zastavljene cilje in roke, |
| --- | --- | --- |

VII.

Komisija je še zlasti odgovorna za razvoj politike Phare, programiranje pomoči Phare in njen nadzor. Čeprav se je Komisijin nadzor projektov pred financiranjem (predhodna kontrola) izkazal za uspešnega, Sodišče kritizira njeno splošno upravljanje naložbenih projektov na treh specifičnih področjih:

—

precenila je upravljavske zmogljivosti organov oblasti v Bolgariji in Romuniji ter se pogosto dogovorila za preveč ambiciozno zastavljene cilje in roke,

| — | zanemarila je načeli trajnosti in sofinanciranja, |
| --- | --- |

—

zanemarila je načeli trajnosti in sofinanciranja,

| — | premalo je upoštevala pričakovano dodano vrednost in pospeševalni učinek sredstev Phare pri dejavnostih, ki jih vodijo mednarodne finančne institucije. |
| --- | --- |

—

premalo je upoštevala pričakovano dodano vrednost in pospeševalni učinek sredstev Phare pri dejavnostih, ki jih vodijo mednarodne finančne institucije.

V skladu s tem mora Komisija sprejeti ukrepe za izboljšanje svojega upravljanja glede teh treh vidikov (glej odstavke 57 do 61).

UVOD

Splošni cilj Phare

| 1. | Od leta 1997 je splošni cilj programa Phare pomoč državam Srednje in Vzhodne Evrope pri pripravah za pridružitev Evropski uniji. Za podporo reformam, ki jih zahteva članstvo v EU, program Phare kot del predpristopne strategije zagotavlja finančno pomoč. |
| --- | --- |

1.

Od leta 1997 je splošni cilj programa Phare pomoč državam Srednje in Vzhodne Evrope pri pripravah za pridružitev Evropski uniji. Za podporo reformam, ki jih zahteva članstvo v EU, program Phare kot del predpristopne strategije zagotavlja finančno pomoč.

| 2. | Komisija je oktobra 1999 sprejela posebne smernice za izvajanje programa Phare za obdobje 2000–2006 (1). V skladu s temi smernicami se je morala podpora Phare osredotočiti na dve glavni prednostni nalogi, naložbe in institucionalno izgradnjo (2). |
| --- | --- |

2.

Komisija je oktobra 1999 sprejela posebne smernice za izvajanje programa Phare za obdobje 2000–2006 (1). V skladu s temi smernicami se je morala podpora Phare osredotočiti na dve glavni prednostni nalogi, naložbe in institucionalno izgradnjo (2).

| 3. | Po pridružitvi 10 držav maja 2004 se je težišče širitvene politike preneslo predvsem na izvajanje pristopnih časovnih načrtov za Bolgarijo in Romunijo. |
| --- | --- |

3.

Po pridružitvi 10 držav maja 2004 se je težišče širitvene politike preneslo predvsem na izvajanje pristopnih časovnih načrtov za Bolgarijo in Romunijo.

| 4. | Po zaključku pristopnih pogajanj decembra 2004 je Komisija februarja 2005 sprejela ugodno mnenje o pristopu teh dveh držav k EU. Po odobritvi Evropskega parlamenta je bila aprila 2005 v Luxembourgu z Bolgarijo in Romunijo podpisana pristopna pogodba. Ta podpis tlakuje pot k ratifikacijiskima postopkoma, s katerima bo 1. januarja 2007 uradno potrjeno članstvo Bolgarije in Romunije. Vendar pa se Svet lahko odloči, da datum pristopa odloži za eno leto, na 1. januar 2008, če državi ne bosta izpolnjevali obveznosti, prevzetih med pogajanji. |
| --- | --- |

4.

Po zaključku pristopnih pogajanj decembra 2004 je Komisija februarja 2005 sprejela ugodno mnenje o pristopu teh dveh držav k EU. Po odobritvi Evropskega parlamenta je bila aprila 2005 v Luxembourgu z Bolgarijo in Romunijo podpisana pristopna pogodba. Ta podpis tlakuje pot k ratifikacijiskima postopkoma, s katerima bo 1. januarja 2007 uradno potrjeno članstvo Bolgarije in Romunije. Vendar pa se Svet lahko odloči, da datum pristopa odloži za eno leto, na 1. januar 2008, če državi ne bosta izpolnjevali obveznosti, prevzetih med pogajanji.

Programiranje in izvajanje programa Phare

| 5. | Potekajoča predpristopna strategija EU za Bolgarijo in Romunijo temelji na partnerstvih za pristop, ki zagotavljajo okvir za programiranje prednostnih nalog in finančnih virov. Na podlagi prednostnih nalog, opredeljenih v partnerstvih za pristop, je finančna pomoč dana na voljo z letnimi sklepi o financiranju, ki jih sprejme Komisija. |
| --- | --- |

5.

Potekajoča predpristopna strategija EU za Bolgarijo in Romunijo temelji na partnerstvih za pristop, ki zagotavljajo okvir za programiranje prednostnih nalog in finančnih virov. Na podlagi prednostnih nalog, opredeljenih v partnerstvih za pristop, je finančna pomoč dana na voljo z letnimi sklepi o financiranju, ki jih sprejme Komisija.

| 6. | Tem sklepom o financiranju sledijo finančni memorandumi, sklenjeni med Komisijo in bolgarskimi ter romunskimi organi oblasti. Finančni memorandumi se sklepajo v zvezi z nacionalnimi programi in določenimi področji, kot so programi čezmejnega sodelovanja, večdržavni programi ali programi za jedrsko varnost. Letni nacionalni programi financirajo prednostne potrebe, povezane s pristopom. |
| --- | --- |

6.

Tem sklepom o financiranju sledijo finančni memorandumi, sklenjeni med Komisijo in bolgarskimi ter romunskimi organi oblasti. Finančni memorandumi se sklepajo v zvezi z nacionalnimi programi in določenimi področji, kot so programi čezmejnega sodelovanja, večdržavni programi ali programi za jedrsko varnost. Letni nacionalni programi financirajo prednostne potrebe, povezane s pristopom.

| 7. | Finančnim memorandumom so priloženi tako imenovani projektni predlogi, ki opredeljujejo podrobnosti o vseh projektih, ki se bodo izvajali. Projektni predlogi so ključni dokumenti načrtovanja, ki navajajo cilje vsakega projekta, vključno s kazalniki učinkovitosti in časovnim razporedom izvajanja. Praviloma morajo biti projekti izvedeni v treh letih od podpisa finančnega memoranduma. |
| --- | --- |

7.

Finančnim memorandumom so priloženi tako imenovani projektni predlogi, ki opredeljujejo podrobnosti o vseh projektih, ki se bodo izvajali. Projektni predlogi so ključni dokumenti načrtovanja, ki navajajo cilje vsakega projekta, vključno s kazalniki učinkovitosti in časovnim razporedom izvajanja. Praviloma morajo biti projekti izvedeni v treh letih od podpisa finančnega memoranduma.

| 8. | Upravljanje programa Phare si delijo Komisija in nacionalni organi. Komisija (sedež in delegaciji v Sofiji in Bukarešti) je odgovorna za splošno upravljanje programa Phare in zlasti za razvoj politike Phare, programiranje pomoči Phare in za njen nadzor. Primarno odgovornost za začetek in izvajanje projektov nosita Bolgarija in Romunija. |
| --- | --- |

8.

Upravljanje programa Phare si delijo Komisija in nacionalni organi. Komisija (sedež in delegaciji v Sofiji in Bukarešti) je odgovorna za splošno upravljanje programa Phare in zlasti za razvoj politike Phare, programiranje pomoči Phare in za njen nadzor. Primarno odgovornost za začetek in izvajanje projektov nosita Bolgarija in Romunija.

| 9. | Program Phare v Bolgariji in Romuniji trenutno deluje v okviru tako imenovanega „decentraliziranega sistema izvajanja“. To pomeni, da državni organi v Bolgariji in Romuniji sami izvajajo postopke javnih naročil za naložbe. Vendar pred sklepanjem pogodb delegaciji Komisije v vsaki državi preverita pravilnost postopkov (predhodna kontrola). |
| --- | --- |

9.

Program Phare v Bolgariji in Romuniji trenutno deluje v okviru tako imenovanega „decentraliziranega sistema izvajanja“. To pomeni, da državni organi v Bolgariji in Romuniji sami izvajajo postopke javnih naročil za naložbe. Vendar pred sklepanjem pogodb delegaciji Komisije v vsaki državi preverita pravilnost postopkov (predhodna kontrola).

| 10. | Spremljanje izvajanja programov je skupna odgovornost držav pristopnic in Komisije, ki se izvaja prek skupnega nadzornega odbora. Vloga spremljanja je usmerjanje programa ter s tem povezanih projektov k njihovim dogovorjenim ciljem. |
| --- | --- |

10.

Spremljanje izvajanja programov je skupna odgovornost držav pristopnic in Komisije, ki se izvaja prek skupnega nadzornega odbora. Vloga spremljanja je usmerjanje programa ter s tem povezanih projektov k njihovim dogovorjenim ciljem.

Finančni pomen naložbene podpore v nacionalnih programih

| 11. | V okviru nacionalnih programov Phare je bilo za obdobje 2000–2004 Bolgariji skupaj dodeljenih 511 milijonov EUR, Romuniji pa 1 400 milijonov EUR, od tega je bilo 262 milijonov EUR (51,3 %) in 806 milijonov EUR (57,6 %) za Bolgarijo oziroma Romunijo posvečenih naložbeni podpori (glej Prilogo I). |
| --- | --- |

11.

V okviru nacionalnih programov Phare je bilo za obdobje 2000–2004 Bolgariji skupaj dodeljenih 511 milijonov EUR, Romuniji pa 1 400 milijonov EUR, od tega je bilo 262 milijonov EUR (51,3 %) in 806 milijonov EUR (57,6 %) za Bolgarijo oziroma Romunijo posvečenih naložbeni podpori (glej Prilogo I).

OBSEG REVIZIJE IN PRISTOP

| 12. | Glavni cilj revizije Sodišča je bil oceniti učinke in rezultate naložbenih delov projektov, ki jih podpira Phare v Bolgariji in Romuniji. Predmet revizije so bila štiri vprašanja:






  — | So bile naložbe v skladu s splošnimi cilji Phare? |
| --- | --- | --- |

12.

Glavni cilj revizije Sodišča je bil oceniti učinke in rezultate naložbenih delov projektov, ki jih podpira Phare v Bolgariji in Romuniji. Predmet revizije so bila štiri vprašanja:

—

So bile naložbe v skladu s splošnimi cilji Phare?

| — | So bili projekti vzpostavljeni? |
| --- | --- |

—

So bili projekti vzpostavljeni?

| — | So projekti delovali kot je bilo načrtovano? |
| --- | --- |

—

So projekti delovali kot je bilo načrtovano?

| — | So bili projekti trajnostni? |
| --- | --- |

—

So bili projekti trajnostni?

Diagram prikazuje, na katere točke se je osredotočila revizija Sodišča.

Image

| 13. | Z revizijo so bili preučeni projekti, ki so bili izvedeni v celoti ali pa so bili tik pred zaključkom. Ti projekti so bili preneseni iz nacionalnih programov Phare 2000, ki bi morali biti zaključeni do konca leta 2003, vendar so se nekateri projekti nadaljevali do konca leta 2005. |
| --- | --- |

13.

Z revizijo so bili preučeni projekti, ki so bili izvedeni v celoti ali pa so bili tik pred zaključkom. Ti projekti so bili preneseni iz nacionalnih programov Phare 2000, ki bi morali biti zaključeni do konca leta 2003, vendar so se nekateri projekti nadaljevali do konca leta 2005.

| 14. | Za leto 2000 je bilo iz nacionalnih programov Phare za naložbene dele dodeljenih 34,6 milijonov EUR Bolgariji in 146,6 milijonov EUR Romuniji (glej Prilogo II in Prilogo III). Sodišče je revidiralo 11 projektov (3), ki so zajemali 48 pogodb o dobavi in delih, kar predstavlja podporo Phare v višini 14 milijonov EUR za Bolgarijo in 51 milijonov EUR za Romunijo. Revizijska ekipa je v prvi polovici leta 2005 preučila projekte na kraju samem, kar je vključevalo obiske pri nacionalnih izvajalskih organih in enotah za vmesno vrednotenje (4). |
| --- | --- |

14.

Za leto 2000 je bilo iz nacionalnih programov Phare za naložbene dele dodeljenih 34,6 milijonov EUR Bolgariji in 146,6 milijonov EUR Romuniji (glej Prilogo II in Prilogo III). Sodišče je revidiralo 11 projektov (3), ki so zajemali 48 pogodb o dobavi in delih, kar predstavlja podporo Phare v višini 14 milijonov EUR za Bolgarijo in 51 milijonov EUR za Romunijo. Revizijska ekipa je v prvi polovici leta 2005 preučila projekte na kraju samem, kar je vključevalo obiske pri nacionalnih izvajalskih organih in enotah za vmesno vrednotenje (4).

UGOTOVITVE

Projekti so bili v skladu s splošnimi cilji Phare

| 15. | Splošni cilj programa Phare je pomoč državam kandidatkam pri pripravi na članstvo v EU. To zajema naložbe, katerih namen je okrepiti:






  (a) | regulativno infrastrukturo, potrebno za zagotovitev skladnosti s pravnim redom Skupnosti (5); |
| --- | --- | --- |

15.

Splošni cilj programa Phare je pomoč državam kandidatkam pri pripravi na članstvo v EU. To zajema naložbe, katerih namen je okrepiti:

(a)

regulativno infrastrukturo, potrebno za zagotovitev skladnosti s pravnim redom Skupnosti (5);

| (b) | ekonomsko in socialno kohezijo prek ukrepov, ki so podobni tistim, ki se v državah članicah podpirajo v okviru strukturnih skladov, vključno z obravnavanjem učinkov prestrukturiranja pomembnih gospodarskih sektorjev. |
| --- | --- |

(b)

ekonomsko in socialno kohezijo prek ukrepov, ki so podobni tistim, ki se v državah članicah podpirajo v okviru strukturnih skladov, vključno z obravnavanjem učinkov prestrukturiranja pomembnih gospodarskih sektorjev.

| 16. | Revidirani naložbeni projekti so bili v skladu s temi splošnimi cilji Phare. Preučeni projekti so bili usmerjeni k pristopu, saj so obravnavali zmogljivosti za spremljanje in izvajanje pravnega reda Skupnosti (na primer izvajanje okoljskih predpisov) ali ekonomsko in socialno kohezijo (t.j. ustanavljanje poslovnih parkov za mala in srednje velika podjetja). |
| --- | --- |

16.

Revidirani naložbeni projekti so bili v skladu s temi splošnimi cilji Phare. Preučeni projekti so bili usmerjeni k pristopu, saj so obravnavali zmogljivosti za spremljanje in izvajanje pravnega reda Skupnosti (na primer izvajanje okoljskih predpisov) ali ekonomsko in socialno kohezijo (t.j. ustanavljanje poslovnih parkov za mala in srednje velika podjetja).

Naložbe so bile vzpostavljene

| 17. | Na splošno so bile revidirane naložbe fizično vzpostavljene v skladu s pogoji pogodb o dobavi in delih. To pomeni, da je bil eden od začetnih pogojev za uspeh projektov zaradi skupnih prizadevanj organov oblasti v obeh državah pristopnicah in Komisije na splošno izpolnjen. |
| --- | --- |

17.

Na splošno so bile revidirane naložbe fizično vzpostavljene v skladu s pogoji pogodb o dobavi in delih. To pomeni, da je bil eden od začetnih pogojev za uspeh projektov zaradi skupnih prizadevanj organov oblasti v obeh državah pristopnicah in Komisije na splošno izpolnjen.

| 18. | V Okviru 1 je za ilustracijo vzpostavljenih naložb navedenih nekaj primerov iz vseh revidiranih projektov.

  Okvir 1





  — | Digitalni mobilni radijski komunikacijski sistem, dostavljen nacionalni mejni policijski službi v Bolgariji (pogodbena vrednost 6,0 milijona EUR). Sistem deluje na obmejnem področju Lyubimetz (poleg Turčije), ki je, kar zadeva čezmejni kriminal, eno najbolj kritičnih področij v Bolgariji, in je glavna tranzitna pot in kanal za nezakonito priseljevanje. |
| --- | --- | --- |

18.

V Okviru 1 je za ilustracijo vzpostavljenih naložb navedenih nekaj primerov iz vseh revidiranih projektov.

Okvir 1





  —

Digitalni mobilni radijski komunikacijski sistem, dostavljen nacionalni mejni policijski službi v Bolgariji (pogodbena vrednost 6,0 milijona EUR). Sistem deluje na obmejnem področju Lyubimetz (poleg Turčije), ki je, kar zadeva čezmejni kriminal, eno najbolj kritičnih področij v Bolgariji, in je glavna tranzitna pot in kanal za nezakonito priseljevanje.

| — | Oprema, ki romunski mejni policiji pomaga glede mobilnosti (4,4 milijona EUR) in nadzora (5,0 milijona EUR) na vzhodni meji z Moldavijo in Ukrajino. |
| --- | --- |

—

Oprema, ki romunski mejni policiji pomaga glede mobilnosti (4,4 milijona EUR) in nadzora (5,0 milijona EUR) na vzhodni meji z Moldavijo in Ukrajino.

| — | Oprema za spremljanje na področjih industrijskega onesnaževanja in zaščite pred sevanjem (Bolgarija). |
| --- | --- |

—

Oprema za spremljanje na področjih industrijskega onesnaževanja in zaščite pred sevanjem (Bolgarija).

| — | Infrastruktura, potrebna za boljšo namestitev prosilcev za azil/beguncev (Romunija). |
| --- | --- |

—

Infrastruktura, potrebna za boljšo namestitev prosilcev za azil/beguncev (Romunija).

| — | Računalniška oprema za Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo (Bolgarija). |
| --- | --- |

—

Računalniška oprema za Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo (Bolgarija).

| — | Upravljavska podatkovna baza o zapornikih (Romunija). |
| --- | --- |

—

Upravljavska podatkovna baza o zapornikih (Romunija).

Več kot polovica projektov ne deluje, kot je bilo načrtovano v času revizije

| 19. | Zgolj dejstvo, da so naložbe vzpostavljene, ne zadostuje. Za več kot polovico revidiranih naložbenih projektov, sredstva niso bila pravilno porabljena za predviden namen ali pa so bila zanj porabljena le delno. Učinki in rezultati so, včasih tudi do dve leti, zaostajali za načrtovanimi. Naslednji primeri kažejo, da je bil napredek pri doseganju posebnih ciljev projektov počasnejši od načrtovanega (odstavki 20 do 42). |
| --- | --- |

19.

Zgolj dejstvo, da so naložbe vzpostavljene, ne zadostuje. Za več kot polovico revidiranih naložbenih projektov, sredstva niso bila pravilno porabljena za predviden namen ali pa so bila zanj porabljena le delno. Učinki in rezultati so, včasih tudi do dve leti, zaostajali za načrtovanimi. Naslednji primeri kažejo, da je bil napredek pri doseganju posebnih ciljev projektov počasnejši od načrtovanega (odstavki 20 do 42).

Krepitev javnega tožilstva v Bolgariji

| 20. | Poseben cilj tega projekta je bila posodobitev vseh enot javnega tožilstva na centralni, regionalni in lokalni ravni. Naložbena podpora (skupna pogodbena vrednost v višini 1,8 milijona EUR) je zajemala dobavo računalniške in omrežne opreme ter izvajanje informacijskega sistema poenotenega arhiviranja. |
| --- | --- |

20.

Poseben cilj tega projekta je bila posodobitev vseh enot javnega tožilstva na centralni, regionalni in lokalni ravni. Naložbena podpora (skupna pogodbena vrednost v višini 1,8 milijona EUR) je zajemala dobavo računalniške in omrežne opreme ter izvajanje informacijskega sistema poenotenega arhiviranja.

| 21. | Programska oprema za informacijski sistem poenotenega arhiviranja je bila dostavljena leta 2003, vendar je bila uporabljena samo na eni od osmih lokacij, ki jih je obiskalo Sodišče. Za programsko opremo informacijskega sistema poenotenega arhiviranja v času revizije, maja 2005, ni bilo izdano potrdilo o končnem prevzemu, ker je bilo ugotovljenih preveč napak v njenem delovanju. |
| --- | --- |

21.

Programska oprema za informacijski sistem poenotenega arhiviranja je bila dostavljena leta 2003, vendar je bila uporabljena samo na eni od osmih lokacij, ki jih je obiskalo Sodišče. Za programsko opremo informacijskega sistema poenotenega arhiviranja v času revizije, maja 2005, ni bilo izdano potrdilo o končnem prevzemu, ker je bilo ugotovljenih preveč napak v njenem delovanju.

| 22. | Poleg tega so bile odkrite nedoslednosti v informacijsko tehnološki strategiji in neskladja med programsko in strojno opremo (na primer težave pri integraciji z obstoječo programsko opremo; v eni enoti javnega tožilstva 37 delovnih postaj ni bilo v uporabi, pač pa so bile v skladišču; ogrožena načrtovana širša uporaba informacijskega sistema poenotenega arhiviranja zaradi težav s ponudnikom spletnih storitev). |
| --- | --- |

22.

Poleg tega so bile odkrite nedoslednosti v informacijsko tehnološki strategiji in neskladja med programsko in strojno opremo (na primer težave pri integraciji z obstoječo programsko opremo; v eni enoti javnega tožilstva 37 delovnih postaj ni bilo v uporabi, pač pa so bile v skladišču; ogrožena načrtovana širša uporaba informacijskega sistema poenotenega arhiviranja zaradi težav s ponudnikom spletnih storitev).

| 23. | Zato je bil 18 mesecev po ciljnem datumu za dokončanje (konec leta 2003) novi informacijski sistem poenotenega arhiviranja v fazi preizkušanja in še vedno ni mogel služiti kot pomembno orodje v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji. Ko so Komisija in bolgarski organi oblasti oblikovali projekt, so podcenili zapletenost in precenili tehnično izvedljivost in združljivost z obstoječimi sistemi. |
| --- | --- |

23.

Zato je bil 18 mesecev po ciljnem datumu za dokončanje (konec leta 2003) novi informacijski sistem poenotenega arhiviranja v fazi preizkušanja in še vedno ni mogel služiti kot pomembno orodje v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji. Ko so Komisija in bolgarski organi oblasti oblikovali projekt, so podcenili zapletenost in precenili tehnično izvedljivost in združljivost z obstoječimi sistemi.

Krepitev romunskega sodnega in kazenskega sistema

| 24. | Podoben projekt je bil izveden v Romuniji (3 pogodbe o dobavi s skupno vrednostjo 8,4 milijona EUR), ki je imel za cilj vzpostavitev sistema vodenja in dokumentiranja primerov, in bi povezoval vsa sodišča in urade tožilstva v državi. Programska oprema za sistem vodenja in dokumentiranja primerov je bila razvita že v okviru zgodnejšega projekta Phare in dostavljena septembra 2002. Projekt Phare 2000 je imel za cilj biti „zadnji korak k povezovanju vseh sodišč in uradov tožilstva v sistem“. |
| --- | --- |

24.

Podoben projekt je bil izveden v Romuniji (3 pogodbe o dobavi s skupno vrednostjo 8,4 milijona EUR), ki je imel za cilj vzpostavitev sistema vodenja in dokumentiranja primerov, in bi povezoval vsa sodišča in urade tožilstva v državi. Programska oprema za sistem vodenja in dokumentiranja primerov je bila razvita že v okviru zgodnejšega projekta Phare in dostavljena septembra 2002. Projekt Phare 2000 je imel za cilj biti „zadnji korak k povezovanju vseh sodišč in uradov tožilstva v sistem“.

| 25. | V začetku leta 2005 splošni cilj projekta (uporaba delujočega sistema za vodenje in dokumentiranje primerov) še ni bil dosežen, čeprav je bilo dokončanje prvotnega projekta predvideno za konec novembra 2003. Na vseh lokacijah, ki jih je obiskalo Sodišče, je bila strojna oprema nameščena v skladu s pogodbami. Vendar pa je bila programska oprema, dostavljena v okviru prejšnjega programa Phare le delno v uporabi. Velik del sodne mreže v Romuniji sploh še ni prišel v stik s sistemom za vodenje in dokumentiranje primerov, saj romunski organi oblasti niso izpolnili svojih znatnih obveznosti sofinanciranja, namreč da v času trajanja programa dajo na voljo 12 milijonov EUR Ministrstvu za pravosodje in 10 milijonov EUR Ministrstvu za tožilstvo (6). Neizpolnjevanje teh finančnih obveznosti je pokazalo, da romunska vlada tega projekta reforme pravosodnega sistema, usmerjene k doseganju standardov EU, ni obravnavala kot prednostno nalogo. |
| --- | --- |

25.

V začetku leta 2005 splošni cilj projekta (uporaba delujočega sistema za vodenje in dokumentiranje primerov) še ni bil dosežen, čeprav je bilo dokončanje prvotnega projekta predvideno za konec novembra 2003. Na vseh lokacijah, ki jih je obiskalo Sodišče, je bila strojna oprema nameščena v skladu s pogodbami. Vendar pa je bila programska oprema, dostavljena v okviru prejšnjega programa Phare le delno v uporabi. Velik del sodne mreže v Romuniji sploh še ni prišel v stik s sistemom za vodenje in dokumentiranje primerov, saj romunski organi oblasti niso izpolnili svojih znatnih obveznosti sofinanciranja, namreč da v času trajanja programa dajo na voljo 12 milijonov EUR Ministrstvu za pravosodje in 10 milijonov EUR Ministrstvu za tožilstvo (6). Neizpolnjevanje teh finančnih obveznosti je pokazalo, da romunska vlada tega projekta reforme pravosodnega sistema, usmerjene k doseganju standardov EU, ni obravnavala kot prednostno nalogo.

Vlaganje v naložbe podjetniških inkubatorjev za mala in srednje velika podjetja na področjih upada industrije v Bolgariji

| 26. | Cilj projekta podjetniških inkubatorjev za mala in srednje velika podjetja (2,7 milijona EUR dodeljenih proračunskih sredstev za naložbe) je bila krepitev sektorja malih in srednje velikih podjetij v severovzhodnih in južno-centralnih regijah Bolgarije. Podjetniške inkubatorje naj bi ustvarili z obnovo starih stavb na področjih upada industrije v obeh regijah. Posameznike bi bilo treba spodbujati k ustanavljanju novih podjetij in s tem ustvarjanju novih zaposlitvenih možnosti, ki bi nadomestile izgubljena delovna mesta v tradicionalnih industrijah, ki so se morale prestrukturirati. |
| --- | --- |

26.

Cilj projekta podjetniških inkubatorjev za mala in srednje velika podjetja (2,7 milijona EUR dodeljenih proračunskih sredstev za naložbe) je bila krepitev sektorja malih in srednje velikih podjetij v severovzhodnih in južno-centralnih regijah Bolgarije. Podjetniške inkubatorje naj bi ustvarili z obnovo starih stavb na področjih upada industrije v obeh regijah. Posameznike bi bilo treba spodbujati k ustanavljanju novih podjetij in s tem ustvarjanju novih zaposlitvenih možnosti, ki bi nadomestile izgubljena delovna mesta v tradicionalnih industrijah, ki so se morale prestrukturirati.

| 27. | Na koncu je bilo za obnovo izbranih šest stavb. V času revizije julija 2005 je samo ena od njih (Montana) začenjala delovati kot podjetniški inkubator. Pet let po oceni potreb ni bilo nobenega regionalnega učinka pri ustvarjanju nadomestnih delovnih mest na področjih upada industrije. |
| --- | --- |

27.

Na koncu je bilo za obnovo izbranih šest stavb. V času revizije julija 2005 je samo ena od njih (Montana) začenjala delovati kot podjetniški inkubator. Pet let po oceni potreb ni bilo nobenega regionalnega učinka pri ustvarjanju nadomestnih delovnih mest na področjih upada industrije.

| 28. | Pomanjkanje napredka gre v glavnem pripisati šibki izvajalski zmogljivosti nacionalnih organov. Šibka upravna zmogljivost je bila tudi glavni vzrok za preklic še enega projekta na področju malih in srednje velikih podjetij (glej Okvir 2).

  Okvir 2Načrtovan projekt v Bolgariji z nazivom „Certifikacija kakovosti MSP“ (dodeljena proračunska sredstva v znesku 4,8 milijona EUR) na koncu sploh ni bil izveden. Njegov poseben cilj je bil izboljšati konkurenčnost in izvozno sposobnost proizvodnega sektorja. Predhodna kontrola (glej odstavek 9), ki jo je opravila delegacija v Sofiji, je delovala učinkovito in je zaradi pomanjkanja ustreznih izvedbenih struktur in postopkov za sheme nevračljivih sredstev v zadevnih ministrstvih zavrnila dokumentacijo prvega razpisa. Na koncu delegacija ni odobrila postopka dodeljevanja nevračljivih sredstev, ker ocena upravne ustreznosti in upravičenosti vlagateljev s strani Bolgarov ni bila dosledna in podjetja niso bila enakovredno obravnavana. Po drugi strani so bolgarski organi oblasti delegaciji očitali, da ni podala usklajenih podatkov o pravnem okviru EU, ki se uporablja. |
| --- | --- |

28.

Pomanjkanje napredka gre v glavnem pripisati šibki izvajalski zmogljivosti nacionalnih organov. Šibka upravna zmogljivost je bila tudi glavni vzrok za preklic še enega projekta na področju malih in srednje velikih podjetij (glej Okvir 2).

Okvir 2Načrtovan projekt v Bolgariji z nazivom „Certifikacija kakovosti MSP“ (dodeljena proračunska sredstva v znesku 4,8 milijona EUR) na koncu sploh ni bil izveden. Njegov poseben cilj je bil izboljšati konkurenčnost in izvozno sposobnost proizvodnega sektorja. Predhodna kontrola (glej odstavek 9), ki jo je opravila delegacija v Sofiji, je delovala učinkovito in je zaradi pomanjkanja ustreznih izvedbenih struktur in postopkov za sheme nevračljivih sredstev v zadevnih ministrstvih zavrnila dokumentacijo prvega razpisa. Na koncu delegacija ni odobrila postopka dodeljevanja nevračljivih sredstev, ker ocena upravne ustreznosti in upravičenosti vlagateljev s strani Bolgarov ni bila dosledna in podjetja niso bila enakovredno obravnavana. Po drugi strani so bolgarski organi oblasti delegaciji očitali, da ni podala usklajenih podatkov o pravnem okviru EU, ki se uporablja.

Lokalni in regionalni infrastrukturni projekti v Romuniji

| 29. | V času revizije marca 2005 so bila še vedno potrebna tudi večja prizadevanja za dosego ciljev v zvezi z dvema centroma za razvoj podjetniške infrastrukture v Romuniji (skupna pogodbena vrednost 13,7 milijona EUR). Gradbena dela so še potekala, čeprav je bil po projektnem predlogu kot prvotni datum zaključka predviden oktober 2004. Pomanjkljivosti v zasnovi so prispevale k podaljšanju pogodb o gradbenih delih. V zvezi s prihodnostjo teh dveh projektov je bilo treba rešiti še vrsto upravljalskih težav (glej odstavke 53 do 56 z naslovom „Tveganja v zvezi z ekonomsko sposobnostjo“). |
| --- | --- |

29.

V času revizije marca 2005 so bila še vedno potrebna tudi večja prizadevanja za dosego ciljev v zvezi z dvema centroma za razvoj podjetniške infrastrukture v Romuniji (skupna pogodbena vrednost 13,7 milijona EUR). Gradbena dela so še potekala, čeprav je bil po projektnem predlogu kot prvotni datum zaključka predviden oktober 2004. Pomanjkljivosti v zasnovi so prispevale k podaljšanju pogodb o gradbenih delih. V zvezi s prihodnostjo teh dveh projektov je bilo treba rešiti še vrsto upravljalskih težav (glej odstavke 53 do 56 z naslovom „Tveganja v zvezi z ekonomsko sposobnostjo“).

| 30. | Naziv drugega projekta v Romuniji je bil „Posodobitev in razvoj turistične infrastrukture v Piatra Neamt“ (pogodbena vrednost 2,3 milijona EUR). Infrastruktura je bila vzpostavljena v skladu s pogodbo za dela. Vendar je bil naziv projekta zavajajoč, saj na obnovljenem območju ni bilo veliko stvari, ki bi privabljale turiste. Glavna predmeta financiranja sta bila most in 3 kilometre dolga ulica, oba izven turističnega območja, na njiju pa redno poteka lokalni promet. Samo „turistično“ območje je objekt za razvedrilo, ki ga večinoma uporablja (spomladi in poleti) lokalna skupnost. Poleg tega je na zemljišču grd, prazen in propadajoč olimpijski bazen. Zato je območje, ki je znano pod imenom Strand, videti le na pol obnovljeno in ne more s privabljanjem turistov ustvariti novih delovnih mest, kot je bilo načrtovano. |
| --- | --- |

30.

Naziv drugega projekta v Romuniji je bil „Posodobitev in razvoj turistične infrastrukture v Piatra Neamt“ (pogodbena vrednost 2,3 milijona EUR). Infrastruktura je bila vzpostavljena v skladu s pogodbo za dela. Vendar je bil naziv projekta zavajajoč, saj na obnovljenem območju ni bilo veliko stvari, ki bi privabljale turiste. Glavna predmeta financiranja sta bila most in 3 kilometre dolga ulica, oba izven turističnega območja, na njiju pa redno poteka lokalni promet. Samo „turistično“ območje je objekt za razvedrilo, ki ga večinoma uporablja (spomladi in poleti) lokalna skupnost. Poleg tega je na zemljišču grd, prazen in propadajoč olimpijski bazen. Zato je območje, ki je znano pod imenom Strand, videti le na pol obnovljeno in ne more s privabljanjem turistov ustvariti novih delovnih mest, kot je bilo načrtovano.

| 31. | Svojih ciljev nista mogla doseči še dva druga infrastrukturna projekta v Romuniji:






  (a) | most, ki prek reke Prut povezuje Romunijo in Moldavijo, je bil dokončan decembra 2004 (skupna pogodbena cena 3,1 milijona EUR). Žal ga ni možno uporabljati, saj je treba dostopno cesto na moldavijski strani šele zgraditi. Poleg tega na nobeni strani še ni mejnih kontrolnih točk; |
| --- | --- | --- |

31.

Svojih ciljev nista mogla doseči še dva druga infrastrukturna projekta v Romuniji:

(a)

most, ki prek reke Prut povezuje Romunijo in Moldavijo, je bil dokončan decembra 2004 (skupna pogodbena cena 3,1 milijona EUR). Žal ga ni možno uporabljati, saj je treba dostopno cesto na moldavijski strani šele zgraditi. Poleg tega na nobeni strani še ni mejnih kontrolnih točk;

| (b) | gradbena dela na dvorani za mednarodne sejme v mestu Konstanca (projekt v vrednosti 6,4 milijona EUR) so se zaustavila septembra 2004, ko je okrajni svet v Konstanci preklical gradbeno dovoljenje, sklicujoč se na tehnična neskladja. Neprestana in argumentirana prizadevanja različnih interesnih skupin sveta od takrat niso prepričala da izda novo dovoljenje. Čeprav so nastali realni stroški v znesku okoli 3 milijone EUR, je projekt resno ogrožen. |
| --- | --- |

(b)

gradbena dela na dvorani za mednarodne sejme v mestu Konstanca (projekt v vrednosti 6,4 milijona EUR) so se zaustavila septembra 2004, ko je okrajni svet v Konstanci preklical gradbeno dovoljenje, sklicujoč se na tehnična neskladja. Neprestana in argumentirana prizadevanja različnih interesnih skupin sveta od takrat niso prepričala da izda novo dovoljenje. Čeprav so nastali realni stroški v znesku okoli 3 milijone EUR, je projekt resno ogrožen.

Bolgarski postprivatizacijski sklad

| 32. | Poseben primer podpore naložbam je bila poraba sredstev Phare za bolgarski postprivatizacijski sklad. Evropska banka za obnovo in razvoj je bolgarski postprivatizacijski sklad ustanovila leta 1998 v obliki sklada za obdobje desetih let. Cilj je bil prispevati k razvoju zasebnega sektorja v Bolgariji in z zagotovitvijo dolgoročnega lastniškega financiranja ter strokovnega znanja in izkušenj izboljšati uspešnost izbranih bolgarskih zasebnih podjetij. |
| --- | --- |

32.

Poseben primer podpore naložbam je bila poraba sredstev Phare za bolgarski postprivatizacijski sklad. Evropska banka za obnovo in razvoj je bolgarski postprivatizacijski sklad ustanovila leta 1998 v obliki sklada za obdobje desetih let. Cilj je bil prispevati k razvoju zasebnega sektorja v Bolgariji in z zagotovitvijo dolgoročnega lastniškega financiranja ter strokovnega znanja in izkušenj izboljšati uspešnost izbranih bolgarskih zasebnih podjetij.

| 33. | Evropska banka za obnovo in razvoj je bila na splošno odgovorna za bolgarski postprivatizacijski sklad in je za upravitelja sklada uporabila družbo za upravljanje premoženja. Evropska banka za obnovo in razvoj je kapitalizirala bolgarski postprivatizacijski sklad s 30 milijoni EUR lastniških sredstev in iz bolgarskih nacionalnih programov Phare za obdobje 1997–2000 prejela 6,5 milijona EUR plačil Phare. Denar iz programa Phare, ki ni imel značaja neposredne naložbe, je bil uporabljen za stroške poslovanja upravitelja sklada, svetovanje podjetjem ter za izplačilo upravljalskega honorarja Evropske banke za obnovo in razvoj. |
| --- | --- |

33.

Evropska banka za obnovo in razvoj je bila na splošno odgovorna za bolgarski postprivatizacijski sklad in je za upravitelja sklada uporabila družbo za upravljanje premoženja. Evropska banka za obnovo in razvoj je kapitalizirala bolgarski postprivatizacijski sklad s 30 milijoni EUR lastniških sredstev in iz bolgarskih nacionalnih programov Phare za obdobje 1997–2000 prejela 6,5 milijona EUR plačil Phare. Denar iz programa Phare, ki ni imel značaja neposredne naložbe, je bil uporabljen za stroške poslovanja upravitelja sklada, svetovanje podjetjem ter za izplačilo upravljalskega honorarja Evropske banke za obnovo in razvoj.

| 34. | Več dejavnikov kaže, da poraba sredstev Phare ni bila ne učinkovita ne uspešna:






  (a) | Bolgarski postprivatizacijski sklad je namesto naložb v 12–15 podjetij delnice pridobil samo v šestih. |
| --- | --- | --- |

34.

Več dejavnikov kaže, da poraba sredstev Phare ni bila ne učinkovita ne uspešna:

(a)

Bolgarski postprivatizacijski sklad je namesto naložb v 12–15 podjetij delnice pridobil samo v šestih.

| (b) | Eno od teh šestih podjetij – tisto, v katero je sklad vložil daleč največji delež sredstev (4 milijone EUR) – je šlo v stečaj. |
| --- | --- |

(b)

Eno od teh šestih podjetij – tisto, v katero je sklad vložil daleč največji delež sredstev (4 milijone EUR) – je šlo v stečaj.

| (c) | Upravljavski stroški upravljalca sklada so bili nesorazmerno visoki: 4,5 milijona EUR je bilo v obdobju 1998–2002 porabljenih za upravne stroške, medtem ko je bil skupni znesek neposrednih kapitalskih naložb v šestih podjetjih po njihovi privatizaciji le 11,6 milijona EUR. |
| --- | --- |

(c)

Upravljavski stroški upravljalca sklada so bili nesorazmerno visoki: 4,5 milijona EUR je bilo v obdobju 1998–2002 porabljenih za upravne stroške, medtem ko je bil skupni znesek neposrednih kapitalskih naložb v šestih podjetjih po njihovi privatizaciji le 11,6 milijona EUR.

| 35. | Bolgarski organi oblasti s skladom niso bili zadovoljni in Komisija je posredovala, da bi preprečila nadaljnjo porabo sredstev EU. Evropska banka za obnovo in razvoj je konec leta 2002 predčasno ukinila bolgarski postprivatizacijski sklad. |
| --- | --- |

35.

Bolgarski organi oblasti s skladom niso bili zadovoljni in Komisija je posredovala, da bi preprečila nadaljnjo porabo sredstev EU. Evropska banka za obnovo in razvoj je konec leta 2002 predčasno ukinila bolgarski postprivatizacijski sklad.

| 36. | Glavni razlog za neuspeh bolgarskega postprivatizacijskega sklada je bilo, kot kaže, delo podjetja za upravljanje sklada, ki je v na splošno težkem postprivatizacijskem obdobju izvajalo napačne ocene (odločitve o naložbah). Pobuda za stroškovno učinkovito delo je bila zmanjšana, ker je vse stroške poslovanja prevzel Phare. Pospeševalni (7) učinek naložbe ni bil dosežen, saj je bila ta uporabljena kot podpora običajnemu poslovanju Evropske banke za obnovo in razvoj. |
| --- | --- |

36.

Glavni razlog za neuspeh bolgarskega postprivatizacijskega sklada je bilo, kot kaže, delo podjetja za upravljanje sklada, ki je v na splošno težkem postprivatizacijskem obdobju izvajalo napačne ocene (odločitve o naložbah). Pobuda za stroškovno učinkovito delo je bila zmanjšana, ker je vse stroške poslovanja prevzel Phare. Pospeševalni (7) učinek naložbe ni bil dosežen, saj je bila ta uporabljena kot podpora običajnemu poslovanju Evropske banke za obnovo in razvoj.

Liberalizacija energetskega sektorja v Romuniji

| 37. | V Romuniji je projekt za posodobitev elektro industrij utrpel precejšnje zamude, kar je upočasnilo pripravo Romunije za vstop na notranji trg električne energije EU. Phare pokriva 11 % od 203 milijone EUR vrednega naložbenega dela programa, preostanek pa se podpira z nacionalnim sofinanciranjem (24 %) ter posojili Evropske banke za obnovo in razvoj (25 %) in Evropske investicijske banke (40 %). Prvotni ciljni datum za dokončanje izboljšav prenosnega omrežja (vključno z vsemi elementi Phare) je bil avgust 2002. Ta rok je bil dvakrat prestavljen, prvič na november 2004 in drugič na junij 2005. Sklepanje pogodb je zastalo zaradi obotavljanja vlade, pri izpolnitvi enega od projektnih pogojev: zadovoljivega napredka pri privatizaciji dveh podjetij za distribucijo električne energije. |
| --- | --- |

37.

V Romuniji je projekt za posodobitev elektro industrij utrpel precejšnje zamude, kar je upočasnilo pripravo Romunije za vstop na notranji trg električne energije EU. Phare pokriva 11 % od 203 milijone EUR vrednega naložbenega dela programa, preostanek pa se podpira z nacionalnim sofinanciranjem (24 %) ter posojili Evropske banke za obnovo in razvoj (25 %) in Evropske investicijske banke (40 %). Prvotni ciljni datum za dokončanje izboljšav prenosnega omrežja (vključno z vsemi elementi Phare) je bil avgust 2002. Ta rok je bil dvakrat prestavljen, prvič na november 2004 in drugič na junij 2005. Sklepanje pogodb je zastalo zaradi obotavljanja vlade, pri izpolnitvi enega od projektnih pogojev: zadovoljivega napredka pri privatizaciji dveh podjetij za distribucijo električne energije.

| 38. | Projekt je prispeval k prestrukturiranju sektorja v skladu z direktivami EU. Ker pa se ta projekt v glavnem izvaja prek posojil Evropske banke za obnovo in razvoj in Evropske investicijske banke, ni jasno, da je Phare dodatna (8) komponenta. Deli, ki se financirajo iz programa Phare, so pomagali izvajalcu dejavnosti prenosa in organizatorju komercialnega trga, ne pa neposredno organu za nadzor električne energije. |
| --- | --- |

38.

Projekt je prispeval k prestrukturiranju sektorja v skladu z direktivami EU. Ker pa se ta projekt v glavnem izvaja prek posojil Evropske banke za obnovo in razvoj in Evropske investicijske banke, ni jasno, da je Phare dodatna (8) komponenta. Deli, ki se financirajo iz programa Phare, so pomagali izvajalcu dejavnosti prenosa in organizatorju komercialnega trga, ne pa neposredno organu za nadzor električne energije.

Kmetijska statistika v Bolgariji

| 39. | V Bolgariji je bilo dokončanje projekta z naslovom „Prestrukturiranje kmetijskega statističnega sistema“ (skupna pogodbena vrednost 0,4 milijona EUR) predvideno za januar 2002. Informacijsko-tehnološka oprema je bila nameščena v začetku leta 2003, vendar se še ni uporabljala za predviden namen. Tako je bilo, ker je bila dostavljena programska oprema zaradi slabega dela dobavitelja programske opreme okvarjena. Zaradi tega sistem omrežja za kmetijsko statistiko januarja 2005 še ni deloval, čeprav je Komisija nakazala, da je bil od takrat dosežen znaten napredek. Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo še nima vzpostavljenega sistema omrežja za kmetijsko statistiko, kar bi v prihodnosti olajšalo izvajanje skupne kmetijske politike EU. |
| --- | --- |

39.

V Bolgariji je bilo dokončanje projekta z naslovom „Prestrukturiranje kmetijskega statističnega sistema“ (skupna pogodbena vrednost 0,4 milijona EUR) predvideno za januar 2002. Informacijsko-tehnološka oprema je bila nameščena v začetku leta 2003, vendar se še ni uporabljala za predviden namen. Tako je bilo, ker je bila dostavljena programska oprema zaradi slabega dela dobavitelja programske opreme okvarjena. Zaradi tega sistem omrežja za kmetijsko statistiko januarja 2005 še ni deloval, čeprav je Komisija nakazala, da je bil od takrat dosežen znaten napredek. Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo še nima vzpostavljenega sistema omrežja za kmetijsko statistiko, kar bi v prihodnosti olajšalo izvajanje skupne kmetijske politike EU.

Projekt v zvezi z azilom v Romuniji

| 40. | Namen projekta v zvezi z azilom v Romuniji (skupna pogodbena vrednost 1,6 milijona EUR) je nadalje razvijati azilni sistem, usmerjen k harmonizaciji z evropskimi postopki in praksami. Sredstva so bila v glavnem uporabljena za ustanovitev dveh novih namestitvenih centrov v mestih Galati (vzhodna meja) in Temišvar (zahodna meja). |
| --- | --- |

40.

Namen projekta v zvezi z azilom v Romuniji (skupna pogodbena vrednost 1,6 milijona EUR) je nadalje razvijati azilni sistem, usmerjen k harmonizaciji z evropskimi postopki in praksami. Sredstva so bila v glavnem uporabljena za ustanovitev dveh novih namestitvenih centrov v mestih Galati (vzhodna meja) in Temišvar (zahodna meja).

| 41. | Zmogljivosti v centru Galati so bile v veliki meri neizkoriščene. V času revizije je bilo v tem centru nameščenih samo 19 prosilcev za azil, kar pomeni 7,6 % stopnjo zasedenosti (9). Osebe, ki so tam bivale junija 2005, niso bile lokalni prosilci, ampak skupina bangladeških državljanov, ki so bili v center prepeljani iz drugih delov Romunije. Po navedbah Nacionalnega urada za begunce nikoli ni bilo prošenj za azil na mejnih prehodih vzdolž vzhodne meje (oziroma na skoraj kateri koli romunski zunanji meji razen letališča v Bukarešti). Splošna slika v Galatiju – prosilci v državo niso vstopali na vzhodni meji, dve nadstropji stavbe nista bili v uporabi, material za gospodinjstvo je bil nedotaknjen, zdravstveni material neodprt, avtomobili skorajda niso bili v uporabi – kaže, da ni bilo zares potrebno ustanoviti novega azilnega centra v Galatiju. |
| --- | --- |

41.

Zmogljivosti v centru Galati so bile v veliki meri neizkoriščene. V času revizije je bilo v tem centru nameščenih samo 19 prosilcev za azil, kar pomeni 7,6 % stopnjo zasedenosti (9). Osebe, ki so tam bivale junija 2005, niso bile lokalni prosilci, ampak skupina bangladeških državljanov, ki so bili v center prepeljani iz drugih delov Romunije. Po navedbah Nacionalnega urada za begunce nikoli ni bilo prošenj za azil na mejnih prehodih vzdolž vzhodne meje (oziroma na skoraj kateri koli romunski zunanji meji razen letališča v Bukarešti). Splošna slika v Galatiju – prosilci v državo niso vstopali na vzhodni meji, dve nadstropji stavbe nista bili v uporabi, material za gospodinjstvo je bil nedotaknjen, zdravstveni material neodprt, avtomobili skorajda niso bili v uporabi – kaže, da ni bilo zares potrebno ustanoviti novega azilnega centra v Galatiju.

| 42. | Splošna slika kaže, da je bilo v Romuniji zmogljivosti za prosilce za azil in begunce na voljo več, kot je bilo dejansko potrebno. Po drugi strani je zaradi negotovosti pri bodočih gospodarskih razmerah in stabilnosti regije težko predvideti, kakšno bo število prosilcev za azil v prihodnosti. Če se bo majhna zasedenost nadaljevala v prihajajočih letih, je nujno treba razmisliti o drugih načinih uporabe teh stavb in opreme v njih, posebno pokvarljive. |
| --- | --- |

42.

Splošna slika kaže, da je bilo v Romuniji zmogljivosti za prosilce za azil in begunce na voljo več, kot je bilo dejansko potrebno. Po drugi strani je zaradi negotovosti pri bodočih gospodarskih razmerah in stabilnosti regije težko predvideti, kakšno bo število prosilcev za azil v prihodnosti. Če se bo majhna zasedenost nadaljevala v prihajajočih letih, je nujno treba razmisliti o drugih načinih uporabe teh stavb in opreme v njih, posebno pokvarljive.

Pri večini revidiranih projektov ni bila zagotovljena trajnost

| 43. | V skladu s smernicami Phare morajo biti naložbeni projekti trajnostni tudi po datumu pridružitve, vključno s finančnimi sredstvi za kritje prihodnjih stroškov vzdrževanja in delovanja. Sodišče je revidiralo trajnost na podlagi dveh vidikov: vzdrževanja tehnične sposobnosti za naložbeno blago (glej odstavke 44 do 50) in ekonomske sposobnosti za podjetniške inkubatorje in industrijske parke (glej odstavke 51 do 56). |
| --- | --- |

43.

V skladu s smernicami Phare morajo biti naložbeni projekti trajnostni tudi po datumu pridružitve, vključno s finančnimi sredstvi za kritje prihodnjih stroškov vzdrževanja in delovanja. Sodišče je revidiralo trajnost na podlagi dveh vidikov: vzdrževanja tehnične sposobnosti za naložbeno blago (glej odstavke 44 do 50) in ekonomske sposobnosti za podjetniške inkubatorje in industrijske parke (glej odstavke 51 do 56).

Tveganja v zvezi z vzdrževanjem tehnične sposobnosti

| 44. | Za zagotovitev dolgotrajnih rezultatov je treba drage naložbe ustrezno vzdrževati. Na splošno ni bilo jasnih načrtov o kritju prihodnjih stroškov vzdrževanja po preteku garancijskega roka. V številnih primerih je postalo očitno splošno pomanjkanje nacionalnih sredstev. Javno tožilstvo v Bolgariji ni imelo dovolj proračunskih sredstev za kritje osnovnih potreb, kot so na primer ustrezno usposobljeni strokovnjaki za informacijsko tehnologijo, optični bralniki oziroma ustrezno ohlajeni prostori za strežnike. V romunskem sodnem sektorju (sistem vodenja in dokumentiranja primerov) so bile težave podobne. |
| --- | --- |

44.

Za zagotovitev dolgotrajnih rezultatov je treba drage naložbe ustrezno vzdrževati. Na splošno ni bilo jasnih načrtov o kritju prihodnjih stroškov vzdrževanja po preteku garancijskega roka. V številnih primerih je postalo očitno splošno pomanjkanje nacionalnih sredstev. Javno tožilstvo v Bolgariji ni imelo dovolj proračunskih sredstev za kritje osnovnih potreb, kot so na primer ustrezno usposobljeni strokovnjaki za informacijsko tehnologijo, optični bralniki oziroma ustrezno ohlajeni prostori za strežnike. V romunskem sodnem sektorju (sistem vodenja in dokumentiranja primerov) so bile težave podobne.

| 45. | Pomanjkanje razpoložljivih nacionalnih sredstev je skupaj z zapletenostjo dela opreme pri nekaterih projektih že povzročilo težave. Na področju opremljenosti mejne policije naslednji primeri kažejo na posledice zaradi težav z vzdrževanjem. |
| --- | --- |

45.

Pomanjkanje razpoložljivih nacionalnih sredstev je skupaj z zapletenostjo dela opreme pri nekaterih projektih že povzročilo težave. Na področju opremljenosti mejne policije naslednji primeri kažejo na posledice zaradi težav z vzdrževanjem.

| 46. | Nacionalna mejna policijska služba v Bolgariji je navedla, da ni bilo nacionalnega financiranja, ki bi bilo po preteku garancijskega roka namenjeno za vzdrževanje radijskega komunikacijskega sistema. Poleg tega bi bilo treba pri sistemih nadzora s toplotnim slikanjem nadomestiti elektronske dele po petih do sedmih letih življenjske dobe. Leta 2007 bodo kamere s toplotnim slikanjem v uporabi pet let. |
| --- | --- |

46.

Nacionalna mejna policijska služba v Bolgariji je navedla, da ni bilo nacionalnega financiranja, ki bi bilo po preteku garancijskega roka namenjeno za vzdrževanje radijskega komunikacijskega sistema. Poleg tega bi bilo treba pri sistemih nadzora s toplotnim slikanjem nadomestiti elektronske dele po petih do sedmih letih življenjske dobe. Leta 2007 bodo kamere s toplotnim slikanjem v uporabi pet let.

| 47. | Pravilna uporaba nove in sodobne opreme podaljšuje njeno življenjsko dobo. Za najbolj optimalno uporabo opreme je treba uslužbence usposobiti za ravnanje z njo. V tem primeru usposabljanje kot del projekta (0,5 milijona EUR), ki naj bi okrepil sodelovanje med agencijami, ni bilo izvedeno. |
| --- | --- |

47.

Pravilna uporaba nove in sodobne opreme podaljšuje njeno življenjsko dobo. Za najbolj optimalno uporabo opreme je treba uslužbence usposobiti za ravnanje z njo. V tem primeru usposabljanje kot del projekta (0,5 milijona EUR), ki naj bi okrepil sodelovanje med agencijami, ni bilo izvedeno.

| 48. | Bolgarska mejna policija predvideva, da bo prišlo do težav z vzdrževanjem vozil na štirikolesni pogon. Avtomobilska znamka, z javnim razpisom izbranega ponudnika nima lokalnih vzdrževalnih objektov. Običajni avtomobil v voznem parku nacionalne mejne policijske službe je avtomobil ruske izdelave, katerega cena znaša tretjino cene vrste avtomobila, dobavljenega v okviru Phare, in tudi katerega rezervni deli so cenejši. Vendar pravila Phare o evropskem poreklu onemogočajo nakup vozil izven območja EU ali držav kandidatk. |
| --- | --- |

48.

Bolgarska mejna policija predvideva, da bo prišlo do težav z vzdrževanjem vozil na štirikolesni pogon. Avtomobilska znamka, z javnim razpisom izbranega ponudnika nima lokalnih vzdrževalnih objektov. Običajni avtomobil v voznem parku nacionalne mejne policijske službe je avtomobil ruske izdelave, katerega cena znaša tretjino cene vrste avtomobila, dobavljenega v okviru Phare, in tudi katerega rezervni deli so cenejši. Vendar pravila Phare o evropskem poreklu onemogočajo nakup vozil izven območja EU ali držav kandidatk.

| 49. | Razpoložljivost virov za vzdrževanje je še toliko bolj pomembna, ker je bil del opreme nezanesljiv ali pa njene tehnične zmogljivosti niso izpolnjevale zahtev uporabnikov:






  (a) | V Bolgariji je bila omejena razpoložljivost očal za nočno opazovanje, ker je bilo 65 parov od 112 prvotno dostavljenih poslanih dobavitelju nazaj v popravilo. |
| --- | --- | --- |

49.

Razpoložljivost virov za vzdrževanje je še toliko bolj pomembna, ker je bil del opreme nezanesljiv ali pa njene tehnične zmogljivosti niso izpolnjevale zahtev uporabnikov:

(a)

V Bolgariji je bila omejena razpoložljivost očal za nočno opazovanje, ker je bilo 65 parov od 112 prvotno dostavljenih poslanih dobavitelju nazaj v popravilo.

| (b) | Romunske evidence kažejo, da osem po naročilu izdelanih nadzornih vozil, financiranih iz Phare (skupna cena 2,1 milijona EUR) od novembra 2003, ko so se začela uporabljati, ni delovalo tretjino časa. Popravila strojnih delov za nadzor je treba opraviti v tujini, zato je obdobje, ko vozila niso v uporabi, še daljše. Pri 35 nadzornih vozilih iste znamke, ki so bila financirana iz nacionalnih sredstev, je bila stopnja neuporabe podobna. Predhodna razporeditev nacionalnih vozil na ista mejna območja, sproža dodatno vprašanje glede dodatnosti vozil Phare. Projektni predlog ne omenja teh vozil, financiranih iz nacionalnih sredstev, ko upravičuje nakup opreme za nadzor iz sredstev Phare (10). |
| --- | --- |

(b)

Romunske evidence kažejo, da osem po naročilu izdelanih nadzornih vozil, financiranih iz Phare (skupna cena 2,1 milijona EUR) od novembra 2003, ko so se začela uporabljati, ni delovalo tretjino časa. Popravila strojnih delov za nadzor je treba opraviti v tujini, zato je obdobje, ko vozila niso v uporabi, še daljše. Pri 35 nadzornih vozilih iste znamke, ki so bila financirana iz nacionalnih sredstev, je bila stopnja neuporabe podobna. Predhodna razporeditev nacionalnih vozil na ista mejna območja, sproža dodatno vprašanje glede dodatnosti vozil Phare. Projektni predlog ne omenja teh vozil, financiranih iz nacionalnih sredstev, ko upravičuje nakup opreme za nadzor iz sredstev Phare (10).

| (c) | Po navedbah romunske mejne policije dveh rečnih izvidniških čolnov (vsak je stal 300 000 EUR) pozimi v delti Donave (tj. dva do tri mesece na leto) zaradi zamrznjene reke ni bilo mogoče uporabljati. Tehnične specifikacije so navajale, da bi čolni morali biti sposobni delovati noč in dan, v zdrobljenem ledu in pri temperaturah od –15 do 45 stopinj. |
| --- | --- |

(c)

Po navedbah romunske mejne policije dveh rečnih izvidniških čolnov (vsak je stal 300 000 EUR) pozimi v delti Donave (tj. dva do tri mesece na leto) zaradi zamrznjene reke ni bilo mogoče uporabljati. Tehnične specifikacije so navajale, da bi čolni morali biti sposobni delovati noč in dan, v zdrobljenem ledu in pri temperaturah od –15 do 45 stopinj.

| 50. | Če se ne zagotovi, da bodo na voljo viri za nadomestitev ali obnovo opreme ali delov, ki se bližajo koncu svoje življenjske dobe, na primer motorjev rečnih izvidniških čolnov v Romuniji, obstaja tveganje, da revidirana mejna oprema ne bo več v celoti delovala, ko Bolgarija in Romunija pristopita k EU (ali celo k schengenskemu območju) in bodo njune meje tvorile del zunanje meje EU. |
| --- | --- |

50.

Če se ne zagotovi, da bodo na voljo viri za nadomestitev ali obnovo opreme ali delov, ki se bližajo koncu svoje življenjske dobe, na primer motorjev rečnih izvidniških čolnov v Romuniji, obstaja tveganje, da revidirana mejna oprema ne bo več v celoti delovala, ko Bolgarija in Romunija pristopita k EU (ali celo k schengenskemu območju) in bodo njune meje tvorile del zunanje meje EU.

Tveganja v zvezi z ekonomsko sposobnostjo

| 51. | V Bolgariji je bilo šest stavb obnovljenih, da bi se uporabljale kot podjetniški inkubatorji, toda pet od teh se še ni uporabljalo v ta namen (glej odstavek 27). V Romuniji dva revidirana centra za poslovno infrastrukturo še nista delovala. Čeprav je težko oceniti prihodnjo ekonomsko sposobnost projektov, ki še ne potekajo dovolj dolgo, je bilo ugotovljenih več znatnih tveganj. |
| --- | --- |

51.

V Bolgariji je bilo šest stavb obnovljenih, da bi se uporabljale kot podjetniški inkubatorji, toda pet od teh se še ni uporabljalo v ta namen (glej odstavek 27). V Romuniji dva revidirana centra za poslovno infrastrukturo še nista delovala. Čeprav je težko oceniti prihodnjo ekonomsko sposobnost projektov, ki še ne potekajo dovolj dolgo, je bilo ugotovljenih več znatnih tveganj.

| 52. | Dolgoročni uspeh in ekonomska sposobnost bolgarskih podjetniških inkubatorjev bosta odvisna od številnih dejavnikov, ki v času revizije še niso bili obravnavani: uspešnosti upravljavskih ekip, podpore in prispevkov občin za vzdrževanje prostorov, dohodka od najemnin in dohodka od storitev malim in srednje velikim podjetjem, kot je svetovanje (na primer v zvezi s prošnjami za kredit/posojilo, pravnimi nasveti). Uspešno delovanje je odvisno od polne podpore ministrstev ekipam za upravljanje inkubatorjev, te pa morajo sedaj delovati proaktivno pri zagonu. |
| --- | --- |

52.

Dolgoročni uspeh in ekonomska sposobnost bolgarskih podjetniških inkubatorjev bosta odvisna od številnih dejavnikov, ki v času revizije še niso bili obravnavani: uspešnosti upravljavskih ekip, podpore in prispevkov občin za vzdrževanje prostorov, dohodka od najemnin in dohodka od storitev malim in srednje velikim podjetjem, kot je svetovanje (na primer v zvezi s prošnjami za kredit/posojilo, pravnimi nasveti). Uspešno delovanje je odvisno od polne podpore ministrstev ekipam za upravljanje inkubatorjev, te pa morajo sedaj delovati proaktivno pri zagonu.

| 53. | V Romuniji so industrijski parki relativno nov pojav in z njihovim upravljanjem ni dovolj izkušenj. V nacionalnem razvojnem programu za obdobje 2004–2006 so bili izraženi tudi dvomi o nekaterih novo nastalih kompleksih in navedeno je bilo, da številni sedanji tekoči načrti industrijskega razvoja ne temeljijo na zelo strogi analizi povpraševanja. |
| --- | --- |

53.

V Romuniji so industrijski parki relativno nov pojav in z njihovim upravljanjem ni dovolj izkušenj. V nacionalnem razvojnem programu za obdobje 2004–2006 so bili izraženi tudi dvomi o nekaterih novo nastalih kompleksih in navedeno je bilo, da številni sedanji tekoči načrti industrijskega razvoja ne temeljijo na zelo strogi analizi povpraševanja.

| 54. | Industrijski park v Lasiju ima z dinamičnim upravljanjem in dodatnimi naložbami potencial za znatno rast. Vendar je Sodišče ugotovilo, da je malo verjetno, da se bo število na novo ustvarjenih delovnih mest približalo polovici od 1 100 mest, predvidenih v študiji izvedljivosti, ki je podpirala projekt Phare. |
| --- | --- |

54.

Industrijski park v Lasiju ima z dinamičnim upravljanjem in dodatnimi naložbami potencial za znatno rast. Vendar je Sodišče ugotovilo, da je malo verjetno, da se bo število na novo ustvarjenih delovnih mest približalo polovici od 1 100 mest, predvidenih v študiji izvedljivosti, ki je podpirala projekt Phare.

| 55. | Čeprav je cilj 300 novih delovnih mest za industrijski park v Bacau relativno previdno zastavljen, je vprašljivo, če bo dosežen. Ključni vir novega zaposlovanja so startna podjetja, vendar v prospektu ni bilo opisano, kako jih industrijski park namerava pritegniti in spodbuditi. |
| --- | --- |

55.

Čeprav je cilj 300 novih delovnih mest za industrijski park v Bacau relativno previdno zastavljen, je vprašljivo, če bo dosežen. Ključni vir novega zaposlovanja so startna podjetja, vendar v prospektu ni bilo opisano, kako jih industrijski park namerava pritegniti in spodbuditi.

| 56. | Izvajalska agencija v Romuniji naj bi spremljala doseganje ciljev teh infrastrukturnih projektov. Toda osredotočili so se zgolj na uspešen zaključek gradnje, ne da bi preverjali ali bodo projekti dosegli svoje širše ekonomske cilje, kot je ustvarjanje novih delovnih mest. |
| --- | --- |

56.

Izvajalska agencija v Romuniji naj bi spremljala doseganje ciljev teh infrastrukturnih projektov. Toda osredotočili so se zgolj na uspešen zaključek gradnje, ne da bi preverjali ali bodo projekti dosegli svoje širše ekonomske cilje, kot je ustvarjanje novih delovnih mest.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 57. | Komisijino preverjanje projektov pred financiranjem (predhodna kontrola) se je pri preprečevanju nepravilnosti v postopku javnih naročil izkazalo za učinkovito. |
| --- | --- |

57.

Komisijino preverjanje projektov pred financiranjem (predhodna kontrola) se je pri preprečevanju nepravilnosti v postopku javnih naročil izkazalo za učinkovito.

| 58. | Na splošno so bili revidirani projekti v skladu s splošnimi cilji Phare in so bili tudi fizično vzpostavljeni v skladu s pogoji pogodb o dobavi in delih. Vendar pa pri več kot polovici revidiranih projektov sredstva niso bila porabljena za predviden namen ali pa so bila zanj porabljena le delno. Te pomanjkljivosti so bile posledica šibke upravne zmogljivosti in pomanjkanja nacionalnih virov v Bolgariji in Romuniji.

  Priporočilo 1Nacionalni organi bi si morali še naprej močno prizadevati za dokončanje projektov in doseganje s tem povezanih ciljev projektov.Komisija bi morala pozorno spremljati, ali bodo revidirani projekti na koncu delovali, kot je bilo načrtovano. Komisija mora tudi prispevati k izboljšanju delovanja nadzornega odbora kot ključnega sistema za politiko popravnih ukrepov v primeru neuspešnosti. |
| --- | --- |

58.

Na splošno so bili revidirani projekti v skladu s splošnimi cilji Phare in so bili tudi fizično vzpostavljeni v skladu s pogoji pogodb o dobavi in delih. Vendar pa pri več kot polovici revidiranih projektov sredstva niso bila porabljena za predviden namen ali pa so bila zanj porabljena le delno. Te pomanjkljivosti so bile posledica šibke upravne zmogljivosti in pomanjkanja nacionalnih virov v Bolgariji in Romuniji.

Priporočilo 1Nacionalni organi bi si morali še naprej močno prizadevati za dokončanje projektov in doseganje s tem povezanih ciljev projektov.Komisija bi morala pozorno spremljati, ali bodo revidirani projekti na koncu delovali, kot je bilo načrtovano. Komisija mora tudi prispevati k izboljšanju delovanja nadzornega odbora kot ključnega sistema za politiko popravnih ukrepov v primeru neuspešnosti.

| 59. | Komisija je precenila upravljavsko zmogljivost organov oblasti v Bolgariji in Romuniji ter se z njimi pogosto dogovorila za previsoko zastavljene cilje in roke. To preambiciozno zastavljanje ciljev se odraža v projektnih predlogih, ki vsebujejo mešanico ambicioznih „širših“ in „takojšnjih“ ciljev, učinkov, namenov, rezultatov, dejavnosti in vrsto pogosto ničnih „kazalnikov učinkovitosti dosežka“ (11), za katere je bilo značilno pomanjkanje sistematičnih pojasnil. Zato projektnih predlogov skoraj ni mogoče uporabiti kot pomembno orodje za upravljanje.

  Priporočilo 2Komisija bi morala sprejeti bolj realističen programski pristop za Bolgarijo in Romunijo ter nove države kandidatke. To vključuje izboljšano oceno potreb, ki zagotavlja komplementarnost z drugimi viri naložbene pomoči. Ključna prvina je izboljšanje projektnega predloga, da bo bolje izpolnjeval svoji nalogi vodenja in spremljanja. Zunanji strokovnjaki so že predlagali, da bi morali organi, ki sodelujejo v postopku načrtovanja, sistematično uvesti funkcijo kontrole kakovosti (12) pri pripravi projektne dokumentacije. |
| --- | --- |

59.

Komisija je precenila upravljavsko zmogljivost organov oblasti v Bolgariji in Romuniji ter se z njimi pogosto dogovorila za previsoko zastavljene cilje in roke. To preambiciozno zastavljanje ciljev se odraža v projektnih predlogih, ki vsebujejo mešanico ambicioznih „širših“ in „takojšnjih“ ciljev, učinkov, namenov, rezultatov, dejavnosti in vrsto pogosto ničnih „kazalnikov učinkovitosti dosežka“ (11), za katere je bilo značilno pomanjkanje sistematičnih pojasnil. Zato projektnih predlogov skoraj ni mogoče uporabiti kot pomembno orodje za upravljanje.

Priporočilo 2Komisija bi morala sprejeti bolj realističen programski pristop za Bolgarijo in Romunijo ter nove države kandidatke. To vključuje izboljšano oceno potreb, ki zagotavlja komplementarnost z drugimi viri naložbene pomoči. Ključna prvina je izboljšanje projektnega predloga, da bo bolje izpolnjeval svoji nalogi vodenja in spremljanja. Zunanji strokovnjaki so že predlagali, da bi morali organi, ki sodelujejo v postopku načrtovanja, sistematično uvesti funkcijo kontrole kakovosti (12) pri pripravi projektne dokumentacije.

| 60. | Vzdrževanje tehničnih sposobnosti nekaterih sredstev je zaradi pomanjkanja nacionalnega financiranja vprašljiva. Glede poslovnih parkov in podjetniških inkubatorjev, ki prejemajo podporo, bo treba rešiti še veliko vprašanj v zvezi z ekonomsko sposobnostjo. Komisija ni dovolj nadzorovala načel trajnosti in sofinanciranja, kot določajo smernice za izvajanje programa Phare.

  Priporočilo 3Komisija bi morala že na stopnji programiranja opredeliti vire za vzdrževanje in zahteve za sofinanciranje ter uvesti formaliziran postopek za preverjanje teh načel. Spremljanje trajnosti bi moralo vključevati spremljanje ekonomskih ciljev, na primer pri ustvarjanju novih delovnih mest. |
| --- | --- |

60.

Vzdrževanje tehničnih sposobnosti nekaterih sredstev je zaradi pomanjkanja nacionalnega financiranja vprašljiva. Glede poslovnih parkov in podjetniških inkubatorjev, ki prejemajo podporo, bo treba rešiti še veliko vprašanj v zvezi z ekonomsko sposobnostjo. Komisija ni dovolj nadzorovala načel trajnosti in sofinanciranja, kot določajo smernice za izvajanje programa Phare.

Priporočilo 3Komisija bi morala že na stopnji programiranja opredeliti vire za vzdrževanje in zahteve za sofinanciranje ter uvesti formaliziran postopek za preverjanje teh načel. Spremljanje trajnosti bi moralo vključevati spremljanje ekonomskih ciljev, na primer pri ustvarjanju novih delovnih mest.

| 61. | Komisija je premalo upoštevala dodano vrednost in pospeševalni učinek sredstev Phare pri dejavnostih, ki jih vodijo mednarodne finančne institucije. Za izvajanje in izvrševanje pravnega reda Skupnosti so potrebne ogromne naložbe v regulativno infrastrukturo. Phare lahko pokrije le del teh splošnih potreb. Zato smernice Phare zahtevajo, da mora biti naložbena podpora osredotočena na dejavnosti, ki se jih sicer ne bi izvedlo in ki obetajo velik pospeševalni učinek.

  Priporočilo 4Komisija bi morala izboljšati svojo analizo vidika dodatnosti in pospeševalne učinke, zlasti pri projektih, ki jih vodijo mednarodne finančne institutucije ali druge tretje stranke. |
| --- | --- |

61.

Komisija je premalo upoštevala dodano vrednost in pospeševalni učinek sredstev Phare pri dejavnostih, ki jih vodijo mednarodne finančne institucije. Za izvajanje in izvrševanje pravnega reda Skupnosti so potrebne ogromne naložbe v regulativno infrastrukturo. Phare lahko pokrije le del teh splošnih potreb. Zato smernice Phare zahtevajo, da mora biti naložbena podpora osredotočena na dejavnosti, ki se jih sicer ne bi izvedlo in ki obetajo velik pospeševalni učinek.

Priporočilo 4Komisija bi morala izboljšati svojo analizo vidika dodatnosti in pospeševalne učinke, zlasti pri projektih, ki jih vodijo mednarodne finančne institutucije ali druge tretje stranke.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 11. maja 2006.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  SEC (1999) 1596 konč.: Smernice za izvajanje programa Phare v državah kandidatkah za obdobje 2000–2006 po členu 8 Uredbe Sveta (EGS) št. 3906/89, Bruselj, 13.10.1999. Smernice so bile spremenjene septembra 2002 in decembra 2003.

1

(2)  S pojmom naložba so običajno mišljene stavbe in oprema, za katere nacionalni organi sklenejo pogodbe o dobavi in delih. Institucionalna izgradnja je opredeljena kot proces pomoči državam kandidatkam, da razvijejo strukture, strategije, človeške vire in veščine upravljanja, ki so nujni za krepitev njihovih ekonomskih, socialnih, regulativnih in upravnih zmogljivosti. Glavni instrument je twinning (tesno medinstitucionalno sodelovanje) (glej Posebno poročilo Sodišča št. 6/2003 o twinningu kot glavnem instrumentu podpore institucionalne izgradnje v državah kandidatkah).

2

twinning

twinningu

(3)  Projekt v nacionalnem programu je običajno sestavljen iz številnih sestavnih delov, ki vsi prispevajo k istemu cilju.

3

(4)  V okviru Phare je s konzorcijem sklenjena pogodba o izvajanju letnih vmesnih vrednotenj projektov.

4

(5)  Celotni pravni red EU, kot je izražen v pogodbah, v sekundarni zakonodaji in politikah Unije, pa tudi v sodni praksi Evropskega sodišča.

5

(6)  S posojili naj bi zagotovili strojno opremo na večini sodnih lokacij v državi.

6

(7)  Smernice izvajanja Phare navajajo, da mora podpora naložbam delovati kot pospeševalnik za prednostne, k pristopu usmerjene ukrepe, ki sicer ne bi bili izpeljani ali pa bi bili izpeljani pozneje.

7

(8)  Smernice za izvajanje Phare navajajo, da podpora naložbam ne bi smela odvrniti drugih finančnikov, zlasti iz zasebnega sektorja ali iz mednarodnih finančnih institucij.

8

(9)  Center Galati ima ustrezne zmogljivosti za obravnavo in namestitev do 250 prosilcev za azil.

9

(10)  V romunskem izčrpnem poročilu o spremljanju za leto 2005 je bilo izpostavljeno tveganje glede morebitnega prekrivanja velikih naložb, ki se že financirajo iz nacionalnih sredstev, s prejšnjimi naložbami, ki jih je podpiral Phare, na področju upravljanja mej.

10

(11)  Glej kazalnike, ki so opredeljeni kot široki cilji (na primer „vzpostavitev in delovanje trga električne energije na debelo v skladu z direktivo o enotnem trgu z električno energijo“ ali „izpolnjevanje zahtev EU v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji“).

11

(12)  Od predpristopa k pristopu, vmesno vrednotenje pomoči Phare, dodeljene v obdobju 1999–2002 in izvedene do novembra 2003, konsolidirano zbirno poročilo, marec 2004 (objavila Evropska komisija).

12

---

PRILOGA I

DODELITEV SREDSTEV PHARE NACIONALNIM PROGRAMOM

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Nacionalni programi (1) | Bolgarija | Romunija |
| | Naložba | Institucionalna izgradnja | Skupaj | Naložba | Institucionalna izgradnja | Skupaj |
| 2000 | 34,625 | 31,095 | 65,720 | 146,595 | 68,425 | 215,020 |
| 2001 | 44,588 | 38,235 | 82,823 | 120,920 | 127,970 | 248,890 |
| 2002 | 54,112 | 40,788 | 94,900 | 147,436 | 118,064 | 265,500 |
| 2003 | 47,476 | 47,424 | 94,900 | 168,365 | 97,135 | 265,500 |
| 2004 | 81,511 | 91,014 | 172,525 | 223,010 | 182,290 | 405,300 |
| Skupaj | 262,312 | 248,556 | 510,868 | 806,326 | 593,884 | 1 400,210 |
| Odstotek | 51,3 % | 48,7 % | 100 % | 57,6 % | 42,4 % | 100,0 % |

(v milijonih EUR)

Nacionalni programi (1)

Bolgarija

Romunija

Naložba

Institucionalna izgradnja

Skupaj

Naložba

Institucionalna izgradnja

Skupaj

2000

34,625

31,095

65,720

146,595

68,425

215,020

2001

44,588

38,235

82,823

120,920

127,970

248,890

2002

54,112

40,788

94,900

147,436

118,064

265,500

2003

47,476

47,424

94,900

168,365

97,135

265,500

2004

81,511

91,014

172,525

223,010

182,290

405,300

Skupaj

262,312

248,556

510,868

806,326

593,884

1 400,210

Odstotek

51,3 %

48,7 %

100 %

57,6 %

42,4 %

100,0 %

---

(1)  Nacionalni programi se izvajajo v večletnem obdobju.

Na primer, bolgarski nacionalni program 2004 je bil dogovorjen septembra 2004 s splošnim rokom za izvedbo projektov dne 30. novembra 2007.

---

PRILOGA II

Nacionalni program 2000 – Bolgarija

RAZČLENITEV PRORAČUNSKIH SREDSTEV PO POSAMEZNIH PROJEKTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Šifra projekta | Cilj in projekti (kratek naziv) | Skupna pomoč Phare | Institucionalna izgradnja | Naložba |
| | Gospodarska reforma | 5,500 | 4,000 | 1,500 |
| 0002.01 | Krepitev Ministrstva za gospodarstvo | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| 0002.02 | Nadaljnja pomoč za bolgarski postprivatizacijski sklad | 1,500 | 0,000 | 1,500 |
| 0002.03 | Prestrukturiranje organizacije železnic | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| | Sprejem pravnega reda EU in krepitev uredbenega okvira | 15,400 | 11,025 | 4,375 |
| 0003.01 | Krepitev uredbenega okvira za telekomunikacije | 2,450 | 1,750 | 0,700 |
| 0003.02 | Vzpostavitev sistema za ocenjevanje skladnosti | 3,000 | 2,325 | 0,675 |
| 0003.03 | Izvajanje sistema za javna naročila | 1,300 | 1,000 | 0,300 |
| 0003.04 | Institucionalna izgradnja regulatorja energetike | 1,100 | 1,000 | 0,100 |
| 0003.05 | Institucionalna izgradnja agencije za učinkovito rabo energije | 2,200 | 1,600 | 0,600 |
| 0003.06 | Pravni red EU na okoljskem področju in institucionalna izgradnja | 5,350 | 3,350 | 2,000 |
| | Ekonomska in socialna kohezija | 15,000 | 1,080 | 13,920 |
| 0004.01 | Certifikacija kakovosti za mala in srednje velika podjetja | 5,000 | 0,200 | 4,800 |
| 0004.02 | Podjetniški inkubatorji malih in srednje velikih podjetij | 3,000 | 0,320 | 2,680 |
| 0004.03 | Poklicno usposabljanje | 5,000 | 0,240 | 4,760 |
| 0004.04 | Obnova inštitutov za poklicno usposabljanje | 2,000 | 0,320 | 1,680 |
| | Krepitev pravne države in zaščita občutljivih skupin | 16,500 | 4,555 | 11,945 |
| 0005.01 | Krepitev javnega tožilstva | 3,000 | 1,200 | 1,800 |
| 0005.02 | Oprema mejne policije na turški meji | 9,000 | 0,500 | 8,500 |
| 0005.03 | Razvijanje nacionalne strategije proti drogam | 1,000 | 0,705 | 0,295 |
| 0005.04 | Reforma otroškega skrbstva | 3,500 | 2,450 | 1,050 |
| | Javne finance in upravljanje sredstev EU | 13,320 | 10,435 | 2,885 |
| 0006.01 | Krepitev notranje kontrole javnih financ | 2,000 | 1,500 | 0,500 |
| 0006.02 | Krepitev institucije zunanjega revidiranja javnega sektorja | 2,000 | 1,400 | 0,600 |
| 0006.03 | Reforma in posodobitev davčne uprave | 2,000 | 1,800 | 0,200 |
| 0006.04 | Institucionalna izgradnja in razvoj nacionalne statistike | 2,000 | 1,315 | 0,685 |
| 0006.05 | Prestrukturiranje kmetijske statistike | 2,000 | 1,200 | 0,800 |
| 0006.06 | Zmogljivost izvajanja SAPARD | 1,000 | 0,900 | 0,100 |
| 0006.07 | Zmogljivost izgradnje Centralne finančne in pogodbene enote | 0,320 | 0,320 | 0,000 |
| 0006.08 | Pomoč za pripravo projektov Phare | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| Skupaj | 65,720 | 31,095 | 34,625 |

(v milijonih EUR)

Šifra projekta

Cilj in projekti (kratek naziv)

Skupna pomoč Phare

Institucionalna izgradnja

Naložba

Gospodarska reforma

5,500

4,000

1,500

0002.01

Krepitev Ministrstva za gospodarstvo

2,000

2,000

0,000

0002.02

Nadaljnja pomoč za bolgarski postprivatizacijski sklad

1,500

0,000

1,500

0002.03

Prestrukturiranje organizacije železnic

2,000

2,000

0,000

Sprejem pravnega reda EU in krepitev uredbenega okvira

15,400

11,025

4,375

0003.01

Krepitev uredbenega okvira za telekomunikacije

2,450

1,750

0,700

0003.02

Vzpostavitev sistema za ocenjevanje skladnosti

3,000

2,325

0,675

0003.03

Izvajanje sistema za javna naročila

1,300

1,000

0,300

0003.04

Institucionalna izgradnja regulatorja energetike

1,100

1,000

0,100

0003.05

Institucionalna izgradnja agencije za učinkovito rabo energije

2,200

1,600

0,600

0003.06

Pravni red EU na okoljskem področju in institucionalna izgradnja

5,350

3,350

2,000

Ekonomska in socialna kohezija

15,000

1,080

13,920

0004.01

Certifikacija kakovosti za mala in srednje velika podjetja

5,000

0,200

4,800

0004.02

Podjetniški inkubatorji malih in srednje velikih podjetij

3,000

0,320

2,680

0004.03

Poklicno usposabljanje

5,000

0,240

4,760

0004.04

Obnova inštitutov za poklicno usposabljanje

2,000

0,320

1,680

Krepitev pravne države in zaščita občutljivih skupin

16,500

4,555

11,945

0005.01

Krepitev javnega tožilstva

3,000

1,200

1,800

0005.02

Oprema mejne policije na turški meji

9,000

0,500

8,500

0005.03

Razvijanje nacionalne strategije proti drogam

1,000

0,705

0,295

0005.04

Reforma otroškega skrbstva

3,500

2,450

1,050

Javne finance in upravljanje sredstev EU

13,320

10,435

2,885

0006.01

Krepitev notranje kontrole javnih financ

2,000

1,500

0,500

0006.02

Krepitev institucije zunanjega revidiranja javnega sektorja

2,000

1,400

0,600

0006.03

Reforma in posodobitev davčne uprave

2,000

1,800

0,200

0006.04

Institucionalna izgradnja in razvoj nacionalne statistike

2,000

1,315

0,685

0006.05

Prestrukturiranje kmetijske statistike

2,000

1,200

0,800

0006.06

Zmogljivost izvajanja SAPARD

1,000

0,900

0,100

0006.07

Zmogljivost izgradnje Centralne finančne in pogodbene enote

0,320

0,320

0,000

0006.08

Pomoč za pripravo projektov Phare

2,000

2,000

0,000

Skupaj

65,720

31,095

34,625

---

PRILOGA III

Nacionalni program 2000 – Romunija

RAZČLENITEV PRORAČUNSKIH SREDSTEV PO PROJEKTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Šifra projekta | Cilj in projekt (kratek naslov) | Skupna pomoč Phare | Institucionalna izgradnja | Naložba |
| | Politična merila | 13,00 | 5,75 | 7,25 |
| RO-0004.01 | Krepitev romunskega sodnega in kazenskega sistema | 8,00 | 0,75 | 7,25 |
| RO-0004.02 | Civilna družba | 5,00 | 5,00 | |
| | Gospodarska merila | 40,90 | 12,975 | 27,925 |
| RO-0005.01 | Liberalizacija energetskega sektorja | 28,90 | 8,50 | 20,40 |
| RO-0005.02 | Medbančni plačilni sistem | 10,00 | 3,00 | 7,00 |
| RO-0005.03 | Pravna ureditev trga vrednostnih papirjev | 2,00 | 1,475 | 0,525 |
| | Izpolnjevanje obveznosti pravnega reda Skupnosti | 73,12 | 36,70 | 36,42 |
| RO-0006.01 | Industrijska politika | 0,60 | 0,60 | |
| RO-0006.02 | Infrastruktura za zagotavljanje kakovosti | 4,40 | 1,40 | 3,00 |
| RO-0006.03 | Vzajemno priznavanje kvalifikacij za poklicne namene | 1,65 | 1,35 | 0,30 |
| RO-0006.04 | Izboljšanje sistema za pobiranje prihodkov | 2,00 | 1,50 | 0,50 |
| RO-0006.05 | Javna naročila | 2,00 | 1,55 | 0,45 |
| RO-0006.06 | Krepitev notranje revizije in finančne kontrole | 2,40 | 1,95 | 0,45 |
| RO-0006.07 | Krepitev romunskega Računskega sodišča | 1,60 | 0,90 | 0,70 |
| RO-0006.08 | Kmetijska politika in koordinacija | 4,00 | 3,50 | 0,50 |
| RO-0006.09 | Kontrola kakovosti kmetijsko prehrambenih izdelkov | 2,55 | 1,55 | 1,00 |
| RO-0006.10 | Pravni red EU na fitosanitarnem področju | 2,00 | 0,35 | 1,65 |
| RO-0006.11 | Krepitev zmogljivosti za upravljanje pravnega reda EU na področju veterine | 4,00 | 1,00 | 3,00 |
| RO-0006.12 | Krepitev zmogljivosti za upravljanje pravnega reda EU v zvezi z vinom | 2,00 | 1,00 | 1,00 |
| RO-0006.13 | Kmetijska in regionalna statistika | 6,00 | 5,20 | 0,80 |
| RO-0006.14 | Izvajanje okoljskega pravnega reda EU | 8,00 | 5,50 | 2,50 |
| RO-0006.15 | Izvrševanje predpisov o tehnični usposobljenosti vozil | 3,00 | | 3,00 |
| RO-0006.16 | Krepitev upravljanja mej | 18,92 | 1,60 | 17,32 |
| RO-0006.17 | Boj proti drogam | 1,00 | 0,75 | 0,25 |
| RO-0006.18 | Podporne dejavnosti za krepitev evropskega integracijskega procesa | 7,00 | 7,00 | |
| | Ekonomska in socialna kohezija | 88,00 | 13,00 | 75,00 |
| RO-0007.01 | Izvajanje institucionalne izgradnje po nacionalnem razvojnem načrtu | 13,00 | 13,00 | |
| RO-0007.02 | Regionalni razvoj | 75,00 | | 75,00 |
| Skupaj | 215,02 | 68,425 | 146,595 |

(v milijonih EUR)

Šifra projekta

Cilj in projekt (kratek naslov)

Skupna pomoč Phare

Institucionalna izgradnja

Naložba

Politična merila

13,00

5,75

7,25

RO-0004.01

Krepitev romunskega sodnega in kazenskega sistema

8,00

0,75

7,25

RO-0004.02

Civilna družba

5,00

5,00

Gospodarska merila

40,90

12,975

27,925

RO-0005.01

Liberalizacija energetskega sektorja

28,90

8,50

20,40

RO-0005.02

Medbančni plačilni sistem

10,00

3,00

7,00

RO-0005.03

Pravna ureditev trga vrednostnih papirjev

2,00

1,475

0,525

Izpolnjevanje obveznosti pravnega reda Skupnosti

73,12

36,70

36,42

RO-0006.01

Industrijska politika

0,60

0,60

RO-0006.02

Infrastruktura za zagotavljanje kakovosti

4,40

1,40

3,00

RO-0006.03

Vzajemno priznavanje kvalifikacij za poklicne namene

1,65

1,35

0,30

RO-0006.04

Izboljšanje sistema za pobiranje prihodkov

2,00

1,50

0,50

RO-0006.05

Javna naročila

2,00

1,55

0,45

RO-0006.06

Krepitev notranje revizije in finančne kontrole

2,40

1,95

0,45

RO-0006.07

Krepitev romunskega Računskega sodišča

1,60

0,90

0,70

RO-0006.08

Kmetijska politika in koordinacija

4,00

3,50

0,50

RO-0006.09

Kontrola kakovosti kmetijsko prehrambenih izdelkov

2,55

1,55

1,00

RO-0006.10

Pravni red EU na fitosanitarnem področju

2,00

0,35

1,65

RO-0006.11

Krepitev zmogljivosti za upravljanje pravnega reda EU na področju veterine

4,00

1,00

3,00

RO-0006.12

Krepitev zmogljivosti za upravljanje pravnega reda EU v zvezi z vinom

2,00

1,00

1,00

RO-0006.13

Kmetijska in regionalna statistika

6,00

5,20

0,80

RO-0006.14

Izvajanje okoljskega pravnega reda EU

8,00

5,50

2,50

RO-0006.15

Izvrševanje predpisov o tehnični usposobljenosti vozil

3,00

3,00

RO-0006.16

Krepitev upravljanja mej

18,92

1,60

17,32

RO-0006.17

Boj proti drogam

1,00

0,75

0,25

RO-0006.18

Podporne dejavnosti za krepitev evropskega integracijskega procesa

7,00

7,00

Ekonomska in socialna kohezija

88,00

13,00

75,00

RO-0007.01

Izvajanje institucionalne izgradnje po nacionalnem razvojnem načrtu

13,00

13,00

RO-0007.02

Regionalni razvoj

75,00

75,00

Skupaj

215,02

68,425

146,595

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| IV. | Nekateri naložbeni projekti, ki so bili revidirani, na datum misij revizorjev niso bili vzpostavljeni oziroma niso delovali. Glavni vzroki zamud in pomanjkljivosti pri izvajanju in dokončanju zadevnih projektov so bili pomanjkanje potrebne upravne usposobljenosti nacionalnih organov na eni strani, na drugi pa zamuda pri razpoložljivosti potrebnega sofinanciranja in drugih nacionalnih virov.
  Vendar so bili vloženi napori, da bi razvili raven upravne usposobljenosti, ki zagotavlja učinkovito izvajanje in dokončanje naložbenih projektov v rokih, določenih v programskih dokumentih.
  Prav tako se nadaljujejo prizadevanja, da bi izboljšali ozaveščenost vseh udeleženih strank (nacionalnih organov, lokalnih organov), da je treba v času programiranja nameniti in dati na voljo nadaljnja sredstva in človeške vire, da se zagotovi ustrezno upravljanje in trajnost naložbenih projektov, potem, ko so zaključeni in začnejo delovati. |
| --- | --- |

IV.

Nekateri naložbeni projekti, ki so bili revidirani, na datum misij revizorjev niso bili vzpostavljeni oziroma niso delovali. Glavni vzroki zamud in pomanjkljivosti pri izvajanju in dokončanju zadevnih projektov so bili pomanjkanje potrebne upravne usposobljenosti nacionalnih organov na eni strani, na drugi pa zamuda pri razpoložljivosti potrebnega sofinanciranja in drugih nacionalnih virov.

Vendar so bili vloženi napori, da bi razvili raven upravne usposobljenosti, ki zagotavlja učinkovito izvajanje in dokončanje naložbenih projektov v rokih, določenih v programskih dokumentih.

Prav tako se nadaljujejo prizadevanja, da bi izboljšali ozaveščenost vseh udeleženih strank (nacionalnih organov, lokalnih organov), da je treba v času programiranja nameniti in dati na voljo nadaljnja sredstva in človeške vire, da se zagotovi ustrezno upravljanje in trajnost naložbenih projektov, potem, ko so zaključeni in začnejo delovati.

| V. | Pri post-privatizacijskem skladu bi bilo treba glede učinkovitosti in uspešnosti storiti še veliko. Zato je delegacija ES sprejela ukrepe za odpravo porabe sredstev programa Phare prej, kot je bilo načrtovano. Kljub temu pa so bili učinki pri petih podjetjih, ki so preživela zmedo tranzicije, pozitivni. Glede naložb na trg električne energije so naložbe programa Phare prispevale k izvajanju Direktive o enotnem trgu z električno energijo. |
| --- | --- |

V.

Pri post-privatizacijskem skladu bi bilo treba glede učinkovitosti in uspešnosti storiti še veliko. Zato je delegacija ES sprejela ukrepe za odpravo porabe sredstev programa Phare prej, kot je bilo načrtovano. Kljub temu pa so bili učinki pri petih podjetjih, ki so preživela zmedo tranzicije, pozitivni. Glede naložb na trg električne energije so naložbe programa Phare prispevale k izvajanju Direktive o enotnem trgu z električno energijo.

| VI. | Sprejeti so bili ukrepi glede garancij in vzdrževanja, da se zagotovi tako tehnična upravičenost kot dolga življenjska doba. Na splošno je upravičencem postalo jasno, da morajo sami zagotoviti dolgo življenjsko dobo sredstev. Poleg tega nedavni dogodki poudarjajo potencialno ugoden razvoj za poslovne centre in inkubatorje, kljub začetnim težavam, s katerimi so se soočali. |
| --- | --- |

VI.

Sprejeti so bili ukrepi glede garancij in vzdrževanja, da se zagotovi tako tehnična upravičenost kot dolga življenjska doba. Na splošno je upravičencem postalo jasno, da morajo sami zagotoviti dolgo življenjsko dobo sredstev. Poleg tega nedavni dogodki poudarjajo potencialno ugoden razvoj za poslovne centre in inkubatorje, kljub začetnim težavam, s katerimi so se soočali.

| VII. | Prva alinea – Na izvajanje programov Phare je vplivala pomanjkljiva upravna usposobljenost Romunije in Bolgarije na številnih področjih, zaradi katere so nastajale zamude pri izvajanju nekaterih projektov. Kljub temu pa Komisija želi poudariti, da se je od programskega leta 2000 upravna usposobljenost bolgarskih in romunskih organov izboljšala, čeprav ne do želene mere, in v okviru večletnega programa 2004–2006 je bila posebna pozornost namenjena temu vprašanju. Poleg tega so morale izvajalske agencije leta 2005 opraviti celovit pregled osebja Phare, ki se ukvarja s projekti, in ga predstaviti skupnim nadzornim odborom, kar je bilo upoštevano pri programu za leto 2005. Leta 2006 je bila pri vsakem projektnem predlogu potrebna posebna izjava o upravni usposobljenosti.

  Druga alinea – Pravila in prakse glede sofinanciranja programa Phare so se v zadnjih letih okrepila. Prednost se daje skupnemu sofinanciranju pred vzporednim sofinanciranjem, bistveno izboljšane pa so bile tudi zahteve v zvezi s poročanjem.

  Tretja alinea – Kolikor je bilo mogoče se je ocenilo katalitični učinek sredstev Phare pri dejavnostih, ki jih vodijo mednarodne finančne institucije. To pomaga tudi pri izogibanju prekrivanja z obstoječimi projekti, ki se financirajo iz drugih virov. |
| --- | --- |

VII.

Prva alinea – Na izvajanje programov Phare je vplivala pomanjkljiva upravna usposobljenost Romunije in Bolgarije na številnih področjih, zaradi katere so nastajale zamude pri izvajanju nekaterih projektov. Kljub temu pa Komisija želi poudariti, da se je od programskega leta 2000 upravna usposobljenost bolgarskih in romunskih organov izboljšala, čeprav ne do želene mere, in v okviru večletnega programa 2004–2006 je bila posebna pozornost namenjena temu vprašanju. Poleg tega so morale izvajalske agencije leta 2005 opraviti celovit pregled osebja Phare, ki se ukvarja s projekti, in ga predstaviti skupnim nadzornim odborom, kar je bilo upoštevano pri programu za leto 2005. Leta 2006 je bila pri vsakem projektnem predlogu potrebna posebna izjava o upravni usposobljenosti.

Druga alinea – Pravila in prakse glede sofinanciranja programa Phare so se v zadnjih letih okrepila. Prednost se daje skupnemu sofinanciranju pred vzporednim sofinanciranjem, bistveno izboljšane pa so bile tudi zahteve v zvezi s poročanjem.

Tretja alinea – Kolikor je bilo mogoče se je ocenilo katalitični učinek sredstev Phare pri dejavnostih, ki jih vodijo mednarodne finančne institucije. To pomaga tudi pri izogibanju prekrivanja z obstoječimi projekti, ki se financirajo iz drugih virov.

UGOTOVITVE

| 19. | Razmere, poudarjene pri projektih, vključenih v vzorec, dajejo dober pregled razpona težav pri upravljanju projektov. Vendar se je od obdobja revizije stanje v večini projektov pozitivno odvijalo, z bistvenim napredkom pri izpolnjevanju ciljev projektov pri velikem številu primerov. |
| --- | --- |

19.

Razmere, poudarjene pri projektih, vključenih v vzorec, dajejo dober pregled razpona težav pri upravljanju projektov. Vendar se je od obdobja revizije stanje v večini projektov pozitivno odvijalo, z bistvenim napredkom pri izpolnjevanju ciljev projektov pri velikem številu primerov.

| 21. | Rezultat stalnih prizadevanj za odpravljanje napak v programski opremi je bilo podpis potrdila o končnem prevzemu med javnim tožilstvom in izvajalcem 23. februarja 2006. Dolgotrajno zavračanje končnega prevzema poudarja, da se je upravičenec zavedal svojih pravic in jih je nasproti izvajalcu tudi uporabil, in tako zagotovil, da so se spoštovala načela dobrega finančnega poslovodenja in da so bile obveznosti izvajalca izpolnjene. |
| --- | --- |

21.

Rezultat stalnih prizadevanj za odpravljanje napak v programski opremi je bilo podpis potrdila o končnem prevzemu med javnim tožilstvom in izvajalcem 23. februarja 2006. Dolgotrajno zavračanje končnega prevzema poudarja, da se je upravičenec zavedal svojih pravic in jih je nasproti izvajalcu tudi uporabil, in tako zagotovil, da so se spoštovala načela dobrega finančnega poslovodenja in da so bile obveznosti izvajalca izpolnjene.

| 22. | Pred oblikovanjem tega projekta ni bilo nobene strategije IT za informatizacijo javnega tožilstva. Ta projekt se je začel s podrobno analizo vseh obstoječih sistemov in opreme IT, na voljo javnemu tožilstvu, ter s pripravo celovite študije izvedljivosti.
  Po dveh zaporednih projektih za vpeljavo informacijske tehnologije v javnem tožilstvu, financiranih po programu Phare, je zdaj celotno javno tožilstvo priključeno na sistem poenotenega arhiviranja podatkov (UIS); vendar pa se v celoti še ne uporablja, ker izvajalec ni dokončal dela naloge, povezanega z dobavo zalog (orodja za poročanje).
  Uskladiščene delovne postaje so bile medtem prerazporejene v center za usposabljanje v Bataku in v druge enote javnega tožilstva. Vse določene enote javnega tožilstva so tako prejele strojno opremo in so zdaj priključene na internet. |
| --- | --- |

22.

Pred oblikovanjem tega projekta ni bilo nobene strategije IT za informatizacijo javnega tožilstva. Ta projekt se je začel s podrobno analizo vseh obstoječih sistemov in opreme IT, na voljo javnemu tožilstvu, ter s pripravo celovite študije izvedljivosti.

Po dveh zaporednih projektih za vpeljavo informacijske tehnologije v javnem tožilstvu, financiranih po programu Phare, je zdaj celotno javno tožilstvo priključeno na sistem poenotenega arhiviranja podatkov (UIS); vendar pa se v celoti še ne uporablja, ker izvajalec ni dokončal dela naloge, povezanega z dobavo zalog (orodja za poročanje).

Uskladiščene delovne postaje so bile medtem prerazporejene v center za usposabljanje v Bataku in v druge enote javnega tožilstva. Vse določene enote javnega tožilstva so tako prejele strojno opremo in so zdaj priključene na internet.

| 23. | Tako naročnik kot upravičenec sta pokazala potrebno skrbnost pri preskušanju delovanja sistema, ki ga je dobavil izvajalec. Upravičenec in naročnik sta dejavno sodelovala z izvajalcem, da bi opredelila in odpravila pomanjkljivosti informacijskega sistema, ki so povzročile zamude pri izvajanju javnega naročila. |
| --- | --- |

23.

Tako naročnik kot upravičenec sta pokazala potrebno skrbnost pri preskušanju delovanja sistema, ki ga je dobavil izvajalec. Upravičenec in naročnik sta dejavno sodelovala z izvajalcem, da bi opredelila in odpravila pomanjkljivosti informacijskega sistema, ki so povzročile zamude pri izvajanju javnega naročila.

| 25. | Ta naložbeni projekt, ki je namenjen vzpostavitvi uporabe delujočega sistema vodenja in dokumentiranja primerov po celi državi, ob obisku Sodišča še ni bil v celoti zaključen: oprema IT je bila nameščena na vseh dobavnih lokacijah, ni pa povsod delovala.
  Komisija se razmer zaveda že več kot dve leti in sodeluje z romunskimi organi pri reševanju vprašanja sofinanciranja.
  Pod novim političnim vodstvom je ministrstvu za pravosodje junija 2005 uspelo pridobiti odobritev vlade za dva finančna zakupa v višini 22 milijonov EUR za pokritje obveznosti sofinanciranja (eden za 12 milijonov EUR za ministrstvo za pravosodje in drugi za 10 milijonov EUR za ministrstvo za javne finance). Hkrati je vlada sprejela razvojno strategijo za informacijsko tehnologijo na ministrstvu za pravosodje, ki prvič predstavlja natančne razmere stanja IT v celotnem sektorju, natančne potrebe glede strojne in programske opreme ter sredstva, ki so namenjena za kritje teh potreb.
  Dokončanje projekta je predvideno za konec marca 2006, delegacija pa bo spremljala napredek in ocenila izpolnjevanje ciljev v celoti, kot so izraženi v projektnem predlogu. |
| --- | --- |

25.

Ta naložbeni projekt, ki je namenjen vzpostavitvi uporabe delujočega sistema vodenja in dokumentiranja primerov po celi državi, ob obisku Sodišča še ni bil v celoti zaključen: oprema IT je bila nameščena na vseh dobavnih lokacijah, ni pa povsod delovala.

Komisija se razmer zaveda že več kot dve leti in sodeluje z romunskimi organi pri reševanju vprašanja sofinanciranja.

Pod novim političnim vodstvom je ministrstvu za pravosodje junija 2005 uspelo pridobiti odobritev vlade za dva finančna zakupa v višini 22 milijonov EUR za pokritje obveznosti sofinanciranja (eden za 12 milijonov EUR za ministrstvo za pravosodje in drugi za 10 milijonov EUR za ministrstvo za javne finance). Hkrati je vlada sprejela razvojno strategijo za informacijsko tehnologijo na ministrstvu za pravosodje, ki prvič predstavlja natančne razmere stanja IT v celotnem sektorju, natančne potrebe glede strojne in programske opreme ter sredstva, ki so namenjena za kritje teh potreb.

Dokončanje projekta je predvideno za konec marca 2006, delegacija pa bo spremljala napredek in ocenila izpolnjevanje ciljev v celoti, kot so izraženi v projektnem predlogu.

| 27. | Zaradi nepravilnosti v razpisnih postopkih je Komisija zavrnila odobritev naročil za pet od šestih podjetniških inkubatorjev. Tako je EU financirala le en inkubator, ter nadzor gradnje za druge, ki so bili financirani iz državnega proračuna. Po reviziji je projekt napredoval. Podjetniški inkubator Montana deluje, zgradbi v še dveh mestih sta dokončani, drugi pa napredujejo. Tako se pričakuje nekaj regionalnega vpliva glede ustvarjanja nadomestnih delovnih mest na območjih upadanja industrije. |
| --- | --- |

27.

Zaradi nepravilnosti v razpisnih postopkih je Komisija zavrnila odobritev naročil za pet od šestih podjetniških inkubatorjev. Tako je EU financirala le en inkubator, ter nadzor gradnje za druge, ki so bili financirani iz državnega proračuna. Po reviziji je projekt napredoval. Podjetniški inkubator Montana deluje, zgradbi v še dveh mestih sta dokončani, drugi pa napredujejo. Tako se pričakuje nekaj regionalnega vpliva glede ustvarjanja nadomestnih delovnih mest na območjih upadanja industrije.

| 28. | Izvajalska agencija v Bolgariji tega projekta ni pravilno upravljala in je kršila pravila javnega naročanja, zlasti pri ukrepih, sprejetih za oddajo naročil za dela (pogajanja), zato je Komisija morala zavrniti odobritev. Zaradi predhodnega nadzora Komisije torej javno naročilo ni bilo odobreno in sredstva Skupnosti so bila obvarovana. |
| --- | --- |

28.

Izvajalska agencija v Bolgariji tega projekta ni pravilno upravljala in je kršila pravila javnega naročanja, zlasti pri ukrepih, sprejetih za oddajo naročil za dela (pogajanja), zato je Komisija morala zavrniti odobritev. Zaradi predhodnega nadzora Komisije torej javno naročilo ni bilo odobreno in sredstva Skupnosti so bila obvarovana.

| 29. | Oba revidirana projekta sta se soočala z bistvenimi zamudami, vendar sta bila dokončana v obdobju po misiji Sodišča.
  Projekt Iasi deluje od junija 2005, projekt v Bacau pa je bil zaključen novembra 2005.
  Pri projektu Iasi so bile zamude predvsem posledica slabe izvedbe izvajalca (romunsko skupno podjetje).
  Pri projektu Bacau so bile zamude predvsem posledica slabe kakovosti tehničnega načrta, in sicer geotehničnih študij, zaradi česar so bili potrebni znatno preoblikovanje načrta in spremembe pogodbenih dokumentov. |
| --- | --- |

29.

Oba revidirana projekta sta se soočala z bistvenimi zamudami, vendar sta bila dokončana v obdobju po misiji Sodišča.

Projekt Iasi deluje od junija 2005, projekt v Bacau pa je bil zaključen novembra 2005.

Pri projektu Iasi so bile zamude predvsem posledica slabe izvedbe izvajalca (romunsko skupno podjetje).

Pri projektu Bacau so bile zamude predvsem posledica slabe kakovosti tehničnega načrta, in sicer geotehničnih študij, zaradi česar so bili potrebni znatno preoblikovanje načrta in spremembe pogodbenih dokumentov.

| 30. | Projekt se nanaša na modernizacijo objektov za prosti čas in ne turističnih objektov, in dva razpadajoča bazena, ki nista bila vključena v projekt Phare, še vedno nista obnovljena, kljub pogostim priporočilom ustreznemu ministrstvu in lokalnemu upravičencu. |
| --- | --- |

30.

Projekt se nanaša na modernizacijo objektov za prosti čas in ne turističnih objektov, in dva razpadajoča bazena, ki nista bila vključena v projekt Phare, še vedno nista obnovljena, kljub pogostim priporočilom ustreznemu ministrstvu in lokalnemu upravičencu.

| 31. | (a) | Po intenzivnih intervencijah na visoki ravni s strani Komisije v Moldaviji in Romuniji so se začela dela za dovozno cesto, ki bodo predvidoma končana do konca leta 2006. Potekajo tudi priprave na vzpostavitev mejnih prehodov. |
| --- | --- | --- |

31.

(a)

Po intenzivnih intervencijah na visoki ravni s strani Komisije v Moldaviji in Romuniji so se začela dela za dovozno cesto, ki bodo predvidoma končana do konca leta 2006. Potekajo tudi priprave na vzpostavitev mejnih prehodov.

| (b) | Projekt je zaključen, in po zaključku preiskave, ki jo je opravil DLAF (romunska različica OLAF), Komisija meni, da izdatki po tem projektu ne izpolnjujejo pogojev. Prispevek Komisije bo ustrezno prilagojen in naslednja plačila za program bodo zmanjšana. |
| --- | --- |

(b)

Projekt je zaključen, in po zaključku preiskave, ki jo je opravil DLAF (romunska različica OLAF), Komisija meni, da izdatki po tem projektu ne izpolnjujejo pogojev. Prispevek Komisije bo ustrezno prilagojen in naslednja plačila za program bodo zmanjšana.

| 34. | Slaba učinkovitost, skupaj z odsotnostjo tranzicijskega vpliva in katalitičnega učinka, je navedla Komisijo, da je proaktivno predlagala ukinitev sklada pred predvidenim zaključkom projekta (leta 2008), in tako preprečila nadaljnjo neučinkovito rabo sredstev ES.






  (a) | Očitno je upravitelj sklada (in EBRD) podcenjeval težave, ki jih je takrat povzročalo poslovno okolje v Bolgariji. Kot je dejal upravitelj kmalu po začetku projekta, je bilo upravičene naložbene priložnosti težko najti. Večino podjetij s potencialom so že zasedli tuji vlagatelji, ali pa lokalni delničarji niso hoteli prodati/deliti nadzora. |
| --- | --- | --- |

34.

Slaba učinkovitost, skupaj z odsotnostjo tranzicijskega vpliva in katalitičnega učinka, je navedla Komisijo, da je proaktivno predlagala ukinitev sklada pred predvidenim zaključkom projekta (leta 2008), in tako preprečila nadaljnjo neučinkovito rabo sredstev ES.

(a)

Očitno je upravitelj sklada (in EBRD) podcenjeval težave, ki jih je takrat povzročalo poslovno okolje v Bolgariji. Kot je dejal upravitelj kmalu po začetku projekta, je bilo upravičene naložbene priložnosti težko najti. Večino podjetij s potencialom so že zasedli tuji vlagatelji, ali pa lokalni delničarji niso hoteli prodati/deliti nadzora.

| (b) | Pet drugih podjetij, v katera je vlagal BPPF še vedno deluje, nekatera celo lokalno uživajo prepoznavnost blagovne znamke. Projekt je tako pomagal vsaj nekaterim podjetjem, da so preživela težko obdobje. |
| --- | --- |

(b)

Pet drugih podjetij, v katera je vlagal BPPF še vedno deluje, nekatera celo lokalno uživajo prepoznavnost blagovne znamke. Projekt je tako pomagal vsaj nekaterim podjetjem, da so preživela težko obdobje.

| (c) | Leta 1997/98 za EBRD ni bilo lahko najti primernega izvajalca za upravljanje njenega postprivatizacijskega sklada, treba je bilo celo ponoviti razpis. Očitno je bilo v tistih težavnih letih treba poklicnemu mednarodnemu upravljavcu, ki upošteva vsaj najnižje standarde poslovne etike, zagotoviti spodbudo za upravljanje in vlaganje v tak sklad v Bolgariji. Oblikovalci projekta so računali na bistven predstavitveni učinek, prvič s preoblikovanjem perspektivnih bivših državnih industrijskih objektov, ki pa niso imeli sredstev, in drugič z oblikovanjem „kritične mase“ strokovno in pregledno upravljanih bolgarskih podjetij. |
| --- | --- |

(c)

Leta 1997/98 za EBRD ni bilo lahko najti primernega izvajalca za upravljanje njenega postprivatizacijskega sklada, treba je bilo celo ponoviti razpis. Očitno je bilo v tistih težavnih letih treba poklicnemu mednarodnemu upravljavcu, ki upošteva vsaj najnižje standarde poslovne etike, zagotoviti spodbudo za upravljanje in vlaganje v tak sklad v Bolgariji. Oblikovalci projekta so računali na bistven predstavitveni učinek, prvič s preoblikovanjem perspektivnih bivših državnih industrijskih objektov, ki pa niso imeli sredstev, in drugič z oblikovanjem „kritične mase“ strokovno in pregledno upravljanih bolgarskih podjetij.

| 35. | Sodišče je pozitivno ugotovilo, da je bila Komisija zaradi bojazni pred izkrivljanjem konkurence na lokalnih trgih in zaradi soočanja z naraščajočim odporom bolgarskih organov proaktivna pri ukinitvi BPPF prej, kot je bilo načrtovano (leta 2002 namesto leta 2008), in je ustavila neučinkovito porabo sredstev EU. |
| --- | --- |

35.

Sodišče je pozitivno ugotovilo, da je bila Komisija zaradi bojazni pred izkrivljanjem konkurence na lokalnih trgih in zaradi soočanja z naraščajočim odporom bolgarskih organov proaktivna pri ukinitvi BPPF prej, kot je bilo načrtovano (leta 2002 namesto leta 2008), in je ustavila neučinkovito porabo sredstev EU.

| 36. | Pri sofinanciranju projektov, ki podpirajo privatizacijo v gospodarstvih v tranziciji prek delniških skladov, je običajno, da javna sredstva podpirajo element tehnične pomoči (v tem primeru provizija za upravljanje imetnika tveganega kapitala).
  Končni uspeh je odvisen od banke in nazadnje od uspešnosti imetnika tveganega kapitala, ki ga je banka izbrala; taka vrsta načrta lahko vključuje stopnjo tveganja, ki jo je Komisija nameravala zmanjšati z dodelitvijo sredstev EBRD kot finančni instituciji, specializirani za to področje.
  Po sklepu nadzornega odbora novembra 2001 je Komisija stopila v stik z EBRD, tako da preostala sredstva po podpisanih finančnih memorandumih v okviru Phare 2000 in 2001 niso bila porabljena.
  Glede pomanjkanja katalitičnega učinka, brez financiranja Komisije EBRD po vsej verjetnosti ne bi niti začel takega programa in niti eno podjetje ne bi imelo koristi od sredstev tveganega kapitala. |
| --- | --- |

36.

Pri sofinanciranju projektov, ki podpirajo privatizacijo v gospodarstvih v tranziciji prek delniških skladov, je običajno, da javna sredstva podpirajo element tehnične pomoči (v tem primeru provizija za upravljanje imetnika tveganega kapitala).

Končni uspeh je odvisen od banke in nazadnje od uspešnosti imetnika tveganega kapitala, ki ga je banka izbrala; taka vrsta načrta lahko vključuje stopnjo tveganja, ki jo je Komisija nameravala zmanjšati z dodelitvijo sredstev EBRD kot finančni instituciji, specializirani za to področje.

Po sklepu nadzornega odbora novembra 2001 je Komisija stopila v stik z EBRD, tako da preostala sredstva po podpisanih finančnih memorandumih v okviru Phare 2000 in 2001 niso bila porabljena.

Glede pomanjkanja katalitičnega učinka, brez financiranja Komisije EBRD po vsej verjetnosti ne bi niti začel takega programa in niti eno podjetje ne bi imelo koristi od sredstev tveganega kapitala.

| 37. | Skupna prizadevanja služb Komisije, mednarodnih finančnih institucij (IFI), ter prizadevanja v okviru projektov Phare 2000 (ne le naložbene komponente, ampak tudi pomembne komponente institucionalne krepitve, ki niso omenjene v poročilu) so delovala kot katalizator za stabilen in trajen razvoj tržnih pravil in izvajanje, ki spodbuja tudi usklajevanje z normativi in standardi EU. V izvirnem projektnem predlogu so bili precej optimistični časovni cilji, ki jih je bilo treba spremeniti. |
| --- | --- |

37.

Skupna prizadevanja služb Komisije, mednarodnih finančnih institucij (IFI), ter prizadevanja v okviru projektov Phare 2000 (ne le naložbene komponente, ampak tudi pomembne komponente institucionalne krepitve, ki niso omenjene v poročilu) so delovala kot katalizator za stabilen in trajen razvoj tržnih pravil in izvajanje, ki spodbuja tudi usklajevanje z normativi in standardi EU. V izvirnem projektnem predlogu so bili precej optimistični časovni cilji, ki jih je bilo treba spremeniti.

| 38. | Cilj „opremiti ključne institucije, katerih infrastrukturo ali zmogljivost za spremljanje in uveljavljanje pravnega reda Skupnosti je treba okrepiti“ je bil v celoti izpolnjen s komponento, ki jo je financirala ES.
  S političnega vidika je prispevek Phare deloval kot katalizator in to kaže na učinkovito sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami, k čemer se poziva v tem poročilu.
  S pravnega in tehničnega vidika so upravičenci do teh naložb organi, ki izvajajo zahteve pravnega reda Skupnosti za delujoč trg z energijo v Romuniji. Zakonodajalec izdaja sekundarno zakonodajo, njegova funkcija nadzorovanja trga pa dejansko temelji na zanesljivosti podatkov, ki prihajajo od upravljavca trga in podjetja za omrežje prenosa.
  Naložbe Phare so prispevale k izvajanju Direktive o enotnem trgu z električno energijo, pozivale k nediskriminaciji, varnosti in učinkovitem delovanju v korist vseh uporabnikov sistema. |
| --- | --- |

38.

Cilj „opremiti ključne institucije, katerih infrastrukturo ali zmogljivost za spremljanje in uveljavljanje pravnega reda Skupnosti je treba okrepiti“ je bil v celoti izpolnjen s komponento, ki jo je financirala ES.

S političnega vidika je prispevek Phare deloval kot katalizator in to kaže na učinkovito sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami, k čemer se poziva v tem poročilu.

S pravnega in tehničnega vidika so upravičenci do teh naložb organi, ki izvajajo zahteve pravnega reda Skupnosti za delujoč trg z energijo v Romuniji. Zakonodajalec izdaja sekundarno zakonodajo, njegova funkcija nadzorovanja trga pa dejansko temelji na zanesljivosti podatkov, ki prihajajo od upravljavca trga in podjetja za omrežje prenosa.

Naložbe Phare so prispevale k izvajanju Direktive o enotnem trgu z električno energijo, pozivale k nediskriminaciji, varnosti in učinkovitem delovanju v korist vseh uporabnikov sistema.

| 39. | Po zamudah, ki jih je poudarilo Sodišče, je oktobra 2005 Centralna enota za finance in javna naročila (CFCU) izdala potrdila o dokončnem prevzemu in jih izročila izvajalcu. CFCU pravi, da programska oprema zdaj deluje in oprema IT, nameščena na začetku leta 2003, se zdaj uporablja za predvideni namen.
  Končno plačilo, nakazano decembra 2003, je bilo izvršeno tako proti garanciji za dobro izvedbo del kakor tudi garanciji za končno plačilo. To je jamstvo za vsoto, ki je štela za vsaj enako stroškom okvare v programski opremi, hkrati pa je bila trgovska garancija, ki omogoča tehnična popravila, še veljavna. |
| --- | --- |

39.

Po zamudah, ki jih je poudarilo Sodišče, je oktobra 2005 Centralna enota za finance in javna naročila (CFCU) izdala potrdila o dokončnem prevzemu in jih izročila izvajalcu. CFCU pravi, da programska oprema zdaj deluje in oprema IT, nameščena na začetku leta 2003, se zdaj uporablja za predvideni namen.

Končno plačilo, nakazano decembra 2003, je bilo izvršeno tako proti garanciji za dobro izvedbo del kakor tudi garanciji za končno plačilo. To je jamstvo za vsoto, ki je štela za vsaj enako stroškom okvare v programski opremi, hkrati pa je bila trgovska garancija, ki omogoča tehnična popravila, še veljavna.

| 41. | Po mednarodnih pogodbah, katerih pogodbenica je tudi Romunija, ima romunska država dolžnost sprejeti migrante, prosilce za azil in koristnike azila in jim pri tem dati na voljo dostojne življenjske pogoje. Tako je imela Romunija dolžnost, da ustvari zadostne zmogljivosti za pokritje potreb v zvezi s pričakovanimi migracijskimi tokovi v trenutku načrta projektnega predloga. Migracijske tokove je težko vnaprej predvideti, tako glede velikosti kot smeri, saj se spreminjajo, kakor hitro se spremenijo sredstva in stopnje nadzora na določenem mestu, vendar so analize strokovnjakov nakazovale morebitno povečanje tokov. Poleg tega so romunski organi menili, da bosta zmanjšan gospodarski razvoj na območjih ob romunski vzhodni meji ter nestabilnost na območju še naprej povzročala prilive migrantov. Da bi te prilive obvladali, so zaprosili za podporo ES PHARE za naložbo, ki jim je bila tudi odobrena.
  Dejstvo, da zmogljivosti centra niso v celoti izkoriščene, tako romunski strokovnjaki kot tudi strokovnjaki EU ocenjujejo kot začasno stanje, ki se bo po vsej verjetnosti spremenilo v obdobju po pristopu k EU. Vendar bi bilo do pričakovanega prihoda večjega števila migrantov dobro prostore uporabiti za drug namen.
  Ocenjeno je bilo, da je bolje pripeljati begunce iz Bangladeša iz drugih centrov v mesto Galati, saj je priporočljivo razvrščati prosilce za azil po njihovi kulturni specifičnosti, to pa tudi olajša postopke udeleženim organom (sodnikom, sodnim tolmačem, itd.). |
| --- | --- |

41.

Po mednarodnih pogodbah, katerih pogodbenica je tudi Romunija, ima romunska država dolžnost sprejeti migrante, prosilce za azil in koristnike azila in jim pri tem dati na voljo dostojne življenjske pogoje. Tako je imela Romunija dolžnost, da ustvari zadostne zmogljivosti za pokritje potreb v zvezi s pričakovanimi migracijskimi tokovi v trenutku načrta projektnega predloga. Migracijske tokove je težko vnaprej predvideti, tako glede velikosti kot smeri, saj se spreminjajo, kakor hitro se spremenijo sredstva in stopnje nadzora na določenem mestu, vendar so analize strokovnjakov nakazovale morebitno povečanje tokov. Poleg tega so romunski organi menili, da bosta zmanjšan gospodarski razvoj na območjih ob romunski vzhodni meji ter nestabilnost na območju še naprej povzročala prilive migrantov. Da bi te prilive obvladali, so zaprosili za podporo ES PHARE za naložbo, ki jim je bila tudi odobrena.

Dejstvo, da zmogljivosti centra niso v celoti izkoriščene, tako romunski strokovnjaki kot tudi strokovnjaki EU ocenjujejo kot začasno stanje, ki se bo po vsej verjetnosti spremenilo v obdobju po pristopu k EU. Vendar bi bilo do pričakovanega prihoda večjega števila migrantov dobro prostore uporabiti za drug namen.

Ocenjeno je bilo, da je bolje pripeljati begunce iz Bangladeša iz drugih centrov v mesto Galati, saj je priporočljivo razvrščati prosilce za azil po njihovi kulturni specifičnosti, to pa tudi olajša postopke udeleženim organom (sodnikom, sodnim tolmačem, itd.).

| 42. | Taka alternativa uporaba je že bila odobrena enemu centru – v mestu Temišvar – kjer je romunska država na prošnjo UNHCR pristala na namestitev 450 ljudi, ki so potrebovali azil, do njihovega končnega sprejetja v drugih državah. Podobna rešitev se lahko predvidi za ta center in delegacija bo to možnost izpostavila pri romunskih organih.
  V pregledu strokovnjakov marca 2006 so strokovnjaki EU navedli, da pričakujejo priliv migrantov tik po pristopu Romunije. |
| --- | --- |

42.

Taka alternativa uporaba je že bila odobrena enemu centru – v mestu Temišvar – kjer je romunska država na prošnjo UNHCR pristala na namestitev 450 ljudi, ki so potrebovali azil, do njihovega končnega sprejetja v drugih državah. Podobna rešitev se lahko predvidi za ta center in delegacija bo to možnost izpostavila pri romunskih organih.

V pregledu strokovnjakov marca 2006 so strokovnjaki EU navedli, da pričakujejo priliv migrantov tik po pristopu Romunije.

| 44. | Medtem pa je bilo obravnavano pomanjkanje nacionalnega financiranja za zagotovitev vzdrževanja.
  V Bolgariji je javno tožilstvo prispevalo dodatne vire za vzdrževanje sistema, in podaljšalo se je obdobje za jamstva.
  V Romuniji je bilo vprašanje zagotavljanja strokovnjakov za informacijsko tehnologijo ter potreb vzdrževanja in podpore za trajnost naložb v pravosodje vključeno v akcijski načrt za reformo pravosodja, ki ga je odobrila romunska vlada junija 2005.
  Komisija bo še naprej natančno nadzorovala te vidike. |
| --- | --- |

44.

Medtem pa je bilo obravnavano pomanjkanje nacionalnega financiranja za zagotovitev vzdrževanja.

V Bolgariji je javno tožilstvo prispevalo dodatne vire za vzdrževanje sistema, in podaljšalo se je obdobje za jamstva.

V Romuniji je bilo vprašanje zagotavljanja strokovnjakov za informacijsko tehnologijo ter potreb vzdrževanja in podpore za trajnost naložb v pravosodje vključeno v akcijski načrt za reformo pravosodja, ki ga je odobrila romunska vlada junija 2005.

Komisija bo še naprej natančno nadzorovala te vidike.

| 46. | Finančna podpora Phare preneha ob koncu določenega naročila. Ureditev izvajanja in sofinaciranja mora zagotoviti zavezanost upravičenca v času življenjske dobe opreme, upravičenec pa je odgovoren tudi za dolgoročno trajnost. |
| --- | --- |

46.

Finančna podpora Phare preneha ob koncu določenega naročila. Ureditev izvajanja in sofinaciranja mora zagotoviti zavezanost upravičenca v času življenjske dobe opreme, upravičenec pa je odgovoren tudi za dolgoročno trajnost.

| 47. | Javni razpis za element usposabljanja, kot je bil predviden v projektu, ni bil uspešen, in razpisan je bil drugi, ki tudi ni bil uspešen. To ponazarja prizadevanja za dosego ciljev projekta ob upoštevanju postopkov. Usposabljanje na opremi so nazadnje zagotovili interni inštruktorji NBPS. |
| --- | --- |

47.

Javni razpis za element usposabljanja, kot je bil predviden v projektu, ni bil uspešen, in razpisan je bil drugi, ki tudi ni bil uspešen. To ponazarja prizadevanja za dosego ciljev projekta ob upoštevanju postopkov. Usposabljanje na opremi so nazadnje zagotovili interni inštruktorji NBPS.

| 48. | Avtomobili, ki jih je financirala ES, so omogočili večjo in bolj napredno tehnično manevriranje (spekter mobilnosti) in skladiščenje (postavljanje naprave za nadzor). Uspešno naročilo je odvisno od ustreznega odziva trga in spoštovanja pravil. Komisija je tudi zavezana zagotoviti spoštovanje veljavnih pravnih predpisov, ki urejajo primernost blaga, nabavljenega po predpisih Phare. |
| --- | --- |

48.

Avtomobili, ki jih je financirala ES, so omogočili večjo in bolj napredno tehnično manevriranje (spekter mobilnosti) in skladiščenje (postavljanje naprave za nadzor). Uspešno naročilo je odvisno od ustreznega odziva trga in spoštovanja pravil. Komisija je tudi zavezana zagotoviti spoštovanje veljavnih pravnih predpisov, ki urejajo primernost blaga, nabavljenega po predpisih Phare.

| 49. | (a) | Garancija je bila podaljšana še za eno leto zaradi teh težav in vseh pomanjkljivosti, ki so bile popravljene brez stroškov za upravičenca. |
| --- | --- | --- |

49.

(a)

Garancija je bila podaljšana še za eno leto zaradi teh težav in vseh pomanjkljivosti, ki so bile popravljene brez stroškov za upravičenca.

| (b) | Kamere za toplotno slikanje so bile edina oprema, ki se ni uporabljala več mesecev, in sicer toliko časa, kolikor je bilo potrebno, da se jih pošlje v Združeno kraljestvo, popravi, pošlje nazaj in ponovno namesti.
  Dejstvo, da je trg za to posebno vrsto opreme precej omejen, je upravičilo dodelitev naročila najboljši ponudbi zaradi odsotnosti lokalne zmogljivosti za vzdrževanje v vseh ponudbah, ki so bile tehnično skladne.
  Dobavljena oprema je bila uporabljena na terenu na podlagi ocene potreb upravičenca in analize tveganja, opravljene pred naročilom in dobavo.
  Misija strokovnjakov ni ugotovila nobenega prekrivanja glede opreme za nadzor in mobilnost. |
| --- | --- |

(b)

Kamere za toplotno slikanje so bile edina oprema, ki se ni uporabljala več mesecev, in sicer toliko časa, kolikor je bilo potrebno, da se jih pošlje v Združeno kraljestvo, popravi, pošlje nazaj in ponovno namesti.

Dejstvo, da je trg za to posebno vrsto opreme precej omejen, je upravičilo dodelitev naročila najboljši ponudbi zaradi odsotnosti lokalne zmogljivosti za vzdrževanje v vseh ponudbah, ki so bile tehnično skladne.

Dobavljena oprema je bila uporabljena na terenu na podlagi ocene potreb upravičenca in analize tveganja, opravljene pred naročilom in dobavo.

Misija strokovnjakov ni ugotovila nobenega prekrivanja glede opreme za nadzor in mobilnost.

| (c) | Skladnost blaga s tehničnimi specifikacijami je bila najprej preverjena na papirju v ponudbi in nato so jo pred dostavo še drugič preverili strokovnjaki mejne policije v prostorih proizvajalca. Takrat ni bilo nobenih znakov neskladnosti. Tako se lahko šteje, da je bila opravljena potrebna skrbnost. |
| --- | --- |

(c)

Skladnost blaga s tehničnimi specifikacijami je bila najprej preverjena na papirju v ponudbi in nato so jo pred dostavo še drugič preverili strokovnjaki mejne policije v prostorih proizvajalca. Takrat ni bilo nobenih znakov neskladnosti. Tako se lahko šteje, da je bila opravljena potrebna skrbnost.

| 50. | EU je zahtevala od Romunije, da napreduje pri usklajevanju z zahtevami, potrebnimi za visoko stopnjo nadzora na svojih mejah, s posebnim poudarkom na severni in vzhodni meji. Da se doseže ta cilj, je potreben čas, in Romunija mora proti temu cilju trajno napredovati.
  Romunija se je zavezala, da bo nadalje nabavljala in vzdrževala opremo ter usposabljala osebje za pravilno uporabo opreme in je do zdaj te zaveze izpolnjevala. Vendar se nadzor izvajanja nadalje krepi (dve misiji pregleda strokovnjakov, organizirani v letu 2005, še ena pa je predvidena za pomlad 2006). |
| --- | --- |

50.

EU je zahtevala od Romunije, da napreduje pri usklajevanju z zahtevami, potrebnimi za visoko stopnjo nadzora na svojih mejah, s posebnim poudarkom na severni in vzhodni meji. Da se doseže ta cilj, je potreben čas, in Romunija mora proti temu cilju trajno napredovati.

Romunija se je zavezala, da bo nadalje nabavljala in vzdrževala opremo ter usposabljala osebje za pravilno uporabo opreme in je do zdaj te zaveze izpolnjevala. Vendar se nadzor izvajanja nadalje krepi (dve misiji pregleda strokovnjakov, organizirani v letu 2005, še ena pa je predvidena za pomlad 2006).

| 51. | Potem ko so v Bolgariji zgradbe dokončane in zbrana omejena lokalna sredstva za opremo in plače uprave, ima vseh šest zgradb dobro možnost, da postanejo živi podjetniški inkubatorji. Po končnem poročilu, ki ga je predložil nadzornik del, so bile do danes dokončane zgradbe v še dveh mestih in so dobile uradno potrdilo, da se dajo v uporabo, tako da so zdaj 3 operativne ali pripravljene za uporabo.
  V Romuniji deluje projekt Iasi od junija 2005, projekt v Bacauu pa je bil zaključen novembra 2005. |
| --- | --- |

51.

Potem ko so v Bolgariji zgradbe dokončane in zbrana omejena lokalna sredstva za opremo in plače uprave, ima vseh šest zgradb dobro možnost, da postanejo živi podjetniški inkubatorji. Po končnem poročilu, ki ga je predložil nadzornik del, so bile do danes dokončane zgradbe v še dveh mestih in so dobile uradno potrdilo, da se dajo v uporabo, tako da so zdaj 3 operativne ali pripravljene za uporabo.

V Romuniji deluje projekt Iasi od junija 2005, projekt v Bacauu pa je bil zaključen novembra 2005.

| 52. | Poleg pomanjkljivosti glede upravljanja na strani izvajalske agencije/ministrstva za regionalni razvoj in javna dela, je bilo očitno pomanjkljivo tudi prizadevanje lokalnih interesnih skupin. Vendar se zdi, da so nekatere občine v zadnjem času postale bolj aktivne in iščejo nadaljnja sredstva. Nedavna odločitev o združitvi Programa združenih narodov za razvoj/mreže za DELOVNA MESTA obstoječih inkubatorjev z Bolgarskim združenjem agencij za regionalni razvoj in poslovnih centrov, bi lahko združenje, ki se je zavezalo, da bo vodilo pet inkubatorjev, razen Montane, dala svežo spodbudo in potrebno znanje/vire za upravljanje preostalih inkubatorjev na učinkovit in trajnosten način. |
| --- | --- |

52.

Poleg pomanjkljivosti glede upravljanja na strani izvajalske agencije/ministrstva za regionalni razvoj in javna dela, je bilo očitno pomanjkljivo tudi prizadevanje lokalnih interesnih skupin. Vendar se zdi, da so nekatere občine v zadnjem času postale bolj aktivne in iščejo nadaljnja sredstva. Nedavna odločitev o združitvi Programa združenih narodov za razvoj/mreže za DELOVNA MESTA obstoječih inkubatorjev z Bolgarskim združenjem agencij za regionalni razvoj in poslovnih centrov, bi lahko združenje, ki se je zavezalo, da bo vodilo pet inkubatorjev, razen Montane, dala svežo spodbudo in potrebno znanje/vire za upravljanje preostalih inkubatorjev na učinkovit in trajnosten način.

| 53. | Poslovni centri te vrste so v Romuniji učinkovit nov instrument za pritegnitev vlagateljev in malih podjetij. Kot tak predstavlja strmo pot učenja za neizkušene upravljavce centrov, tako podjetniških inkubatorjev kot poslovnih centrov.
  Delegacija spodbuja upravljavce, da izmenjujejo izkušnje, vključno z obiski pri kolegih v različnih regijah države in v tujini. Poslovni centri na drugih območjih Romunije (npr. Arad in Baia Mare) so pokazali dinamičen in uspešen pristop, tako da je njihov razvoj veliko bolj napreden in so polno zasedeni že po sorazmerno kratkem obdobju delovanja. Upa se, da se bo ta izkušnja lahko uspešno prenesla na druge poslovne centre. |
| --- | --- |

53.

Poslovni centri te vrste so v Romuniji učinkovit nov instrument za pritegnitev vlagateljev in malih podjetij. Kot tak predstavlja strmo pot učenja za neizkušene upravljavce centrov, tako podjetniških inkubatorjev kot poslovnih centrov.

Delegacija spodbuja upravljavce, da izmenjujejo izkušnje, vključno z obiski pri kolegih v različnih regijah države in v tujini. Poslovni centri na drugih območjih Romunije (npr. Arad in Baia Mare) so pokazali dinamičen in uspešen pristop, tako da je njihov razvoj veliko bolj napreden in so polno zasedeni že po sorazmerno kratkem obdobju delovanja. Upa se, da se bo ta izkušnja lahko uspešno prenesla na druge poslovne centre.

| 54. | Zadnje informacije, ki so jih upravičenci projektov dali na razpolago, kažejo, da je bilo predvideno število ustvarjenih novih delovnih mest nekoliko precenjeno. Glede ustvarjenih delovnih mest je bilo do zdaj ustvarjenih 50, še 100 pa se jih pričakuje do konca leta 2006. Ker je lokalni upravičenec za to naložbo nedavno pridobil pravno akreditacijo kot znanstveni in tehnološki center, se bodo te številke v prihodnosti verjetno izboljšale. |
| --- | --- |

54.

Zadnje informacije, ki so jih upravičenci projektov dali na razpolago, kažejo, da je bilo predvideno število ustvarjenih novih delovnih mest nekoliko precenjeno. Glede ustvarjenih delovnih mest je bilo do zdaj ustvarjenih 50, še 100 pa se jih pričakuje do konca leta 2006. Ker je lokalni upravičenec za to naložbo nedavno pridobil pravno akreditacijo kot znanstveni in tehnološki center, se bodo te številke v prihodnosti verjetno izboljšale.

| 56. | Predstavniki Komisije na različnih ravneh so vedno znova izpostavili potrebo po nadzoru tako upravljavcev objektov kakor tudi doseganja kazalnikov teh projektov pri ustreznih romunskih organih (ministrstvo za evropsko integracijo). V zvezi s tem je ugotovljeno nekaj napredka. |
| --- | --- |

56.

Predstavniki Komisije na različnih ravneh so vedno znova izpostavili potrebo po nadzoru tako upravljavcev objektov kakor tudi doseganja kazalnikov teh projektov pri ustreznih romunskih organih (ministrstvo za evropsko integracijo). V zvezi s tem je ugotovljeno nekaj napredka.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 58. | Od obiskov Sodišča je bil ugotovljen pomemben napredek pri številnih projektih ob uporabi sredstev za predvidene namene. Sprejeti so bili tudi ukrepi za reševanje slabe upravne usposobljenosti in krepitev izpolnjevanja obveznosti sofinanciranja. |
| --- | --- |

58.

Od obiskov Sodišča je bil ugotovljen pomemben napredek pri številnih projektih ob uporabi sredstev za predvidene namene. Sprejeti so bili tudi ukrepi za reševanje slabe upravne usposobljenosti in krepitev izpolnjevanja obveznosti sofinanciranja.

Priporočilo 1

Upravljavska zmogljivost nacionalnih organov je okrepljena in to je imelo pozitiven vpliv na njihovo zavedanje, da je treba projekte dokončati.

Skupni nadzorni odbori zdaj potekajo dvakrat letno. To omogoča pospešitev popravnih ukrepov, o katerih se je treba dogovoriti.

| 59. | Na izvajanje programov Phare je vplivala pomanjkljiva upravna usposobljenost na številnih področjih, zaradi katere so nastajale zamude pri izvajanju nekaterih projektov. To je del tveganja pri decentraliziranem sistemu izvajanja. Kljub temu pa Komisija želi poudariti, da so bili od programskega leta 2000 sprejeti mnogi prej omenjeni ukrepi za reševanje tega problema. Poleg tega se od letos naprej pri vsakem projektnem predlogu zahteva posebna izjava o upravni usposobljenosti, v okviru ukrepov, sprejetih za izboljšanje njenega pomena kot upravljavskega orodja. |
| --- | --- |

59.

Na izvajanje programov Phare je vplivala pomanjkljiva upravna usposobljenost na številnih področjih, zaradi katere so nastajale zamude pri izvajanju nekaterih projektov. To je del tveganja pri decentraliziranem sistemu izvajanja. Kljub temu pa Komisija želi poudariti, da so bili od programskega leta 2000 sprejeti mnogi prej omenjeni ukrepi za reševanje tega problema. Poleg tega se od letos naprej pri vsakem projektnem predlogu zahteva posebna izjava o upravni usposobljenosti, v okviru ukrepov, sprejetih za izboljšanje njenega pomena kot upravljavskega orodja.

Priporočilo 2

Pristop programiranja se je od leta 2004 bistveno spremenil z uvedbo večletnega programa, vključno s projekti, razdeljenimi na dve ali tri letne faze. Hkrati je bila izboljšana kakovost projektnih predlogov in predložena v predhodno oceno, na podlagi matrice Logframe, s podrobno oceno o celotnih projektnih predlogih, med drugim glede pripravljenosti projekta in faze uravnavanja projektnih predlogov, pred notranjim pregledom usklajenosti v Komisiji.

| 60. | Za projekte, povezane z informativno tehnologijo, so nacionalni organi zdaj sprejeli ukrepe za zagotovitev potrebnega financiranja, da se zagotovi vzdrževanje sistemov, tako da je zagotovljena njihova tehnična življenjska doba.
  Izboljšale so se tudi možnosti ekonomske upravičenosti podpiranih poslovnih centrov in inkubatorjev. V Romuniji so predstavniki Komisije pri ustreznih organih večkrat izpostavili potrebo po nadzoru tako upravljanja objektov kot tudi doseganja kazalnikov teh projektov in zabeleženega je bilo nekaj omejenega napredka. V Bolgariji nedavni dogodki zbujajo upanje, da bodo inkubatorji zdaj lahko trajnostno delovali. |
| --- | --- |

60.

Za projekte, povezane z informativno tehnologijo, so nacionalni organi zdaj sprejeli ukrepe za zagotovitev potrebnega financiranja, da se zagotovi vzdrževanje sistemov, tako da je zagotovljena njihova tehnična življenjska doba.

Izboljšale so se tudi možnosti ekonomske upravičenosti podpiranih poslovnih centrov in inkubatorjev. V Romuniji so predstavniki Komisije pri ustreznih organih večkrat izpostavili potrebo po nadzoru tako upravljanja objektov kot tudi doseganja kazalnikov teh projektov in zabeleženega je bilo nekaj omejenega napredka. V Bolgariji nedavni dogodki zbujajo upanje, da bodo inkubatorji zdaj lahko trajnostno delovali.

Priporočilo 3

Zahteve glede poročanja za nacionalno sofinanciranje so se v zadnjih letih izboljšale, pri čemer morajo nacionalni organi potrditi zneske, oddane in izplačane prek nacionalnih skladov, jih primerjati s predvidenimi zneski, dogovorjenimi v memorandumih o financiranju in, po potrebi, razložiti razlike med zneski. Glede nadzora se za začetek priporoča sistem primerjalne analize za nadzor izvajanja.

| 61. | Komisija meni, da sta dodana vrednost in katalitični učinek sredstev Phare zelo pomembna pri udeležbi pri projektih, ki jih vodijo mednarodne finančne institucije. Komisija meni, da v Bolgariji EBRD ne bi začel naložbene sheme brez njenega sodelovanja. |
| --- | --- |

61.

Komisija meni, da sta dodana vrednost in katalitični učinek sredstev Phare zelo pomembna pri udeležbi pri projektih, ki jih vodijo mednarodne finančne institucije. Komisija meni, da v Bolgariji EBRD ne bi začel naložbene sheme brez njenega sodelovanja.

Priporočilo 4

Za obravnavo priporočila Sveta potekajo redna srečanja na ravni države med službami Komisije (delegacijami in državnimi uradi) in mednarodnimi finančnimi institucijami, s ciljem usklajevanja dejavnosti programiranja, ter na horizontalni ravni za najboljše oblikovanje sodelovanja. Horizontalni programi pomoči majhnim in srednjim podjetjem in občinam so se izkazali za uspešne.

Za prihodnost potekajo v okviru novega predpristopnega instrumenta razmišljanja o tem, kako ob upoštevanju preteklih spoznanj narediti sodelovanje bolj učinkovito.

---