----

----

II Pripravljalni akti

Odbor regij

65. plenarno zasedanje 14. in 15. junija 2006

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nadaljevanju trajnostne uporabe virov: „Tematska strategija o preprečevanju in recikliranju odpadkov in o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadkih“

(2006/C 229/01)

Odbor regij je —

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nadaljevanju trajnostne uporabe virov: tematska strategija o preprečevanju in recikliranju odpadkov (COM(2005) 666 konč.) ter predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadkih (COM(2005) 667 konč. — 2005/0281 (COD));

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 5. januarja 2006, sprejetega v skladu s členoma 175 in 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, da se o tej temi posvetuje z Odborom;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora regij z dne 12. aprila 2005, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za oblikovanje mnenja na to temo;

ob upoštevanju mnenja o sporočilu Komisije o tematski strategiji za preprečevanje in recikliranje odpadkov (COM(2003) 301 konč. CdR 239/2003 (1));

ob upoštevanju predhodnega poročila o izvajanju direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih (1999/31/ES) na regionalni in lokalni ravni (CdR 254/2005);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 47/2006 rev. 2), ki ga je 3. aprila 2006 sprejela komisija za trajnostni razvoj (poročevalec: Laust Grove Vejlstrup, občinski svetnik občine Sydthy (DK/EPP)) —

na svojem 65. plenarnem zasedanju 14. in 15. junija 2006 (seja z dne 14. junija) sprejel naslednje mnenje:

1.   Ugotovitve Odbora regij

Odbor regij

Splošne ugotovitve

Cilj strategije

Ukrepi, opisani v strategiji

Izvajanje, poenostavitev in posodobitev obstoječe zakonodaje

Nova okvirna direktiva o odpadkih

Člen 1

Člen 2

Člen 3

Člen 5

Člen 8

Člen 11

Člen 12

Člen 16

Člen 21

Člen 25

Člen 26

Člen 30

Člen 32

Priloga V

Uvedba koncepta življenjskega kroga

Izboljšanje baze znanja

Preprečevanje nastajanja odpadkov

K evropski družbi recikliranja

Nadzor in vrednotenje

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

Priporočila Odbora regij v zvezi z direktivo

Priporočilo 1

Preambula 17(a)

Utemeljitev

Predlagano razvrščanje sežiga s ponovnim pridobivanjem energije kot predelovalnega postopka lahko v nekaterih državah povzroči neuravnovešenost med nameščenimi sežigalnimi zmogljivostmi in količino, ki jo je treba obdelati, celo v primerih, v katerih razpoložljiva zmogljivost ustreza nacionalnim potrebam. Pristojni organi oblasti bi morali v takih razmerah imeti možnost omejiti uvoz odpadkov za sežig, da bi zagotovili možnosti sežiga odpadkov, ki se proizvede na območju pod njihovo jurisdikcijo.

Priporočilo 2

Člen 1

Utemeljitev

Upoštevanje življenjskega kroga je treba pozdraviti kot vodilno načelo. Vendar instrumenti življenjskega kroga v sedanjosti ne predstavljajo izvedljive alternative hierarhiji ravnanja z odpadki. Minilo bo veliko časa, preden bo na ravni Skupnosti sprejeta skupna metodologija za uporabo teh instrumentov. Do takrat je treba razjasniti odnos med upoštevanjem življenjskega kroga in politično sprejeto hierarhijo ravnanja z odpadki, pri čemer še enkrat poudarjamo, da je slednja strukturni element politik ravnanja z odpadki. Možnosti odstopanja od hierarhije iz odstavkov 2 (a) in (b) določajo nujno prilagodljivost, poleg tega pa bodo spodbujale tudi nadaljnji razvoj instrumentov življenjskega kroga. Glede na že uveljavljeno podlago znanja bi morali imeti lokalni in regionalni organi oblasti ključno vlogo pri določanju uporabe teh instrumentov.

Lokalni organi oblasti in upravljavci odpadkov bi morali imeti jasna navodila, zato je določitev odgovornosti za potrjevanje rezultatov ocenjevanja življenjskega kroga pomembna izboljšava v besedilu predloga. Postopek pregleda iz odstavka 3 bo zagotovil, da se ocenjevanje ne uporablja za varovanje nacionalnih trgov in da se enaki konkurenčni pogoji ne izkrivljajo z uvajanjem pristopa, ki upošteva življenjski krog.

Priporočilo 3

Člen 2, točka 5 (nova)

Utemeljitev

Besedilo amandmaja ponavlja besedilo točke 2 člena 2 sedanje okvirne direktive o odpadkih, ki določa pravno osnovo za sprejetje posebnih direktiv o tokovih odpadkov, saj ne smemo izključiti možnosti sprejetja dodatnih direktiv. Predlagani amandma bo zagotovil tudi pravno podlago za direktive, ki jih je treba predlagati v zvezi z amandmajem 9 glede člena 11. Ta amandma dodaja tudi zahtevo glede usmerjanja odpadkov. Ta pristop, katerega cilj je usklajevanje možnosti za obdelavo posameznih tokov odpadkov, dopolnjuje določanje standardov za objekte in opremo pri določanju enakih konkurenčnih pogojev.

Priporočilo 4

Člen 3

Utemeljitev

Ta člen bi moral vključevati vse opredelitve, ki so povezane z določbami Direktive o odpadkih. Poleg tega morajo biti te opredelitve skladne z opredelitvami, ki so že navedene v dosedanji zakonodaji o odpadkih, zlasti v Uredbi o pošiljkah odpadkov. Zato ta amandma predlaga:

Priporočilo 5

Člen 4

Utemeljitev

Cilj amandmaja k členu 4 je zagotovitev pravne varnosti glede seznama odpadkov. Obstoječi seznam odpadkov je bil že večkrat dopolnjen v postopku odbora in je izpopolnjen. Čeprav je vedno mogoče izboljšati seznam odpadkov, ne bi smeli opustiti dosedanjih prizadevanj za pripravo tega seznama. Nasprotno, ta prizadevanja bi morala biti podlaga za nadaljnje delo pri pripravi seznama odpadkov, s čimer bi zagotovili kontinuiteto za organe oblasti in izvajalce. Glede na razveljavitev direktiv 75/442/EGS in 91/689/EGS je pomembno zagotoviti, da sedanji seznam ostane veljaven do sprejetja novega, ter da se določi rok za pripravo novega seznama. Praktične izkušnje kažejo, da je seznam odpadkov, ki upošteva materialne lastnosti odpadkov (najpomembnejša merila: sestava odpadkov in koncentracija sestavin), boljši, ker omogoča boljšo oceno vplivov odpadkov na okolje, zdravje in varnost ter njihove nevarnosti, olajša pa tudi izbiro postopkov odlaganja. Predlog Komisije za pripravo novega seznama je nenatančen, treba pa je poudariti, da bodo na seznamu tako nenevarni kakor tudi nevarni odpadki.

Priporočilo 6

Člen 5

Utemeljitev

Razvrščanje postopkov ravnanja z odpadki močno vpliva na možnosti načrtovanja srednjeročnih in dolgoročnih zahtev glede zmogljivosti. Poleg tega določa konkurenčne pogoje za posamezne predelovalne obrate. Zato ta amandma poziva k uporabi postopka političnega odločanja, v katerem sodelujejo zadevni akterji. Sprejetje uredbe o razvrščanju postopkov ravnanja z odpadki bo ustvarilo možnosti za učinkovita merila in določitev ustreznih mejnih vrednosti, ki jih je treba politično preveriti. Sprejetje takšne uredbe zagotavlja možnost sprejemanja ukrepov, zaradi katerih ne bi bile potrebne prepogoste spremembe direktive o odpadkih. Z lokalnimi in regionalnimi organi oblasti se je treba vsaj posvetovati pred sprejetjem predloga izvedbenih ukrepov zaradi znanja, ki obstaja na lokalni ravni, ter glede na njihove odgovornosti in pristojnosti na področju odpadkov. Zaradi sprejetja amandmajev 5 in 6 bo treba prilogi I in II k Direktivi o odpadkih prenesti v prilogi I in II k Uredbi št. XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju postopkov ravnanja z odpadki.

Priporočilo 7

Člen 6

Utemeljitev

Tema, ki jo obravnavamo v tem členu, sodi v politično in ne samo v tehnično razpravo, zaradi razlogov, navedenih pri utemeljevanju amandmaja 5. Razvrščanje postopkov ravnanja z odpadki (in v tem primeru odlaganja) močno vpliva na možnosti načrtovanja srednjeročnih in dolgoročnih zahtev glede zmogljivosti. Poleg tega določa konkurenčne pogoje za posamezne predelovalne obrate.

Zato bi moralo biti sprejetje izvedbenih ukrepov predmet postopka političnega odločanja, v katerem sodelujejo zadevni akterji. Glede na odgovornosti in pristojnosti lokalnih in regionalnih organov oblasti na področju odpadkov se je treba z njimi vsaj posvetovati pred sprejetjem predloga izvedbenih ukrepov in jim ponuditi priložnost za premislek o presoji vpliva, ki jo mora opraviti Komisija pred sprejetjem predloga.

Priporočilo 8

Člen 9

Utemeljitev

Šesti okoljski akcijski program Skupnosti (ki sta ga Evropski parlament in Svet sprejela 22. julija 2002) temelji predvsem na načelu „plača povzročitelj obremenitve“. To je treba kot temeljno načelo okoljske politike ponovno navesti v tej direktivi.

Priporočilo 9

Člen 11, odstavek 1, točka c (nova)

Utemeljitev

Priporoča se, da se merilo za določitev, kdaj odpadek ni več odpadek, uporablja le po obdelavi odpadkov. To pomeni, da odpadkov ni mogoče izvzeti iz zakonodaje o odpadkih, preden so dejansko lahko del novega proizvodnega kroga in so enake kakovosti kot nepredelani materiali ali snovi.

Priporočilo 10

Člen 11, odstavek 2

Utemeljitev

Člen 11 opisuje merilo za določitev, kdaj odpadek ni več odpadek, in s tem področje uporabe zakonodaje o odpadkih v prihodnosti. Izbira okoljskega merila in ravni, na kateri se določi, ni samo tehnično vprašanje, ampak tudi politično. Če ne bi bilo strogega merila za uporabo tega koncepta, bi lahko prišlo do zmede in celo razprav med skupinami z nasprotnimi interesi. Zaradi tega morajo biti izvedbeni ukrepi predmet politične razprave. S predlogom direktive o končni odstranitvi odpadkov se zmanjšajo možnosti za prepogosto spreminjanje Direktive o odpadkih. Predloge z okoljskimi, gospodarskimi in socialnimi posledicami mora spremljati presoja vpliva, ki vključuje široko posvetovanje z zadevnimi interesnimi skupinami.

Priporočilo 11

Člen 13

Utemeljitev

Ta člen je odveč, saj so zahteve glede urejanja seznama odpadkov navedene v členu 4.

Priporočilo 12

Člen 15

Utemeljitev

Enotna klasifikacija odpadkov kot nevarnih ali nenevarnih je pomemben predpogoj za izvajanje Uredbe Sveta (EEC) št. 259/93 o čezmejnih pošiljkah odpadkov. Ta klasifikacija je predmet potekajoče razprave v Odboru za tehnično prilagajanje. Spreminjanje se ne sme prepustiti posamezni državi članici, ampak mora najprej začeti veljati po razpravah med predstavniki držav članic in Komisijo.

Priporočilo 13

Člen 16

Utemeljitev

Res je, da le obrati, ki imajo dovoljenje, lahko opravljajo mešanje odpadkov, vendar je treba opozoriti, da določbe Člena 16(2) predvidevajo, da se samo nezakonite mešanice morajo ločevati pod pogoji, ki so „v skladu z merili tehnične in gospodarske izvedljivosti, ki jih določijo države članice“. V besedilu direktive je treba jasno navesti, da je mešanje prepovedano povzročiteljem, zbiralcem in prevoznikom odpadkov. Poleg tega je treba natančno določiti, da se mešanica mora obdelovati v skladu z določbami o nevarnih odpadkih, da bi preprečili mešanje, katerega edini namen je razredčitev onesnaževal.

Priporočilo 14

Člen 19, odstavek 1

Utemeljitev

Glede na okoljske posledice člena 19 Direktive bi v njemu moralo biti navedeno, da je mogoče določiti zahteve glede kakovosti obdelave.

Priporočilo 15

Člen 21

Utemeljitev

Ta amandma v skladu z amandmaji 5, 6 in 9 poziva k razpravi, ki je politična in ne samo tehnična. Minimalne standarde za dovoljenja, ki naj zagotovijo obdelavo odpadkov na okoljsko primeren način, je treba določiti v postopku političnega odločanja, v katerem sodelujejo zadevni akterji. Glede na odgovornosti in pristojnosti lokalnih in regionalnih organov oblasti na področju odpadkov se je treba z njimi vsaj posvetovati pred sprejetjem predloga izvedbenih ukrepov in jim ponuditi priložnost za premislek o presoji vpliva, ki jo mora opraviti Komisija pred sprejetjem predloga.

Priporočilo 16

Člen 26, odstavek 1

Utemeljitev

Pogostnost revidiranja načrtov za ravnanje z odpadki je treba uskladiti s pogostnostjo revidiranja programov za preprečevanje nastajanja odpadkov iz člena 29. Ocenjevanje načrtov za preprečevanje nastajanja odpadkov je predvideno v členu 31 in je povezano s poročanjem o zahtevah, določenih v členu 34, ki za poročanje določa triletno obdobje. S časovnim usklajevanjem revizije načrtov za ravnanje z odpadki in programov za preprečevanje nastajanja odpadkov ter s sektorskimi poročili se bo vzpostavila redna povezava med zadevnimi organi oblasti, kar jim bo v pomoč pri izpolnjevanju zahtev glede poročanja iz te direktive.

V zvezi s temi merili je pomembno omeniti, da je treba dodeliti ustrezna sredstva pristojnim organom oblasti.

Priporočilo 17

Člen 29, odstavek 1

Utemeljitev

Pogostnost revidiranja načrtov za preprečevanje nastajanja odpadkov je treba uskladiti s pogostnostjo revidiranja programov za ravnanje z odpadki, kakor je navedeno v okviru utemeljevanja amandmaja 14. Ocenjevanje načrtov za preprečevanje nastajanja odpadkov je predvideno v členu 31 in je povezano s poročanjem o zahtevah, določenih v členu 34, ki za poročanje določa triletno obdobje. Časovno usklajevanje poročanja se predlaga zaradi razlogov, ki so navedeni pri utemeljevanju amandmaja 14. Cilj programov za preprečevanje nastajanja odpadkov se je dotikal enega najpomembnejših izzivov za politiko ravnanja z odpadki.

Cilj programov za preprečevanje nastajanja odpadkov se je dotikal enega najpomembnejših izzivov za politiko ravnanja z odpadki: zmanjšanje nastajanja odpadkov; revidirana okvirna direktiva pa bi morala postaviti mejnike, na osnovi katerih je mogoče oceniti napredek. Poleg tega je določanje jasnih ciljev glede zmanjševanja v skladu s cilji in prednostnimi nalogami iz šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti, povezanimi z odpadki.

Po členu 29 je treba programe za preprečevanje nastajanja odpadkov pripraviti na geografski ravni, ki je najbolj primerna za njihovo uporabo, zato pa je treba tej ravni dodeliti ustrezna sredstva.

Priporočilo 18

Člen 30, odstavek 2

Utemeljitev

Oblikovanje kvalitativnih in kvantitativnih ciljev na nacionalni ravni lahko odraža različna stanja v državah članicah. Spremljanje in ocenjevanje napredka po dogovorjeni metodologiji bo omogočilo nadaljnjo pripravo politik preprečevanja na ravni Skupnosti.

Priporočilo 19

Člen 34, odstavek 1

Utemeljitev

Pogostnost priprave sektorskih poročil bi se morala uskladiti z zahtevami, ki veljajo za programe za preprečevanje nastajanja odpadkov in načrte ravnanja z odpadki, zaradi razlogov, ki so navedeni v amandmajih 14 in 15.

Priporočilo 20

Člen 35

Utemeljitev

Priloge k tej direktivi pomembno vplivajo na področje uporabe zakonodaje o odpadkih v prihodnosti. V skladu z amandmajema 5 in 6 se priporoča, da se Priloga I in Priloga II, v katerih so navedeni prihodnji postopki obdelave, preneseta v priloge ločene uredbe. Vendar je treba priznati, da je za prilagajanje prilog iz te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku potrebna politična in ne samo tehnična razprava. V tem postopku političnega odločanja je treba sodelovati z zadevnimi akterji ter se je treba pred sprejetjem predloga izvedbenih ukrepov vsaj posvetovati z lokalnimi in regionalnimi organi oblasti na področju odpadkov glede na njihove odgovornosti in pristojnosti. Kakor je navedeno v amandmaju 5, je treba zadevnim akterjem ponuditi tudi priložnost za premislek o presoji vpliva, ki jo mora opraviti Komisija pred sprejetjem predloga za take spremembe zakonodaje.

Priporočilo 21

Priloga I

Utemeljitev

Prilogo I k Direktivi o odpadkih je treba prenesti v Prilogo I k Uredbi št. XXXX in jo v skladu z utemeljitvijo amandmaja 5 črtati v tem amandmaju.

Priporočilo 22

Priloga II

Utemeljitev

Prilogo II k Direktivi o odpadkih je treba prenesti v ločeno uredbo, kakor je navedeno v utemeljitvi amandmaja 5, in jo črtati v skladu s prejšnjimi amandmaji.

V Bruslju, 14. junija 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)UL C 73 z dne 23. 3. 2004, str. 63.

----

----

Mnenje Odbora regij o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz

(2006/C 229/02)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz (COM(2005) 634 konč.) — 2005/0283 (COD));

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 21. decembra 2005, da v skladu s členoma 175 in 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor zaprosi za mnenje o tem predlogu;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 24. januarja 2006, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o razvoju tematske strategije za mestno okolje (COM(2004) 60 konč.) — CdR 93/2004 fin (1);

ob upoštevanju svojega mnenja o beli knjigi o evropski prometni politiki za leto 2010: čas za odločitev (COM(2001) 370 konč. — CdR 54/2001 fin) (2);

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o pregledu 2005 strategije trajnostnega razvoja EU: začetne ocene in prihodnje usmeritve (COM(2005) 37 konč. — CdR 66/2005 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja, ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 3. aprila 2006 (CdR 48/2006 rev. 1) (poročevalka: ga. Karlsson, članica občinskega sveta mesta Vindeln (SE/ALDE));

ker:

na 65. plenarnem zasedanju 14. in 15. junija 2006 (seja z dne 15. junija) sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

Splošno

Nadaljnji ukrepi za spodbujanje čistega cestnega prevoza

Predlagani ukrepi

Izvajanje predlagane direktive na lokalni in regionalni ravni

Nadaljnje spremljanje

2.   Priporočila Odbora regij

V Bruslju, 15. junija 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)UL C 43, 18. 2. 2005, str. 35.

(2)UL C 192, 12. 8. 2002, str. 8.

----

----

Mnenje Odbora regij o predlogu priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje

(2006/C 229/03)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanjupredloga priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje (COM(2005) 548 konč. — 2005/0221 (COD));

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 28. novembra 2005, da se v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej temi posvetuje z Odborom;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 24. januarja 2006, da komisijo za kulturo in izobraževanje zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju svojega mnenja o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o celostnem programu na področju vseživljenjskega učenja (CdR 258/2004 fin (1));

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije o vzpostavitvi evropskega prostora vseživljenjskega učenja (CdR 49/2002 fin (2));

ob upoštevanju svojega mnenja o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (CdR 155/2005 fin);

ob upoštevanju svojega mnenja o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o večletnem programu (2004–2006) za učinkovito integracijo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme splošnega in poklicnega izobraževanja v Evropi (program eUčenje) (CdR 73/2003 fin (3));

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Evropske komisije o spodbujanju učenja jezikov in jezikovne raznolikosti: akcijski načrt 2004–2006 (CdR 248/2003 fin (4));

ob upoštevanju svojega mnenja o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi programa „Kultura 2007“ (2007–2013) (CdR 259/2004 fin (5));

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije o posledičnih ukrepih k Beli knjigi „Nova spodbuda za evropsko mladino“ — predlog za skupne cilje na področju prostovoljnih dejavnosti mladih v skladu z resolucijo Sveta z dne 27. junija 2002 o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine (KOM(2004) 337 končno);

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije o posledičnih ukrepih k Beli knjigi „Nova spodbuda za evropsko mladino“ — predlog za skupne cilje za boljše razumevanje in poznavanje mladine v skladu z resolucijo Sveta z dne 27. junija 2002 o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine (KOM(2004) 336 končno) (CdR 192/2004 fin (6));

ob upoštevanju svojega mnenja, ki ga je komisija za kulturo, izobraževanje in raziskave sprejela 4. aprila 2006 (CdR 31/2006 rev. 2) (poročevalka: ga. Christina Tallberg, članica okrožnega sveta v Stockholmu (SE/PES),

na 65. plenarnem zasedanju 14. in 15. junija 2006 (seja z dne 14. junija) sprejel naslednje mnenje.

Vsebina predloga Komisije

Evropski svet je na zasedanju v Lizboni marca 2000 ugotovil, da se Evropa pri prilagajanju globalizaciji in prehodu h gospodarstvu, ki temelji na znanju, sooča z novimi izzivi. Poudarjeno je bilo, da „mora vsak državljan imeti znanja, potrebna za življenje in delo v tej novi informacijski družbi“ in da mora „evropski okvir opredeliti nova osnovna znanja (7), ki jih je treba zagotavljati z vseživljenjskim učenjem: znanje s področja IT, tuji jeziki, tehnološka kultura, podjetništvo in socialne sposobnosti“.

Predlagano priporočilo je torej mišljeno kot evropsko referenčno orodje za ključne sposobnosti, in pojasnjuje, kako je z vseživljenjskim učenjem mogoče vsem državljanom in državljankam zagotoviti pridobivanje teh sposobnosti.

Z razvojem družbe znanja se povečuje povpraševanje po ključnih sposobnostih v zasebnem, javnem in poklicnem okolju.

Skupina na visoki ravni za izvajanje lizbonske strategije je novembra 2004 jasno ugotovila, da „se v Evropi veliko premalo dela na tem, da bi se ljudi opremilo z orodjem, ki ga potrebujejo za prilagajanje razvijajočemu se trgu delovne sile, in sicer velja to za delovna mesta z visokimi in nizkimi kvalifikacijami.“

Mnoge države so začele uvajati programe osnovnih znanj za odrasle npr. za učenje branja, pisanja in računanja ter IKT, pogosto preko nevladnih organizacij. Kljub temu pa številne države še niso v stanju, ki bi vsem državljanom omogočalo pridobitev in posodobitev njihovih osnovnih znanj.

Priloga priporočila „Ključne sposobnosti za vseživljenjsko učenje — evropski referenčni okvir“ vključuje znanje, sposobnosti in odnose, ki ljudi vodijo k večji vključenosti v trajnostni razvoj in demokratično državljanstvo. Navedenih je osem ključnih sposobnosti: znanje maternega jezika, znanje tujih jezikov, znanje matematike, računalniška pismenost, sposobnost učenja, medosebne, medkulturne in socialne sposobnosti, podjetniška sposobnost, sposobnost kulturnega izražanja. (8)

Pomen za lokalne in regionalne oblasti

V vseh državah članicah EU imata lokalna in regionalna raven osrednje pristojnosti za splošno in poklicno izobraževanje ter nadaljnje usposabljanje v okviru vseživljenjskega učenja.

Na področju osnovnega in nadaljnjega izobraževanja so lokalne in regionalne oblasti odlični partnerji za ustvarjalno sodelovanje s socialnimi partnerji, institucijami in organizacijami, da bi ponudbo možnosti za splošno in poklicno izobraževanje prilagodili posebnim lokalnim okoliščinam in potrebam.

Poleg tega različni regionalni in lokalni projekti usklajevanja delujejo kot gonilna sila za rast in razvoj.

EU vsako leto z izobraževalnimi programi neposredno doseže številne državljane — nobena druga dejavnost Skupnosti nima tako širokega vpliva. Poleg tega programi pospešujejo modernizacijo sistemov izobraževanja in poklicnega usposabljanja EU ter spodbujajo državljane k nadaljnjemu izobraževanju. Glede na odgovornosti lokalne in regionalne ravni bi morali biti regionalni akterji pomembna ciljna skupina pri ukrepih, ki se nanašajo na izvajanje programov na področju splošnega in poklicnega izobraževanja (9).

Regionalne mreže za vseživljenjsko učenje (pobuda LR3), ki jih je ustanovila Komisija v sodelovanju z Odborom regij, so odličen primer za javno predstavitev in razvoj vseživljenjskega učenja v Evropi. Prvotno je šlo za pilotno pobudo, pri čemer je bil njen proračun ločen od proračuna za glavne programe. Medtem pa je bila pobuda že vključena v predlog za akcijski program EU na področju vseživljenjskega učenja 2007–2013.

1.   Splošna stališča Odbora regij do sporočila

2.   Predlogi Komisije za priporočila državam članicam

2.8   1. priporočilo Evropske komisije

„da zagotovijo, da začetno izobraževanje in usposabljanje vsem mladim ponuja sredstva za oblikovanje ključnih sposobnosti do ravni, ko bodo sposobni za odraslo življenje in ki ustvarja podlago za nadaljnje učenje in poklicno življenje“;

Stališča Odbora regij:

2.9   2. priporočilo Evropske komisije

„da zagotovijo ustrezno ponudbo tistim mladim, ki zaradi izobraževalne prikrajšanosti, nastale zaradi osebnih, družbenih, kulturnih in gospodarskih okoliščin, potrebujejo posebno podporo za izpolnitev svojega izobrazbenega potenciala“;

Stališča Odbora regij:

2.10   3. priporočilo Evropske komisije

„da zagotovijo, da bodo odrasli sposobni razvijati in posodabljati ključne sposobnosti vse življenje ter da bo posebni poudarek na osredotočenosti na ciljne skupine, ugotovljene kot prednostne naloge v nacionalnem, regionalnem in/ali lokalnem okviru“;

Stališča Odbora regij:

2.11   4. priporočilo Evropske komisije

„da zagotovijo, da bo na voljo ustrezna infrastruktura za nadaljevanje izobraževanja in usposabljanja odraslih, vključno z učitelji in vodji usposabljanja, ukrepi za zagotovitev dostopa (12) in podporo učencem, ki bo priznavala različne potrebe odraslih“;

Stališča Odbora regij:

2.12   5. priporočilo Evropske komisije

„da zagotovijo skladnost ponudbe izobraževanja in usposabljanja za posamezne državljane preko tesnih povezav s politiko zaposlovanja in socialno politiko ter drugimi politikami, ki vplivajo na mlade, ter sodelovanje s socialnimi partnerji in drugimi zainteresiranimi stranmi“;

Stališča Odbora regij:

2.13   6. priporočilo Evropske komisije

„da uporabijo“ Ključne sposobnosti za vseživljenjsko učenje — evropski okvir „iz Priloge kot referenčno orodje pri razvijanju ponudbe ključnih sposobnosti za vse kot del njihovih strategij za vseživljenjsko učenje“;

Stališča Odbora regij:

3.   Ključne sposobnosti

Evropski referenčni okvir za ključne sposobnosti obsega osem področij:

3.1   Znanje maternega jezika

3.2   Znanje tujih jezikov

3.3   Znanje matematike ter osnovna znanja naravoslovja in tehnologije

3.4   Računalniška pismenost

3.5   Sposobnost učenja

3.6   Socialna sposobnost in državljanska sposobnost

3.7   Podjetniška sposobnost

3.8   Sposobnost kulturnega izražanja

3.9   Predlogi Odbora regij

V Bruslju, 14. junija 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)UL C 164, 5. 7. 2005, str. 59.

(2)UL C 278, 14. 11. 2002, str. 26.

(3)UL C 244, 10. 10. 2003, str. 42.

(4)UL C 73, 23. 3. 2004, str. 33.

(5)UL C 164, 5. 7. 2005, str. 65.

(6)UL C 43, 18. 2. 2005, str. 42.

(7)  ‚Osnovna znanja‘ na splošno pomenijo znanje branja, pisanja in računanja; Evropski Svet iz Lizbone je zahteval da se dodajo nova znanja, potrebna v družbi znanja, na primer IKT in podjetnost.

(8)  Op. prev.: Poimenovanje ključnih sposobnosti je v celotnem dokumentu prilagojeno vsebini.

(9)  CdR 258/2004 fin.

(10)  CdR 49/2002 fin.

(11)  CdR 49/2004 fin.

(12)  Op. prev.: ‚zagotovitev uspeha‘ iz dokumenta Komisije se ustrezno zamenja z ‚zagotovitev dostopa‘.

(13)  CdR 19/2001 fin.

(14)  CdR 248/2003 fin.

(15)  CdR 151/2005 fin.

(16)  Ključna spretnost 8: sposobnost kulturnega izražanja.

----

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije o izvajanju Lizbonskega programa Skupnosti: „Politični okvir za krepitev proizvodnje EU — za celovitejši pristop k industrijski politiki“

(2006/C 229/04)

Odbor regij je

ob upoštevanju sporočila Komisije Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti: politični okvir za krepitev proizvodnje EU — za celovitejši pristop k industrijski politiki (COM(2005) 474 konč.);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 12. oktobra 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora regij z dne 10. novembra 2005, da zadolži komisijo za ekonomsko in socialno politiko, naj pripravi mnenje na to temo;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 39/2006 rev. 2), ki ga je 6. aprila 2006 sprejela komisija za ekonomsko in socialno politiko (poročevalec: Onno Hoes, član izvršnega sveta pokrajine Severni Brabant (NL/ALDE);

ker:

na 65. plenarnem zasedanju 14. in 15. junija 2006 (seja z dne 14. junija) sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Predlogi v zvezi z medsektorskimi politikami

Skupina na visoki ravni o konkurenci, energiji in okolju

Izboljšanje usposobljenosti v sektorjih

Pravice intelektualne lastnine

Celostni evropski pristop k raziskovanju in inovacijam

Predlogi v zvezi s sektorskimi politikami

2.   Druga priporočila Odbora regij

Evropa leta 2027 (vizija prihodnosti)

Osredotočenje na vodilne regije v Evropi in sodelovanje z regijami

Od sektorskega pristopa do pristopa, ki temelji na združevanju — grozdih (nova področja)

Spodbujati večjo integracijo

Poenostavitev upravnih postopkov, dostop MSP do programov EU

Sklep

OR bi bil predvsem vesel, če bi se Komisija v okviru vmesne ocene, ki jo bo kmalu začela izvajati, odzvala na predloge in pripombe, oblikovane v tem mnenju. Prav tako poziva Komisijo, da predvidi uvedbo letnega poročila o spremljanju, za katerega je OR pripravljen predložiti svoje ugotovitve.

V Bruslju, 15. junija 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)  Posebno pozornost je treba nameniti opredelitvi pojma „velika podjetja“.

----

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o novi okvirni strategiji za večjezičnost

(2006/C 229/05)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o novi okvirni strategiji za večjezičnost (COM(2005) 596 konč.);

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 24. januarja 2006, da komisijo za kulturo in izobraževanje zaprosi za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 30. septembra 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej temi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju mnenja o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Kultura 2007 (2007–2013) (COM(2004) 469 konč.), (CdR 259/2004 fin) (1);

ob upoštevanju mnenja o sporočilu o spodbujanju učenja jezikov in jezikovne raznolikosti: akcijski načrt 2004–2006 (CdR 248/2003 fin) (2);

ob upoštevanju mnenja o spodbujanju in zaščiti regionalnih in manjšinskih jezikov (CdR 86/2001 fin) (3);

ob upoštevanju osnutka mnenja komisije za kulturo, izobraževanje in raziskave (CdR 33/2006 rev.2), ki je bilo sprejeto 4. aprila 2006 (poročevalec: g. Seamus Murray, član grofijskega sveta Meath, član regionalne oblasti Mid-East Regional Authority (IE/UEN-EA)),

na 65. plenarnem zasedanju 14. in 15. junija 2006 (seja z dne 14. junija) sprejel naslednje mnenje.

1.   Splošne ugotovitve

Odbor regij

Posebne ugotovitve glede okvirne strategije

Ukrepi za večjezično družbo — učenje jezikov in jezikovna raznolikost v družbi

Odbor regij

Ukrepi za večjezično gospodarstvo

Odbor regij

Ukrepi za večjezičnost v odnosih Komisije z državljani

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

Posebne ugotovitve glede okvirne strategije

Ukrepi za večjezično družbo — učenje jezikov in jezikovna raznolikost v družbi

Odbor regij

Ukrepi za večjezično gospodarstvo

Ukrepi za večjezičnost v odnosih Komisije z državljani

V Bruslju, 14. junija 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)UL C 164, 5. 7. 2005, str. 65.

(2)UL C 73, 23. 3. 2004, str. 33.

(3)UL C 357, 14. 12. 2001, str. 33.

----

----

Mnenje Odbora regij o tretjem paketu za pomorsko varnost

(2006/C 229/06)

ODBOR REGIJ je

OB UPOŠTEVANJU dopisa Evropske komisije z dne 25. novembra 2005, v katerem je OR zaprosila za pripravo mnenja o tretjem paketu za pomorsko varnost;

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije Tretji paket ukrepov za pomorsko varnost in sedmih direktiv iz COM(2005) 586 konč.; COM(2005) 587 konč.; COM(2005) 588 konč.; COM(2005) 589 konč.; COM(2005) 590 konč.; COM(2005) 592 konč.; COM(2005) 593 konč.;

OB UPOŠTEVANJU sklepa predsedstva z dne 12. aprila 2005, da komisijo za politiko ozemeljske kohezije zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

OB UPOŠTEVANJU predloga za resolucijo Evropskega parlamenta o izboljšanju varnosti na morju kot odgovora na nesrečo tankerja Prestige (2003/2066(INI)) in dela odbora MARE (resolucija MARE);

OB UPOŠTEVANJU mnenja, ki ga je izrazilo Združenje lastnikov ladij Evropske skupnosti (ECSA) v imenu združenj evropskih lastnikov ladij in njihovih članov junija 2004, in mnenj Organizacije evropskih morskih pristanišč (ESPO) v imenu evropskih morskih pristanišč z dne 10. junija 2004 in 10. marca 2005 ter mnenj, ki jih je izrazilo združenje INTERTANKO v imenu svojih članov januarja 2006;

OB UPOŠTEVANJU dela MSUO (Maritime Safety Umbrella Operation), predstavljenega na seminarju z naslovom Najboljše prakse na področju pribežališč: opredelitev, načrtovanje in udeležba zainteresiranih strani, ki je potekal 23. in 24. februarja 2006, in predloga, izraženega na tem seminarju, za razvoj okvira za upravljanje v primeru nezgod v sodelovanju z Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO), ki bi ga morala vsebovati ta direktiva;

OB UPOŠTEVANJU mednarodnih pomorskih konvencij IMO, vključno z vsemi povezanimi resolucijami skupščine in spremembami, sprejetimi do sedaj;

OB UPOŠTEVANJU osnutka mnenja (CdR 43/2006 rev.2), ki ga je komisija za politiko ozemeljske kohezije sprejela 5. aprila 2006 (poročevalka: Flo Clucas (UK/ALDE), članica mestnega sveta Liverpoola),

Ker:

na 65. plenarnem zasedanju 14. in 15. junija 2006 (seja z dne 15. junija) sprejel naslednje mnenje:

Odbor regij

meni, da lahko tretji paket za pomorsko varnost Erika III znatno izboljša varnost v pomorskem prometu:

1.   Predlog direktive o odgovornosti držav zastave

Priporočila

Priporočilo 1.1

Člen 1

Obrazložitev

Razlaganje konvencij IMO je bilo prepuščeno upravam držav zastave oziroma sodiščem, ki so delovala v njihovem imenu. To je povzročilo različne razlage in standarde. Uskladitev razlage konvencij IMO mora biti obvezna.

Priporočilo 1.2

Člen 2

Obrazložitev

Kodeks za varno ravnanje za ladje, ki prevažajo les na krovu, mora biti vključen v vse direktive tretjega paketa za pomorsko varnost iz naslednjih razlogov:

Kodeks za varno ravnanje s suhim razsutim tovorom mora biti vključen v vse direktive tretjega paketa za pomorsko varnost, ker so ladje za razsuti tovor ene najnevarnejših plovil. Varno in pravilno ravnanje s suhim razsutim tovorom, vključno z natovarjanjem in poravnavanjem, polnjenjem prostora za tovor skupaj z debalastiranjem, da ne bi po nepotrebnem obremenili plovila, so zelo pomembni za varnost ladje. Poleg goriva, ki ga prevažajo tovorna plovila, je tudi suhi razsuti tovor onesnaževalec morja.

Priporočilo 1.3

Člen 5

Obrazložitev

Sprememba je potrebna zato, da bi preprečili nezaželeno prakso ustvarjanja možnosti za uporabo „podstandardnih ladij“ z vpisom v manj zahteven register, zlasti v primeru sporov z državo zastave glede varnosti, števila članov ladijske posadke, delovanja in vzdrževanja plovila;

2.   Predlog direktive o pomorski inšpekciji

Priporočila

Priporočilo 2.1

Člen 5

Obrazložitev

Prizadevanje za pregled 25 % plovil ne bo spremenilo sedanjega položaja.

Priporočilo 2.2

Člen 7

Obrazložitev

Vsako plovilo, ki izpluje iz pristanišča, mora izpolnjevati pogoj sposobnosti ladje za plovbo, vključno s sposobnostjo tovora za plovbo. Ladja ima lahko take pomanjkljivosti, da ne izpolnjuje teh obveznosti.

Priporočilo 2.3

Člen 12

Obrazložitev

Vseh plovil ne upravljajo njihovi lastniki. Lastniki nekaterih ladij so banke, ki se odločijo, da plovilo v njihovem imenu upravlja upravljavec.

Priporočilo 2.4

Člen 20

Obrazložitev

Navedba vseh v členu preprečuje, da bi moralo pojem „upravljavec ladje“ razlagati sodišča in jih tako pokazati kot kršitelje. Poleg tega z izrecno navedbo OR nagovarja lastnike ladij, upravljavce ladij, izvajalce, naročnike prevoza, ladje in upravljavce terminalov, da spremljajo dejavnosti drug drugega, saj je omemba na sivem ali črnem seznamu zelo škodljiva za poslovanje.

Priporočilo 2.5

Priloga VIII C (omenjena v členu 8.4)

Obrazložitev

Ladje za prevoz razsutega tovora imajo enake težave z rezervoarji za balast kot tankerji z dvojnim trupom. V rezervoarjih za balast se kopičijo usedline, kar lahko povzroči hudo korozijo. Ostanki konstrukcijskega jekla, utrujenost materiala, pokanje in upogibanje opetnikov vplivajo na varnost plovila, odkrijejo pa se lahko le pri vizualnem pregledu. Zato bi bilo treba tovrstne težave vključiti v preglede pomorske inšpekcije;

3.   Predlog direktive o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet

Priporočila

Priporočilo 3.1

Člen 1

Obrazložitev

Komisija v obrazložitvenem memorandumu navaja, da je treba sedanje predpise glede ladij v stiski v pribežališčih spremeniti, da bodo preglednejši in natančnejši. Zato meni, da je za sprejem ladje v stiski v pribežališče potrebna predhodna ocena razmer in odločitev, ki jo sprejme neodvisni pristojni organ, ki ga imenuje država članica.

Uvedba neodvisnega pristojnega organa je priporočljiva, ker bo zagotovila bolj objektivno odločanje o najboljši možnosti za sprejem ladje v stiski. Ta predlog preusmeri pristojnost odločanja v zvezi s sprejemom ladje z lokalnega pristaniškega organa na nacionalni organ. Da bi ohranili nekaj medsebojnega vpliva in vzpostavili odnos, ki temelji na zaupanju, med lokalnim pristaniškim organom in nacionalnim organom, je zelo priporočljivo obvezno posvetovanje s pristaniškim organom.

Poleg tega, če je končna odločitev glede sprejema ladje v stiski v rokah neodvisnega pristojnega organa, te lahko prevladajo nad pristojnostmi pristaniškega organa. Možnost, da nacionalni organ prevlada nad pristojnostmi lokalnega pristaniškega organa, lahko le-temu povzroči finančno breme za odločitev, ki je ni sprejel. Ni logično, da bi morali pristaniški organi iskati povračilo stroškov in škode, ki jih ne bi povzročila njihova dejanja niti ne bi bili posledica njihove odločitve.

Zato priporočamo, da neodvisni pristojni organ sprejme vso odgovornost za svoje odločitve ter za nadomestilo za stroške in škodo.

Priporočilo 3.2

Člen 1

Obrazložitev:

Priporočamo, da se postopek za plačilo nadomestila za morebitne stroške in škodo, ki bi nastali zaradi sprejema ladje v pribežališče, vključi že v pripravo načrta za odziv na nevarnost, ki jo predstavlja ladja v stiski v vodah držav članic.

Lokalna pristaniška oblast in skupnost utegneta biti izpostavljeni onesnaženju ali drugi nevarnosti, kot so eksplozije, lahko pa nastane tudi gospodarska škoda, če so pristanišče, mostovi, zapornice ali ceste zaprti. Gospodarska škoda je lahko precejšnja in se tudi hitro povečuje. Zaprtje lahko vpliva tudi na območje zunaj pristanišča, saj so podjetja v notranjosti odvisna od blaga, ki prispe v pristanišče. Mednarodni skladi nadomestijo škodo, ki jo povzroči onesnaženje z nafto, ne pa tudi gospodarske škode, ki jo utrpijo pristanišča.

Ker ni zahtev za zavarovanje vseh ladij, ni mogoče zagotoviti, da ima ladja škodno zavarovanje. Tudi če ga ima, upravičenci morda ne bodo imeli dostopa do zavarovanja, če lahko zavarovalec uporabi kateri koli argument za svojo obrambo.

Predlog direktive o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij bo močno izboljšal sedanji pravni okvir. Vseeno je priporočljivo, da se določbe direktive o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet še dodatno izboljšajo, s čimer bi zagotovili, da bosta imeli pristaniška in lokalna oblast jasna jamstva za popolno in hitro povračilo škode in stroškov, povezanih s sprejemom ladij v stiski.

Tako se lokalno in pristaniško oblast spodbuja k proaktivni vlogi pri zagotavljanju pribežališča, kar pa bo zagotovilo tudi učinkovito in uspešno sodelovanje z neodvisnim pristojnim organom, ki ga Komisija želi ustanoviti v vsaki državi članici.

Komisija je v Tretjem paketu za pomorsko varnost pustila vprašanje plačila nadomestila za pristaniško oblast odprto, čeprav je Parlament izrecno zahteval od Komisije v svoji Resoluciji o izboljšanju varnosti na morju leta 2004, da predstavi predloge za finančno nadomestilo za pribežališča (1).

Priporočilo 3.3

Člen 1

Obrazložitev

Pristaniška oblast je eden od mnogih upnikov plovila. Z različnimi stranmi mora deliti vsoto nadomestila, ki jo zagotavljajo mednarodni skladi ali ladijsko zavarovanje. Pogosto je zadnja v vrsti za nadomestilo, kljub daljnosežnim pristojnostim za sprejem ladje v stiski. Poleg tega mednarodni skladi nadomestijo škodo, ki jo povzroči onesnaženje z nafto, ne pa tudi gospodarske škode, ki jo utrpi pristanišče.

Manjša pristanišča in skupnosti, ki utrpijo škodo zaradi obveznega sprejema ladje v stiski, morda nimajo dovolj delavcev, finančnih sredstev ali pravnih strokovnih izkušenj, da bi se soočili z dolgotrajnimi sodnimi postopki proti upravljavcu ladje, agentu ali poveljniku in si tako povrnili stroške in škodo, poleg tega pa niti nimajo pristojnosti za tako odločitev;

4.   Direktiva o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa

Priporočila

Priporočilo 4.1

Člen 2

Obrazložitev:

V direktivah o pomorski inšpekciji in obveznostih države zastave Komisija pravilno opisuje ribolov kot eno najbolj nevarnih dejavnosti. Manjše kot je plovilo, več je možnosti za nesrečo in pogosto izgubo življenj. Zato predlagamo, da se črta točka d) člena 2 in da se nesreče in incidente ribiških plovil preiskujejo prav tako temeljito kot ta direktiva predlaga za nesreče in incidente trgovskih ladij;

5.   Direktiva o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav

Priporočila

Priporočilo 5.1

Člen 12

Obrazložitev

Za kršitelja je bolj sprejemljivo, če kazni izreka Sodišče na predlog Komisije, kot pa neposredno Komisija.

Priporočilo 5.2

Člen 20

Obrazložitev

Obdobje ponovne klasifikacije traja na splošno štiri leta z enim letom odloga. V praksi to pomeni pet let. Ko je plovilo staro deset let, ni več enako operativno sposobno kot novo plovilo. Treba je zamenjati jeklene dele na pregradah in opetnikih ter cevovod, namenjen za vodni balast in tovor, zlasti kolena. To je najprimernejši čas za prodajo plovila po relativno nizki ceni, novi lastnik pa bo odgovoren za popravila in plačilo. Novi lastnik je ponavadi manj zahteven, nova zastava pa je pogosto zastava države z nizkimi dajatvami za registracijo ladij. Tudi novi klasifikacijski zavod ni nujno „priznana organizacija“, kot jo je opredelila Komisija;

6.   Uredba o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč

7.   Direktiva o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij

Priporočila

Priporočilo 7.1

Člen 1

Obrazložitev:

Izraz „izvajalci in uporabniki ladij“ zajema tudi naročnike prevoza, ki niso zakupniki ladijskega prostora in ki uporabljajo ladjo, vključno s podstandardnimi ladjami, ki so začasno zakupljene za potovanje v eno smer ali večkratna potovanja. Naročniki morajo biti vključeni v direktivo in imeti enake obveznosti kot „lastniki ladij“, kot so opredeljeni v direktivi, v tem primeru zagotoviti finančno jamstvo. Navsezadnje njihovo olje povzroča onesnaženje. Ta sprememba bi imela naslednje posledice:

Priporočilo 7.2

Člen 2

Obrazložitev

Vnaprej je treba preprečiti negotovost v zvezi s pojmom „izvajalec“.

Lokalne in regionalne oblasti so glavni akterji pri izvajanju strategije, čiščenju onesnaženih območij, zagotavljanju varnih pristanov za plovila, pomoči tistim, ki se znajdejo v težavah, zlasti če so tudi lokalni prebivalci sami pomorščaki ali reševalci tistih v nevarnosti. Zato je žalostno, da tretji paket za pomorsko varnost ne posveča dovolj pomena vlogi, ki jo te oblasti lahko imajo pri izpolnjevanju teh ciljev.

V Bruslju, 15. junija 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)  Resolucija Evropskega parlamenta o varnosti na morju – poročevalec Dirk Sterckx cf.

http://www.europarl.eu.int/comparl/tempcom/mare/pdf/res_en.pdf

----

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o i2010: Digitalne knjižnice

(2006/C 229/07)

ODBOR REGIJ je,

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o i2010 — Digitalne knjižnice COM(2005) 465 konč.;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora z dne 24. januarja 2006, da komisijo za kulturo in izobraževanje zadolži za pripravo mnenja o tej zadevi;

ob upoštevanju mnenja Odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o i2010 — Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje;

ob upoštevanju mnenja komisije za kulturo, izobraževanje in raziskave, sprejetega dne 4. aprila 2006 (CdR 32/2006 rev. 1) (poročevalec: g. Jyrki Myllyvirta, župan Mikkelija (FI/EPP)),

na 65. plenarnem zasedanju 14. in 15. junija 2006 (seja z dne 15. junija) sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališče Odbora regij

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

V Bruslju, 15. junija 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: „Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti Moderna politika za MSP za rast in zaposlovanje“

(2006/C 229/08)

ODBOR REGIJ je,

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: Moderna politika za MSP za rast in zaposlovanje COM(2005) 551 konč.;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 15. novembra 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora regij z dne 24. januarja 2006, da komisijo za ekonomsko in socialno politiko zadolži za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju mnenja o programu za konkurenčnost in inovativnost (COM(2005) 121 konč., CdR 150/2005 fin) (1);

ob upoštevanju mnenja Odbora o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (2005–2008) (COM(2005) 141 konč., CdR 147/2005 fin) (2);

ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Odbora regij o konkurenčnosti in decentralizaciji (CdR 23/2005 fin) (3);

ob upoštevanju osnutka mnenja CdR 40/2006 rev. 2, ki ga je komisija za ekonomsko in socialno politiko sprejela 6. aprila 2006 (poročevalka: ga. Constance Hanniffy, članica okrožnega sveta Offaly, predsednica midlandske regionalne oblasti in članica mejne midlandske in zahodne regionalne skupščine, IE/EPP),

na 65. plenarnem zasedanju 14. in 15. junija 2006 (seja z dne 15. junija) sprejel naslednje mnenje:

1.   Ugotovitve Odbora regij

Nov zagon za politiko za MSP

Spodbujanje podjetništva in podjetniških sposobnosti

Izboljšanje dostopa MSP do trgov

Odpravljanje birokracije

Izboljšanje potenciala rasti MSP

Okrepitev dialoga in posvetovanje z interesnimi skupinami MSP

2.   Priporočila Odbora regij

Spodbujanje podjetništva in podjetniških sposobnosti

Izboljšanje dostopa MSP do trgov

Odpravljanje birokracije

V Bruslju, 15. junija 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)  Še ni bilo objavljeno v Uradnem listu ES.

(2)  Še ni bilo objavljeno v Uradnem listu ES.

(3)  Še ni bilo objavljeno v Uradnem listu ES.

----

----

Mnenje Odbora regij o resoluciji Evropskega parlamenta o varstvu manjšin in protidiskriminacijski politiki v razširjeni Evropi

(2006/C 229/09)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2005, da se v skladu s četrtim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 11. oktobra 2005, da zadolži komisijo za ustavne zadeve in evropsko upravo za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o varstvu manjšin in protidiskriminacijski politiki v razširjeni Evropi, T6-0228/2005;

ob upoštevanju člena 6 Pogodbe o Evropski uniji in člena 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki je bila podpisana 29. oktobra 2004, in zlasti Listine o temeljnih pravicah, ki predstavlja njen II. del;

ob upoštevanju Direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost ter splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu;

ob upoštevanju mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nediskriminaciji in enakih možnostih za vse — okvirna strategija, COM(2005) 224 konč., in predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — pravični družbi naproti, COM(2005) 225 konč. — 2005/0107 (COD) (CdR 226/2005 fin);

ob upoštevanju Resolucije Evropskega parlamenta o homofobiji v Evropi (RSP/2005/2666);

ob upoštevanju mnenja o zeleni knjigi o enakosti in nediskriminaciji v razširjeni Evropski uniji COM(2004) 379 konč. (CdR 241/2004 fin) (1);

ob upoštevanju priporočil Mreže neodvisnih strokovnjakov EU za temeljne pravice v tematskih pripombah št. 3: Zaščita manjšin v Evropski uniji;

ob upoštevanju poročil Evropskega centra za spremljanje in nadzorovanje rasizma in ksenofobije (EUMC), zlasti o položaju migrantov, manjšin in Romov;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 53/2006 rev. 1), ki ga je komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice soglasno sprejela 7. aprila 2006 (poročevalca: g. Sovič, župan mesta Maribor, in g. Sinner, deželni minister, vodja kabineta bavarske deželne vlade;

na 65. plenarnem zasedanju 14. in 15. junija 2006 (seja z dne 15. junija) soglasno sprejel naslednje mnenje.

Odbor regij

1.   Splošne ugotovitve

2.   Stališča in priporočila

2.1   Spodbujanje raznolikosti in medkulturnega dialoga — decentralizirani ukrepi

2.2   Uporaba in spodbujanje standardov in načrtov za enako obravnavanje

2.3   Dostop do učenja jezikov, izobraževanja in trga dela

2.4   Dostop do socialnih stanovanj in javnih storitev

2.5   Aktiven dostop do političnega in družbenega življenja

2.6   Spodbujanje zbiranja podatkov na regionalni in lokalni ravni

3.   Končne ugotovitve

V Bruslju, 15. junija 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)UL C 71, 22. 3. 2005, str. 62.

----

DODATEK

VARSTVO MANJŠIN NA REGIONALNI IN LOKALNI RAVNI: DOBRA PRAKSA (1)

Velik del regionalne in lokalne dobre prakse za izboljšanje položaja manjšin in spodbujanje nediskriminacijske politike je nastal na podlagi raziskave članov OR ter regionalnih in občinskih organov, organizacij in združenj. OR želi razširiti ta seznam in ga potem uporabiti pri ukrepih EU, ki spodbujajo standarde za enako obravnavanje vseh.

1.   Spodbujanje politike vključevanja in medkulturnega dialoga

2.   Uporaba in spodbujanje standardov in načrtov za enako obravnavanje

3.   Dostop do učenja jezikov, izobrazbe in trga dela

4.   Dostop do socialnih stanovanj in javnih storitev

5.   Aktivni dostop do političnega in družbenega življenja

6.   Zaščita romske manjšine

Belgija

Češka republika

Francija

Nemčija

Grčija

Madžarska

Slovenija

Španija

Združeno kraljestvo

----

(1)  Viri: informacije so zbrali člani OR; „Tematske pripombe št. 3: Zaščita manjšin v Evropski uniji“ Mreže neodvisnih strokovnjakov EU za temeljne pravice (2005) in Letno poročilo EUMC, II. del „Rasizem in ksenofobija v državah članicah EU: smernice, razvoj in dobra praksa“ (2005).

----

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: „Prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato“ in „Beli knjigi o evropski komunikacijski politiki“

(2006/C 229/10)

ODBOR REGIJ JE,

ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prispevku Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato (COM(2005) 494 konč.) in Beli knjigi o evropski komunikacijski politiki (COM(2006) 35 konč.);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 13. oktobra 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tem posvetuje z Odborom;

ob upoštevanju sklepa svojega predsedstva z dne 15. novembra 2005, da komisijo za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice zadolži za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju Pogodbe iz Nice (2001/C 80/01);

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki so jo voditelji držav in predsedniki vlad podpisali 29. oktobra 2004 (CIG 87/04 rev. 1, CIG 87/04 Add 1 rev. 1, CIG 87/04 Add 2 rev. 1);

ob upoštevanju deklaracije voditeljev držav in predsednikov vlad držav članic Evropske unije o ratifikaciji Pogodbe o Ustavi za Evropo (Evropski svet 16. in 17. junija 2005);

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Odborom regij in Evropsko komisijo (CdR 197/2005 točka 11), podpisanim 17. novembra 2005;

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o obdobju razmisleka: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji (A6-0414/2005);

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato (CESE 1390/2005 fin) (1);

ob upoštevanju mnenja z dne 13. oktobra 2005 o obdobju razmisleka: struktura, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji (CdR 250/2005 fin) (2);

ob upoštevanju mnenja z dne 17. decembra 2002 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Strategija EU glede informiranja in komuniciranja (CdR 124/2002 fin) (3);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 52/2006 rev. 1), ki ga je komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice sprejela 7. aprila 2006 (poročevalka ga. Mercedes BRESSO, predsednica dežele Piemont (IT/PES));

ob upoštevanju naslednjega:

na 65. plenarnem zasedanju 15. junija 2006 soglasno sprejel naslednje mnenje.

STALIŠČA IN PRIPOROČILA ODBORA REGIJ

1.   Stališča Odbora regij glede obdobja razmisleka in načrta D

Odbor regij

2.   Odbor regij in evropska komunikacijska politika

Odbor regij

V Bruslju, 15. junija 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)UL C 65, 17. 3. 2006, str. 92–93.

(2)UL C 81, 4. 4. 2006, str. 32–36.

(3)UL C 73, 26. 3. 2003, str. 46–52.

----