# Uradni list C 235/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 235 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4929. september 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 235

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4929. september 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2006/C 235/1 | Posebno poročilo št. 6/2006 o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2006/C 235/1

Posebno poročilo št. 6/2006 o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 29.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/1

---

POSEBNO POROČILO št. 6/2006

o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)

(2006/C 235/01)

KAZALO

KRATICE IN TERMINOLOGIJA

| I–VI | POVZETEK |
| --- | --- |

I–VI

| 1–7 | UVOD |
| --- | --- |

1–7

| 1–3 | Ozadje |
| --- | --- |

1–3

| 4–7 | Obseg revizije in pristop |
| --- | --- |

4–7

| 8–27 | STRATEGIJA KOMISIJE ZA OKOLJSKE VIDIKE NJENE RAZVOJNE POMOČI |
| --- | --- |

8–27

| 8 | Uvod |
| --- | --- |

8

| 9–13 | Potreba po jasni in izčrpni okoljski strategiji |
| --- | --- |

9–13

| 14–27 | Ustrezna ureditev upravljanja za izvajanje Komisijine strategije za integracijo okolja in ocenjevanje okoljske učinkovitosti njene razvojne pomoči še ni vzpostavljena |
| --- | --- |

14–27

| 15–17 | Mehanizem za nadzorovanje izvajanja strategije za integracijo okolja |
| --- | --- |

15–17

| 18–23 | Izgradnja zmogljivosti Komisije za izvajanje strategije za integracijo okolja |
| --- | --- |

18–23

| 24–27 | Sistemi za ocenjevanje okoljske učinkovitosti razvojne pomoči Komisije |
| --- | --- |

24–27

| 28–46 | OCENA USPEŠNOSTI KOMISIJINE INTEGRACIJE OKOLJA |
| --- | --- |

28–46

| 28 | Uvod |
| --- | --- |

28

| 29–35 | V okoljski analizi za države v razvoju je bil pri novih državnih strateških dokumentih dosežen napredek, čeprav njegovega vpliva še ni mogoče oceniti |
| --- | --- |

29–35

| 36–38 | Za integracijo okolja v programe, upravičene do proračunske podpore, je bilo malo storjeno |
| --- | --- |

36–38

| 39–46 | Postopki za integracijo okolja na ravni projektov niso bili dovolj sistematični |
| --- | --- |

39–46

| 47–81 | OCENA USPEŠNOSTI OKOLJSKIH PROJEKTOV IN DEJAVNIKI, KI VPLIVAJO NA USPEŠNOST |
| --- | --- |

47–81

| 47 | Uvod |
| --- | --- |

47

| 48–56 | Ocena uspešnosti projektov |
| --- | --- |

48–56

| 57–81 | Analiza dejavnikov, ki vplivajo na uspešnost okoljskih projektov |
| --- | --- |

57–81

| 58–63 | Preambiciozna zasnova projektov |
| --- | --- |

58–63

| 64–67 | Zamude pri pripravi in izvajanju projektov |
| --- | --- |

64–67

| 68–70 | Omejen napredek pri izgradnji institucionalnih zmogljivosti |
| --- | --- |

68–70

| 71–72 | Potreba po večji osredotočenosti lokalnih skupnosti na trajnostno rabo naravnih virov |
| --- | --- |

71–72

| 73–77 | Nezadosten vpliv projektov na politični in pravni okvir |
| --- | --- |

73–77

| 78–81 | Nerealen pristop k finančnemu obstoju |
| --- | --- |

78–81

| 82–101 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

82–101

| 82–86 | Zaključki |
| --- | --- |

82–86

| 87–101 | Priporočila |
| --- | --- |

87–101

| 87–93 | Vzpostavitev izčrpne strategije za okolje in nadaljnje ukrepanje v zvezi z njenim izvajanjem |
| --- | --- |

87–93

| 94–97 | Izboljševanje uspešnosti integracije okolja |
| --- | --- |

94–97

| 98–101 | Izboljševanje uspešnosti okoljskih projektov |
| --- | --- |

98–101

PRILOGA I – Odbor za razvojno pomoč OECD – klasifikacija projektov

PRILOGA II – Pregledani okoljski projekti in ocena njihove uspešnosti

PRILOGA III – Pregled uspešnosti projektov

Odgovori Komisije

KRATICE IN TERMINOLOGIJA





  AKP

| AKP | Afriške, karibske in pacifiške države, ki so podpisale Kotonovski sporazum |
| --- | --- |
| ALA | Azijske in latinskoameriške države v razvoju |
| DFID | Britanski oddelek za mednarodni razvoj |
| GD DEV | Generalni direktorat za razvoj |
| GD ENV | Generalni direktorat za okolje |
| GD Relex | Generalni direktorat za zunanje zadeve |
| DWNP | Oddelek za parke z živalmi in nacionalne parke |
| ECOFAC | Gozdni ekosistemi osrednje Afrike |
| EuropeAid | Urad za sodelovanje EuropeAid |
| MEDA | Ukrepi za spremljanje gospodarskih in socialnih reform v sredozemskih državah nečlanicah |
| OECD | Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj |
| OECD DAC | Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj |
| UNDP | Program Združenih narodov za razvoj |

Afriške, karibske in pacifiške države, ki so podpisale Kotonovski sporazum

ALA

Azijske in latinskoameriške države v razvoju

DFID

Britanski oddelek za mednarodni razvoj

GD DEV

Generalni direktorat za razvoj

GD ENV

Generalni direktorat za okolje

GD Relex

Generalni direktorat za zunanje zadeve

DWNP

Oddelek za parke z živalmi in nacionalne parke

ECOFAC

Gozdni ekosistemi osrednje Afrike

EuropeAid

Urad za sodelovanje EuropeAid

MEDA

Ukrepi za spremljanje gospodarskih in socialnih reform v sredozemskih državah nečlanicah

OECD

Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj

OECD DAC

Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj

UNDP

Program Združenih narodov za razvoj

POVZETEK

| I. | Varstvo okolja je bistven del spodbujanja trajnostnega razvoja. Pogodba zahteva, da se varstvo okolja vključi v opredelitev in izvajanje vseh politik in dejavnosti Skupnosti, tudi v zunanjo pomoč Skupnosti. V bolj splošnem smislu je okolje postalo ena od osrednjih točk na dnevnem redu mednarodnega razvoja, okoljska trajnost pa je eden od razvojnih ciljev novega tisočletja (glej odstavke 1–3). |
| --- | --- |

I.

Varstvo okolja je bistven del spodbujanja trajnostnega razvoja. Pogodba zahteva, da se varstvo okolja vključi v opredelitev in izvajanje vseh politik in dejavnosti Skupnosti, tudi v zunanjo pomoč Skupnosti. V bolj splošnem smislu je okolje postalo ena od osrednjih točk na dnevnem redu mednarodnega razvoja, okoljska trajnost pa je eden od razvojnih ciljev novega tisočletja (glej odstavke 1–3).

| II. | Evropsko računsko sodišče je zato leta 2005 opravilo revizijo Komisijinega upravljanja okoljskih vidikov njene razvojne pomoči. V okviru revizije je bilo pregledano, ali je Komisija imela izčrpno strategijo za reševanje okoljskih vidikov v okviru svojega razvojnega sodelovanja, ali je za izvajanje strategije sprejela ustrezne ureditve upravljanja, do kolikšne mere je bilo okolje integrirano v razvojne programe in projekte Komisije in kakšni so bili rezultati okoljskih projektov Komisije. Poleg pregleda sistemov Komisije na njenem sedežu in v delegacijah je bilo revidiranih tudi 65 okoljskih projektov (skupna vrednost: 560 milijonov EUR) in 43 programov in projektov, ki niso bili povezani z okoljem (skupna vrednost: 1 073 milijonov EUR) v 16 državah (glej odstavke 4–7). |
| --- | --- |

II.

Evropsko računsko sodišče je zato leta 2005 opravilo revizijo Komisijinega upravljanja okoljskih vidikov njene razvojne pomoči. V okviru revizije je bilo pregledano, ali je Komisija imela izčrpno strategijo za reševanje okoljskih vidikov v okviru svojega razvojnega sodelovanja, ali je za izvajanje strategije sprejela ustrezne ureditve upravljanja, do kolikšne mere je bilo okolje integrirano v razvojne programe in projekte Komisije in kakšni so bili rezultati okoljskih projektov Komisije. Poleg pregleda sistemov Komisije na njenem sedežu in v delegacijah je bilo revidiranih tudi 65 okoljskih projektov (skupna vrednost: 560 milijonov EUR) in 43 programov in projektov, ki niso bili povezani z okoljem (skupna vrednost: 1 073 milijonov EUR) v 16 državah (glej odstavke 4–7).

| III. | Komisija bi morala vzpostaviti jasno izčrpno strategijo za okoljske vidike svoje razvojne pomoči. Čeprav od leta 2001 obstaja strategija o nujnosti integracije okolja v razvojno sodelovanje, se vprašanje pristopa pri financiranju programov in projektov v sektorju okolja in naravnih virov ni jasno reševalo. Nova razvojna politika, podpisana decembra 2005, zagotavlja dobro podlago za vzpostavitev izčrpne strategije (odstavki 9–12). Trije generalni direktorati, ki jih to najbolj zadeva, niso sistematično spremljali in usklajevali akcijskega načrta Komisije za izvajanje njene strategije integracije. Zato so bili načrtovani ukrepi na splošno izvedeni z nekaj zamude ali sploh ne (odstavki 15–17). Komisija ni izvedla ustreznega pregleda o vplivu njene strategije za integracijo na uslužbence. Komisija se je zanašala na klicni center za okolje, ki so ga vodili zunanji strokovnjaki, in naj bi zagotovil podporo uslužbencem Komisije, vendar klicni center od sredine leta 2002 do sredine leta 2004 ni bil vzpostavljen. Priročnik o integraciji okolja, ki naj bi bil uveden leta 2003, do konca leta 2005 še ni bil dokončan, čeprav je bil pomemben tako za postopke integracije, ki naj bi jih upoštevali uslužbenci Komisije, in kot ključni pripomoček za usposabljanje. Čeprav je bilo to predvideno, tečaji usposabljanja za ključne uradnike niso bili obvezni in so bili pogosto slabo obiskani (glej odstavke 18–23). Sisteme poročanja, spremljanja in vrednotenja o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije je treba še dodatno okrepiti, kar bo omogočilo boljše ocenjevanje njene učinkovitosti na tem področju (glej odstavke 24–28). |
| --- | --- |

III.

Komisija bi morala vzpostaviti jasno izčrpno strategijo za okoljske vidike svoje razvojne pomoči. Čeprav od leta 2001 obstaja strategija o nujnosti integracije okolja v razvojno sodelovanje, se vprašanje pristopa pri financiranju programov in projektov v sektorju okolja in naravnih virov ni jasno reševalo. Nova razvojna politika, podpisana decembra 2005, zagotavlja dobro podlago za vzpostavitev izčrpne strategije (odstavki 9–12). Trije generalni direktorati, ki jih to najbolj zadeva, niso sistematično spremljali in usklajevali akcijskega načrta Komisije za izvajanje njene strategije integracije. Zato so bili načrtovani ukrepi na splošno izvedeni z nekaj zamude ali sploh ne (odstavki 15–17). Komisija ni izvedla ustreznega pregleda o vplivu njene strategije za integracijo na uslužbence. Komisija se je zanašala na klicni center za okolje, ki so ga vodili zunanji strokovnjaki, in naj bi zagotovil podporo uslužbencem Komisije, vendar klicni center od sredine leta 2002 do sredine leta 2004 ni bil vzpostavljen. Priročnik o integraciji okolja, ki naj bi bil uveden leta 2003, do konca leta 2005 še ni bil dokončan, čeprav je bil pomemben tako za postopke integracije, ki naj bi jih upoštevali uslužbenci Komisije, in kot ključni pripomoček za usposabljanje. Čeprav je bilo to predvideno, tečaji usposabljanja za ključne uradnike niso bili obvezni in so bili pogosto slabo obiskani (glej odstavke 18–23). Sisteme poročanja, spremljanja in vrednotenja o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije je treba še dodatno okrepiti, kar bo omogočilo boljše ocenjevanje njene učinkovitosti na tem področju (glej odstavke 24–28).

| IV. | Komisija je pri vključevanju okolja v svoje razvojno sodelovanje od leta 2001 dosegla le omejen napredek. V državnih strateških dokumentih, ki jih je Komisija pripravila skupaj z državami upravičenkami in zajemajo pomoč tem državam v obdobju od leta 2001 do 2006, okoljska vprašanja niso bila dovolj upoštevana. Pri pripravi nove generacije državnih strateških dokumentov (2007–2013) je Komisija pri analiziranju okoljskih vprašanj v državah upravičenkah uporabila veliko bolj sistematičen pristop in sicer z uvedbo državnih okoljskih profilov, čeprav je še prezgodaj, da bi ocenili, v kolikšni meri bo to vplivalo na državne strateške dokumente (odstavki 29–35). Komisija kljub naraščajoči pomembnosti proračunske podpore kot oblike razvojne pomoči ni storila veliko za integracijo okolja v to področje (odstavki 36–38). Doslednega sistema za pregled novih projektov z okoljskega vidika ni. Komisija nima evidence o presojah vplivov na okolje, opravljenih pri razvojnih projektih, z dokazi, da te niso izvedene vedno, ko bi morale biti. Prav tako je treba vzpostaviti postopke, ki bodo zagotavljali izvajanje priporočil iz presoje vplivov na okolje (glej odstavke 39–46). |
| --- | --- |

IV.

Komisija je pri vključevanju okolja v svoje razvojno sodelovanje od leta 2001 dosegla le omejen napredek. V državnih strateških dokumentih, ki jih je Komisija pripravila skupaj z državami upravičenkami in zajemajo pomoč tem državam v obdobju od leta 2001 do 2006, okoljska vprašanja niso bila dovolj upoštevana. Pri pripravi nove generacije državnih strateških dokumentov (2007–2013) je Komisija pri analiziranju okoljskih vprašanj v državah upravičenkah uporabila veliko bolj sistematičen pristop in sicer z uvedbo državnih okoljskih profilov, čeprav je še prezgodaj, da bi ocenili, v kolikšni meri bo to vplivalo na državne strateške dokumente (odstavki 29–35). Komisija kljub naraščajoči pomembnosti proračunske podpore kot oblike razvojne pomoči ni storila veliko za integracijo okolja v to področje (odstavki 36–38). Doslednega sistema za pregled novih projektov z okoljskega vidika ni. Komisija nima evidence o presojah vplivov na okolje, opravljenih pri razvojnih projektih, z dokazi, da te niso izvedene vedno, ko bi morale biti. Prav tako je treba vzpostaviti postopke, ki bodo zagotavljali izvajanje priporočil iz presoje vplivov na okolje (glej odstavke 39–46).

| V. | Skoraj vsi pregledani okoljski projekti so bili pomembni za potrebe države upravičenke in so se pogosto ukvarjali s splošnimi ohranitvenimi potrebami, zlasti z ohranjanjem gozdov in biološke raznovrstnosti. Projektni učinki in rezultati pogosto niso dosegli ciljev. Poleg tega ima projektni pristop spremljajoče težave pri doseganju pomembnih vplivov in zagotavljanju finančnega obstoja (odstavki 47–56). Ključni dejavniki, ki so vplivali na uspešnost projektov, so bili preambiciozna zasnova projektov, zamude pri pripravi in izvajanju projektov, omejen napredek pri izgradnji institucionalne zmogljivosti, težave pri reševanju razvojnih potreb lokalnih skupnosti ob doseganju ohranitvenih ciljev, nezadosten vpliv projektov na okvir politike in pravni okvir ter nerealno določeni cilji za finančno trajnost po koncu financiranja projekta (glej odstavke 57–81). |
| --- | --- |

V.

Skoraj vsi pregledani okoljski projekti so bili pomembni za potrebe države upravičenke in so se pogosto ukvarjali s splošnimi ohranitvenimi potrebami, zlasti z ohranjanjem gozdov in biološke raznovrstnosti. Projektni učinki in rezultati pogosto niso dosegli ciljev. Poleg tega ima projektni pristop spremljajoče težave pri doseganju pomembnih vplivov in zagotavljanju finančnega obstoja (odstavki 47–56). Ključni dejavniki, ki so vplivali na uspešnost projektov, so bili preambiciozna zasnova projektov, zamude pri pripravi in izvajanju projektov, omejen napredek pri izgradnji institucionalne zmogljivosti, težave pri reševanju razvojnih potreb lokalnih skupnosti ob doseganju ohranitvenih ciljev, nezadosten vpliv projektov na okvir politike in pravni okvir ter nerealno določeni cilji za finančno trajnost po koncu financiranja projekta (glej odstavke 57–81).

| VI. | V odstavkih 88–101 so poleg podrobnih priporočil o vzpostavitvi izčrpne okoljske strategije in spremljanju njenega izvajanja navedeni tudi načini za doseganje večje uspešnosti integracije okolja in okoljskih projektov. |
| --- | --- |

VI.

V odstavkih 88–101 so poleg podrobnih priporočil o vzpostavitvi izčrpne okoljske strategije in spremljanju njenega izvajanja navedeni tudi načini za doseganje večje uspešnosti integracije okolja in okoljskih projektov.

UVOD

Ozadje

| 1. | Vprašanje okolja in način zagotavljanja trajnostnega razvoja je postalo od Konference združenih narodov o človekovem okolju leta 1972 v Stockholmu predmet mednarodne skrbi. Konferenca Združenih narodov o okolju in razvoju v Riu de Janeiru leta 1992 je še dodatno izpostavila okoljski in trajnostni razvoj, kar je vodilo do treh večstranskih okoljskih sporazumov: Konvencije o spremembi podnebja, Konvencije o biološki raznovrstnosti in Konvencije o boju proti dezertifikaciji. Čeprav se je v drugi polovici devetdesetih let razvojno dogajanje do določene mere ponovno osredotočilo na vprašanja zmanjševanja revščine, je bila na Vrhu Združenih narodov (UN Millenium Summit) leta 2000 okoljska trajnost izbrana za enega od osmih razvojnih ciljev novega tisočletja. Leta 2002 so na Svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu skušali rešiti vprašanja revščine in varstva okolja. |
| --- | --- |

1.

Vprašanje okolja in način zagotavljanja trajnostnega razvoja je postalo od Konference združenih narodov o človekovem okolju leta 1972 v Stockholmu predmet mednarodne skrbi. Konferenca Združenih narodov o okolju in razvoju v Riu de Janeiru leta 1992 je še dodatno izpostavila okoljski in trajnostni razvoj, kar je vodilo do treh večstranskih okoljskih sporazumov: Konvencije o spremembi podnebja, Konvencije o biološki raznovrstnosti in Konvencije o boju proti dezertifikaciji. Čeprav se je v drugi polovici devetdesetih let razvojno dogajanje do določene mere ponovno osredotočilo na vprašanja zmanjševanja revščine, je bila na Vrhu Združenih narodov (UN Millenium Summit) leta 2000 okoljska trajnost izbrana za enega od osmih razvojnih ciljev novega tisočletja. Leta 2002 so na Svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu skušali rešiti vprašanja revščine in varstva okolja.

| 2. | V osnovi obstajata dve vrsti pomoči, s katerima so donatorji skušali rešiti okoljske vidike razvojnega sodelovanja:






  (a) | financiranje programov in projektov, katerih glavni cilj je izboljšati okoljske razmere; |
| --- | --- | --- |

2.

V osnovi obstajata dve vrsti pomoči, s katerima so donatorji skušali rešiti okoljske vidike razvojnega sodelovanja:

(a)

financiranje programov in projektov, katerih glavni cilj je izboljšati okoljske razmere;

| (b) | integracija okoljevarstvenih skrbi v vse druge vrste razvojnih programov in projektov. To je običajno opredeljeno kot integracija okolja. V zadnjih letih donatorji, skupaj z Evropsko komisijo, temu pristopu posvečajo vse več pozornosti. |
| --- | --- |

(b)

integracija okoljevarstvenih skrbi v vse druge vrste razvojnih programov in projektov. To je običajno opredeljeno kot integracija okolja. V zadnjih letih donatorji, skupaj z Evropsko komisijo, temu pristopu posvečajo vse več pozornosti.

| 3. | Pozornost, ki jo Komisija namenja integraciji okolja v povezavi z razvojem, ne bi smela biti obravnavana samo v smislu povečanega priznavanja pomembnosti tega pristopa s strani donatorjev, pač pa tudi v smislu širšega pravnega in političnega okvira Evropske unije. Tako člen 6 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, kakor je bila leta 1997 spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, določa: „Zahteve varstva okolja je treba vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Skupnosti ..., zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja“. Junija 1998 je Evropski svet v Cardiffu poudaril pomembnost integracije varstva okolja in trajnostnega razvoja v glavna politična področja, vključno z razvojno pomočjo, ki jo upravlja Komisija, in jo naprosil, naj predstavi ustrezne strategije. Leta 2000 je bila sprejeta razvojna politika Evropskih skupnosti, ki je vključevala okolje kot medsektorsko vprašanje. S soglasjem o razvojni politiki, kakršno je bilo sprejeto med Evropsko komisijo, državami članicami in Evropskim parlamentom decembra 2005, okolje ne le da je ostalo medsektorsko vprašanje, ampak je skupaj z naravnimi viri postalo tudi eden od devetih prednostnih sektorjev za financiranje. |
| --- | --- |

3.

Pozornost, ki jo Komisija namenja integraciji okolja v povezavi z razvojem, ne bi smela biti obravnavana samo v smislu povečanega priznavanja pomembnosti tega pristopa s strani donatorjev, pač pa tudi v smislu širšega pravnega in političnega okvira Evropske unije. Tako člen 6 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, kakor je bila leta 1997 spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, določa: „Zahteve varstva okolja je treba vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Skupnosti ..., zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja“. Junija 1998 je Evropski svet v Cardiffu poudaril pomembnost integracije varstva okolja in trajnostnega razvoja v glavna politična področja, vključno z razvojno pomočjo, ki jo upravlja Komisija, in jo naprosil, naj predstavi ustrezne strategije. Leta 2000 je bila sprejeta razvojna politika Evropskih skupnosti, ki je vključevala okolje kot medsektorsko vprašanje. S soglasjem o razvojni politiki, kakršno je bilo sprejeto med Evropsko komisijo, državami članicami in Evropskim parlamentom decembra 2005, okolje ne le da je ostalo medsektorsko vprašanje, ampak je skupaj z naravnimi viri postalo tudi eden od devetih prednostnih sektorjev za financiranje.

Obseg revizije in pristop

| 4. | Ker ima okolje kot eden od treh stebrov trajnostnega razvoja ključno vlogo in ker je pomembno kot eden od razvojnih ciljev novega tisočletja, je Evropsko računsko sodišče leta 2005 opravilo revizijo Komisijinega upravljanja okoljskih vidikov njenega razvojnega sodelovanja z azijskimi in latinskoameriškimi državami v razvoju, z državami južnega Sredozemlja ter skupino afriških, karibskih in pacifiških držav. Revizija se je še zlasti osredotočila na naslednja ključna vprašanja (1):






  (a) | Ali ima Komisija izčrpno splošno strategijo za reševanje okoljskih vidikov svojega razvojnega sodelovanja in ali je sprejela ustrezne ureditve upravljanja za izvajanje svoje strategije ter ocenjevanje okoljske učinkovitosti svoje razvojne pomoči? |
| --- | --- | --- |

4.

Ker ima okolje kot eden od treh stebrov trajnostnega razvoja ključno vlogo in ker je pomembno kot eden od razvojnih ciljev novega tisočletja, je Evropsko računsko sodišče leta 2005 opravilo revizijo Komisijinega upravljanja okoljskih vidikov njenega razvojnega sodelovanja z azijskimi in latinskoameriškimi državami v razvoju, z državami južnega Sredozemlja ter skupino afriških, karibskih in pacifiških držav. Revizija se je še zlasti osredotočila na naslednja ključna vprašanja (1):

(a)

Ali ima Komisija izčrpno splošno strategijo za reševanje okoljskih vidikov svojega razvojnega sodelovanja in ali je sprejela ustrezne ureditve upravljanja za izvajanje svoje strategije ter ocenjevanje okoljske učinkovitosti svoje razvojne pomoči?

| (b) | Ali je Komisija uspešno integrirala okolje v celotno razvojno sodelovanje? |
| --- | --- |

(b)

Ali je Komisija uspešno integrirala okolje v celotno razvojno sodelovanje?

| (c) | Ali so bili okoljski programi in projekti, ki jih je financirala Komisija, uspešni? |
| --- | --- |

(c)

Ali so bili okoljski programi in projekti, ki jih je financirala Komisija, uspešni?

| 5. | Pojem okolja je težko opredeliti. Za namen te revizije je bilo okolje razumljeno predvsem v skladu z relativno ozkim pomenom, kot ga za namen razvrstitve projektov opredeljuje Odbor za razvojno pomoč OECD (glej Prilogo I). Poleg tega so bili pri reviziji upoštevani tudi sektorji naravnih virov (gozdarstvo, vode, ribištvo), osredotočena pa je bila na eno od treh področij, gozdarstvo (2). Obveznosti, prevzete za programe in projekte na teh področjih v letih 2003 in 2004, so prikazane v tabeli spodaj:
  Tabela
  Proračunske obveznosti za okolje in sektor naravnih virov 2003–2004







  Področje | Prevzete obveznosti 2003–2004 (ERS in splošni proračun EU; v milijonih EUR) | Prevzete obveznosti kot % skupne pomoči Komisije 2003–2004 |
| --- | --- | --- | --- |
| Splošno varstvo okolja | 279 | 1,8 % |
| Oskrba z vodo in zdravstvo | 679 | 4,3 % |
| Gozdarstvo | 42 | 0,3 % |
| Ribištvo | 70 | 0,4 % |
| Skupaj | 1 070 | 6,8 % |
| Vir: Evropska komisija. |

5.

Pojem okolja je težko opredeliti. Za namen te revizije je bilo okolje razumljeno predvsem v skladu z relativno ozkim pomenom, kot ga za namen razvrstitve projektov opredeljuje Odbor za razvojno pomoč OECD (glej Prilogo I). Poleg tega so bili pri reviziji upoštevani tudi sektorji naravnih virov (gozdarstvo, vode, ribištvo), osredotočena pa je bila na eno od treh področij, gozdarstvo (2). Obveznosti, prevzete za programe in projekte na teh področjih v letih 2003 in 2004, so prikazane v tabeli spodaj:

Tabela

Proračunske obveznosti za okolje in sektor naravnih virov 2003–2004

Področje

Prevzete obveznosti 2003–2004 (ERS in splošni proračun EU; v milijonih EUR)

Prevzete obveznosti kot % skupne pomoči Komisije 2003–2004

Splošno varstvo okolja

279

1,8 %

Oskrba z vodo in zdravstvo

679

4,3 %

Gozdarstvo

42

0,3 %

Ribištvo

70

0,4 %

Skupaj

1 070

6,8 %

Vir: Evropska komisija.

| 6. | Da bi lahko opredelili in ocenili vzpostavljene sisteme za upravljanje okoljskih vidikov razvojnega sodelovanja, je bilo delo opravljeno na sedežu Komisije, zlasti v Evropskem uradu za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid), Generalnem direktoratu za razvoj (DG DEV), Generalnem direktoratu za zunanje odnose (DG Relex) in tudi Generalnem direktoratu za okolje (DG ENV). Obiski na kraju samem so bili opravljeni v Bocvani, Braziliji, na območju Srednje Amerike, na Kitajskem, v Kongu, Gabonu, Indoneziji, Maliju, na Mauritiusu, v Maroku, na pacifiškem območju in v Tanzaniji. Sodišče je na teh revizijskih obiskih revidiralo 65 okoljskih projektov, ki so za obdobje 1995–2005 predstavljali prevzete obveznosti v višini 560 milijonov EUR, da bi ocenilo njihovo uspešnost. Poleg tega je preučilo še 43 drugih razvojnih programov in projektov (skupne prevzete obveznosti: 1 073 milijonov EUR), kjer glavni cilj ni bila okoljska podpora, ampak da bi ocenilo, kako dobro so bili v to posredovanje zajeti okoljski vidiki. |
| --- | --- |

6.

Da bi lahko opredelili in ocenili vzpostavljene sisteme za upravljanje okoljskih vidikov razvojnega sodelovanja, je bilo delo opravljeno na sedežu Komisije, zlasti v Evropskem uradu za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid), Generalnem direktoratu za razvoj (DG DEV), Generalnem direktoratu za zunanje odnose (DG Relex) in tudi Generalnem direktoratu za okolje (DG ENV). Obiski na kraju samem so bili opravljeni v Bocvani, Braziliji, na območju Srednje Amerike, na Kitajskem, v Kongu, Gabonu, Indoneziji, Maliju, na Mauritiusu, v Maroku, na pacifiškem območju in v Tanzaniji. Sodišče je na teh revizijskih obiskih revidiralo 65 okoljskih projektov, ki so za obdobje 1995–2005 predstavljali prevzete obveznosti v višini 560 milijonov EUR, da bi ocenilo njihovo uspešnost. Poleg tega je preučilo še 43 drugih razvojnih programov in projektov (skupne prevzete obveznosti: 1 073 milijonov EUR), kjer glavni cilj ni bila okoljska podpora, ampak da bi ocenilo, kako dobro so bili v to posredovanje zajeti okoljski vidiki.

| 7. | Ob tem so bili opravljeni tudi sestanki s Svetovno banko, Programom Združenih narodov za razvoj (UNDP), britanskim oddelkom za mednarodni razvoj (DFID) in Organizacijo za mednarodno sodelovanje in razvoj (OECD). To je omogočilo primerjavo s pristopom Komisije k upravljanju okoljskih vidikov njenega razvojnega sodelovanja. Poleg tega so bili opravljeni tudi sestanki med dvema vodilnima nevladnima organizacijama na področju okolja, s Svetovnim skladom za naravo (Urad za evropsko politiko) in Mednarodnim inštitutom za okolje in razvoj. |
| --- | --- |

7.

Ob tem so bili opravljeni tudi sestanki s Svetovno banko, Programom Združenih narodov za razvoj (UNDP), britanskim oddelkom za mednarodni razvoj (DFID) in Organizacijo za mednarodno sodelovanje in razvoj (OECD). To je omogočilo primerjavo s pristopom Komisije k upravljanju okoljskih vidikov njenega razvojnega sodelovanja. Poleg tega so bili opravljeni tudi sestanki med dvema vodilnima nevladnima organizacijama na področju okolja, s Svetovnim skladom za naravo (Urad za evropsko politiko) in Mednarodnim inštitutom za okolje in razvoj.

STRATEGIJA KOMISIJE ZA OKOLJSKE VIDIKE NJENE RAZVOJNE POMOČI

Uvod

| 8. | Pri reviziji se je skušalo ugotoviti:






  (a) | ali je Komisija imela izčrpno splošno strategijo za okoljske vidike njenega razvojnega sodelovanja, v kateri sta bila upoštevana tako financiranje okoljskih programov in projektov kot integracija okolja v druge razvojne programe in projekte; |
| --- | --- | --- |

8.

Pri reviziji se je skušalo ugotoviti:

(a)

ali je Komisija imela izčrpno splošno strategijo za okoljske vidike njenega razvojnega sodelovanja, v kateri sta bila upoštevana tako financiranje okoljskih programov in projektov kot integracija okolja v druge razvojne programe in projekte;

| (b) | ali je Komisija vzpostavila upravljavske sisteme, ki zagotavljajo izvajanje in spremljanje te strategije ter ocenjevanje okoljske učinkovitosti njene pomoči. |
| --- | --- |

(b)

ali je Komisija vzpostavila upravljavske sisteme, ki zagotavljajo izvajanje in spremljanje te strategije ter ocenjevanje okoljske učinkovitosti njene pomoči.

Potreba po jasni in izčrpni okoljski strategiji

| 9. | Varstvo okolja je eden od treh stebrov trajnostnega razvoja (3). Zato bi moralo biti bistven del razvojnih ciljev (4). Razvojna politika Evropske skupnosti, ki je bila sprejeta novembra 2000 s prednostnim ciljem zmanjšati revščino, je skušala okoljsko vprašanje rešiti tako, da ga je obravnavala kot eno od več „medsektorskih vprašanj“, ki jih je treba vključiti v vse razvojne programe in projekte. Vendar okolje ni bilo zajeto kot eno od šestih prednostnih področij, na katerega bi se osredotočilo financiranje programov in projektov pomoči.

  Okvir 1Skupna izjava Sveta in Komisije o razvojni politiki ES z dne 10. novembra 2000Prednostni cilj: zmanjševanje revščinePrednostna področja sodelovanja:






  1. | Trgovina in razvoj |
| --- | --- | --- |

9.

Varstvo okolja je eden od treh stebrov trajnostnega razvoja (3). Zato bi moralo biti bistven del razvojnih ciljev (4). Razvojna politika Evropske skupnosti, ki je bila sprejeta novembra 2000 s prednostnim ciljem zmanjšati revščino, je skušala okoljsko vprašanje rešiti tako, da ga je obravnavala kot eno od več „medsektorskih vprašanj“, ki jih je treba vključiti v vse razvojne programe in projekte. Vendar okolje ni bilo zajeto kot eno od šestih prednostnih področij, na katerega bi se osredotočilo financiranje programov in projektov pomoči.

Okvir 1Skupna izjava Sveta in Komisije o razvojni politiki ES z dne 10. novembra 2000Prednostni cilj: zmanjševanje revščinePrednostna področja sodelovanja:






  1.

Trgovina in razvoj

| 2. | Regionalno povezovanje in sodelovanje |
| --- | --- |

2.

Regionalno povezovanje in sodelovanje

| 3. | Podpora makro ekonomskim politikam in spodbujanje pravičnega dostopa do socialnih storitev |
| --- | --- |

3.

Podpora makro ekonomskim politikam in spodbujanje pravičnega dostopa do socialnih storitev

| 4. | Prevoz |
| --- | --- |

4.

Prevoz

| 5. | Varnost hrane in trajnostni razvoj podeželja |
| --- | --- |

5.

Varnost hrane in trajnostni razvoj podeželja

| 6. | Izgradnja institucionalnih zmogljivosti |
| --- | --- |

6.

Izgradnja institucionalnih zmogljivosti

| 10. | Razvojna politika je sledila pristopu, ki se je v glavnem osredotočil na integracijo okolja, vendar ni dovolj upoštevala dejstva, da so okviri regionalnega sodelovanja z državami AKP (5), Azijo in Latinsko Ameriko (ALA) (6) ter sredozemsko regijo (MEDA) (7) zagotavljali možnost precejšnjega financiranja programov in projektov na področju okolja ter širšega sektorja naravnih virov. V proračunskih vrsticah za tehnično in finančno pomoč regijam ALA in MEDA je bilo 10 odstotkov finančnih virov dejansko rezerviranih za okolje in naravne vire. Čeprav razvojna politika tega ni omenjala, je bilo istočasno v posebni uredbi o ohranjanju gozdov in gospodarjenju z njimi določeno, da se za obdobje 2000–2006 v ta namen dodeli znesek 249 milijonov EUR (8). |
| --- | --- |

10.

Razvojna politika je sledila pristopu, ki se je v glavnem osredotočil na integracijo okolja, vendar ni dovolj upoštevala dejstva, da so okviri regionalnega sodelovanja z državami AKP (5), Azijo in Latinsko Ameriko (ALA) (6) ter sredozemsko regijo (MEDA) (7) zagotavljali možnost precejšnjega financiranja programov in projektov na področju okolja ter širšega sektorja naravnih virov. V proračunskih vrsticah za tehnično in finančno pomoč regijam ALA in MEDA je bilo 10 odstotkov finančnih virov dejansko rezerviranih za okolje in naravne vire. Čeprav razvojna politika tega ni omenjala, je bilo istočasno v posebni uredbi o ohranjanju gozdov in gospodarjenju z njimi določeno, da se za obdobje 2000–2006 v ta namen dodeli znesek 249 milijonov EUR (8).

| 11. | Pomanjkanje popolne koherence med pristopom razvojne politike do okolja na eni strani in pristopom, predvidenim v pravnih okvirih za razvojno sodelovanje na drugi strani, je izpostavilo potrebo po izčrpni splošni strategiji za okoljske vidike razvojnega sodelovanja. Glavni strateški dokument, ki ga je Komisija pripravila o okoljskih vidikih svojega razvojnega sodelovanja, je delovni dokument uslužbencev Komisije z naslovom „Integracija okolja v ekonomsko in razvojno sodelovanje ES – izčrpna strategija“ („Integrating The Environment Into EC Economic and Development Cooperation – A Comprehensive Strategy“) iz aprila 2001. V tem dokumentu je poudarjena pomembnost okolja za trajnostni razvoj, opisan način njegove integracije v splošno razvojno politiko ES in opredeljeni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za izvajanje strategije. Vendar pa ne predstavlja izčrpne okoljske strategije, kakršno je sprejelo več drugih donatorjev, ki jasno obravnava ne le integracijo okolja, ampak tudi financiranje okoljskih programov in projektov. Nekatera ključna vprašanja, ki bi jih taka strategija morala obravnavati, so navedena v okviru 2 spodaj.

  Okvir 2Primeri strateških vprašanj, ki so povezana s financiranjem okoljskih programov in projektovKakšni so cilji in prednostna področja Komisije pri financiranju okoljskih programov in projektov ob upoštevanju njenih prednosti in pomanjkljivosti ter vloge donatorjev?V katerih primerih Komisija zagotavlja financiranje za določen program ali projekt, v katerih primerih bi morala projekt upravljati sama in v kakšnih okoliščinah bi projekt lahko bolje upravljali drugi donatorji?Kakšne so primerjalne prednosti različnih instrumentov, ki so Komisiji na voljo za financiranje posredovanj v okoljskem sektorju („veliki“ projekti, „mali“ projekti, podporni programi sektorski politiki, skrbniški skladi itd.)?Kakšna bi morala biti povezava med projekti, ki se financirajo v okviru dvostranske pomoči in v okviru proračunske vrstice za okolje in tropske gozdove?Kakšne so finančne posledice za obveznosti, ki jih je Komisija prevzela v okviru večstranskih okoljskih sporazumov, na primer v zvezi z institucionalno izgradnjo v državah upravičenkah?V kakšnem obsegu in na kakšne načine bo Komisija reševala vprašanje financiranja globalnih javnih dobrin?Kakšni so cilji Komisije in prednostno financiranje na regionalni ravni? |
| --- | --- |

11.

Pomanjkanje popolne koherence med pristopom razvojne politike do okolja na eni strani in pristopom, predvidenim v pravnih okvirih za razvojno sodelovanje na drugi strani, je izpostavilo potrebo po izčrpni splošni strategiji za okoljske vidike razvojnega sodelovanja. Glavni strateški dokument, ki ga je Komisija pripravila o okoljskih vidikih svojega razvojnega sodelovanja, je delovni dokument uslužbencev Komisije z naslovom „Integracija okolja v ekonomsko in razvojno sodelovanje ES – izčrpna strategija“ („Integrating The Environment Into EC Economic and Development Cooperation – A Comprehensive Strategy“) iz aprila 2001. V tem dokumentu je poudarjena pomembnost okolja za trajnostni razvoj, opisan način njegove integracije v splošno razvojno politiko ES in opredeljeni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za izvajanje strategije. Vendar pa ne predstavlja izčrpne okoljske strategije, kakršno je sprejelo več drugih donatorjev, ki jasno obravnava ne le integracijo okolja, ampak tudi financiranje okoljskih programov in projektov. Nekatera ključna vprašanja, ki bi jih taka strategija morala obravnavati, so navedena v okviru 2 spodaj.

Okvir 2Primeri strateških vprašanj, ki so povezana s financiranjem okoljskih programov in projektovKakšni so cilji in prednostna področja Komisije pri financiranju okoljskih programov in projektov ob upoštevanju njenih prednosti in pomanjkljivosti ter vloge donatorjev?V katerih primerih Komisija zagotavlja financiranje za določen program ali projekt, v katerih primerih bi morala projekt upravljati sama in v kakšnih okoliščinah bi projekt lahko bolje upravljali drugi donatorji?Kakšne so primerjalne prednosti različnih instrumentov, ki so Komisiji na voljo za financiranje posredovanj v okoljskem sektorju („veliki“ projekti, „mali“ projekti, podporni programi sektorski politiki, skrbniški skladi itd.)?Kakšna bi morala biti povezava med projekti, ki se financirajo v okviru dvostranske pomoči in v okviru proračunske vrstice za okolje in tropske gozdove?Kakšne so finančne posledice za obveznosti, ki jih je Komisija prevzela v okviru večstranskih okoljskih sporazumov, na primer v zvezi z institucionalno izgradnjo v državah upravičenkah?V kakšnem obsegu in na kakšne načine bo Komisija reševala vprašanje financiranja globalnih javnih dobrin?Kakšni so cilji Komisije in prednostno financiranje na regionalni ravni?

| 12. | Decembra 2005 je bila podpisana nova razvojna politika ES („Evropsko soglasje o razvoju“) („The European Consensus on Development“). Nova politika skuša obravnavati okoljske vidike razvojne pomoči Komisije ne le s pomočjo integracije okolja, ampak tudi tako, da okolje in naravni viri postanejo eden od devetih prednostnih sektorjev za financiranje. Komisija je pri predlogu tega novega pristopa priznala, da se je predhodna politika preveč naslanjala na integracijo, da bi zagotovila obravnavanje okoljskih vidikov razvojnega sodelovanja Komisije (9). |
| --- | --- |

12.

Decembra 2005 je bila podpisana nova razvojna politika ES („Evropsko soglasje o razvoju“) („The European Consensus on Development“). Nova politika skuša obravnavati okoljske vidike razvojne pomoči Komisije ne le s pomočjo integracije okolja, ampak tudi tako, da okolje in naravni viri postanejo eden od devetih prednostnih sektorjev za financiranje. Komisija je pri predlogu tega novega pristopa priznala, da se je predhodna politika preveč naslanjala na integracijo, da bi zagotovila obravnavanje okoljskih vidikov razvojnega sodelovanja Komisije (9).

| 13. | Kljub temu, da je iz nove politike jasno razvidna namera Komisije, da financiranju okoljskih programov in projektov da še večjo prednost, še vedno obstaja potreba po vzpostavitvi delujoče politike z uvedbo jasne strategije. Poleg vprašanj, izpostavljenih v okviru 2, bi morala strategija še zlasti obravnavati vprašanje, kako bo Komisija poskušala zagotoviti, da bo ta prednostna politika resnično prenesena v okoljske programe in projekte v državnih strateških dokumentih. Upoštevanje tega je pomembno, saj je ta sektor le eno izmed devetih prednostnih področij, države upravičenke pa morajo prejeta sredstva osredotočiti samo na enega ali dva središčna sektorja. Kljub novemu poudarku o financiranju okoljskih programov in projektov v razvojni politiki Komisije, obstaja tveganje, da bodo države upravičenke sektorju okolja in naravnih virov dodelile relativno malo sredstev, saj v večini njih okolje nima najvišje prednosti. |
| --- | --- |

13.

Kljub temu, da je iz nove politike jasno razvidna namera Komisije, da financiranju okoljskih programov in projektov da še večjo prednost, še vedno obstaja potreba po vzpostavitvi delujoče politike z uvedbo jasne strategije. Poleg vprašanj, izpostavljenih v okviru 2, bi morala strategija še zlasti obravnavati vprašanje, kako bo Komisija poskušala zagotoviti, da bo ta prednostna politika resnično prenesena v okoljske programe in projekte v državnih strateških dokumentih. Upoštevanje tega je pomembno, saj je ta sektor le eno izmed devetih prednostnih področij, države upravičenke pa morajo prejeta sredstva osredotočiti samo na enega ali dva središčna sektorja. Kljub novemu poudarku o financiranju okoljskih programov in projektov v razvojni politiki Komisije, obstaja tveganje, da bodo države upravičenke sektorju okolja in naravnih virov dodelile relativno malo sredstev, saj v večini njih okolje nima najvišje prednosti.

Ustrezna ureditev upravljanja za izvajanje Komisijine strategije za integracijo okolja in ocenjevanje okoljske učinkovitosti njene razvojne pomoči še ni vzpostavljena

| 14. | Ker se glavni strateški dokument o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja osredotoča na integracijo, se ta razdelek še zlasti ukvarja z ureditvami upravljanja, vzpostavljenimi za nadaljnje ukrepanje v zvezi s to strategijo. V tem razdelku je z vidika integracije in financiranih okoljskih projektov ocenjeno tudi, kakšne ukrepe je Komisija sprejela za ocenitev splošne okoljske učinkovitosti njene pomoči. |
| --- | --- |

14.

Ker se glavni strateški dokument o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja osredotoča na integracijo, se ta razdelek še zlasti ukvarja z ureditvami upravljanja, vzpostavljenimi za nadaljnje ukrepanje v zvezi s to strategijo. V tem razdelku je z vidika integracije in financiranih okoljskih projektov ocenjeno tudi, kakšne ukrepe je Komisija sprejela za ocenitev splošne okoljske učinkovitosti njene pomoči.

Mehanizem za nadzorovanje izvajanja strategije za integracijo okolja

| 15. | Izvajanje strategij za integracijo okolja v razvojno sodelovanje se kaže kot velik izziv ne le za Komisijo, ampak tudi za druge donatorje. Ker so v Komisiji odgovornosti za zunanjo pomoč porazdeljene med tri generalne direktorate (Generalni direktorat za razvoj, Generalni direktorat za zunanje odnose, Urad za sodelovanje Europe Aid), je ta naloga še težja. |
| --- | --- |

15.

Izvajanje strategij za integracijo okolja v razvojno sodelovanje se kaže kot velik izziv ne le za Komisijo, ampak tudi za druge donatorje. Ker so v Komisiji odgovornosti za zunanjo pomoč porazdeljene med tri generalne direktorate (Generalni direktorat za razvoj, Generalni direktorat za zunanje odnose, Urad za sodelovanje Europe Aid), je ta naloga še težja.

| 16. | Komisija je za zagotovitev učinkovitega izvajanja in lažje koordinacije kot prilogo delovnemu dokumentu uslužbencev o okoljski integraciji vzpostavila „Operativni okvir za nadaljnjo integracijo“. Ta okvir določa cilje, vrsto dejavnosti, datume za dokončanje in zadevne generalne direktorate. Vendar ni bila ustanovljena nobena medresorska usmerjevalna skupina, ki bi zagotovila sistematično spremljanje izvajanja okvira. Napredek pri različnih dejavnostih, opredeljenih v okviru, je bil, delno tudi zaradi tega, zelo različen in odvisen od zadevnega področja, vendar je skoraj vedno prihajalo do zamud ali neizvajanja. |
| --- | --- |

16.

Komisija je za zagotovitev učinkovitega izvajanja in lažje koordinacije kot prilogo delovnemu dokumentu uslužbencev o okoljski integraciji vzpostavila „Operativni okvir za nadaljnjo integracijo“. Ta okvir določa cilje, vrsto dejavnosti, datume za dokončanje in zadevne generalne direktorate. Vendar ni bila ustanovljena nobena medresorska usmerjevalna skupina, ki bi zagotovila sistematično spremljanje izvajanja okvira. Napredek pri različnih dejavnostih, opredeljenih v okviru, je bil, delno tudi zaradi tega, zelo različen in odvisen od zadevnega področja, vendar je skoraj vedno prihajalo do zamud ali neizvajanja.

| 17. | V delovnem dokumentu uslužbencev je navedeno, „da bo za usmerjanje procesa integracije okolja treba razviti vrsto meril učinkovitosti, s katerimi bo možno izmeriti njeno uspešnost“. Vendar taka merila učinkovitosti niso bila vzpostavljena, prav tako pa ni bilo splošnega notranjega ali zunanjega poročanja o stanju izvajanja okvira. |
| --- | --- |

17.

V delovnem dokumentu uslužbencev je navedeno, „da bo za usmerjanje procesa integracije okolja treba razviti vrsto meril učinkovitosti, s katerimi bo možno izmeriti njeno uspešnost“. Vendar taka merila učinkovitosti niso bila vzpostavljena, prav tako pa ni bilo splošnega notranjega ali zunanjega poročanja o stanju izvajanja okvira.

Izgradnja zmogljivosti Komisije za izvajanje integracije za okolje

| 18. | Komisija ni ustrezno preučila vprašanja, ali ima dovolj uslužbencev za izvajanje svoje strategije integracije okolja. V svojem delovnem dokumentu za uslužbence o integraciji okolja, je Komisija zgolj navedla „potrebo po povečanju števila strokovnjakov s splošnim znanjem o okolju“ in zahtevo po „strokovnjakih ... za kratka časovna obdobja“. Komisija ni uvedla zadostnih ukrepov za reševanje teh potreb, čeprav je sklep 4.3. Evropskega sveta v Göteborgu navajal: „Zmogljivost služb Komisije, ki je tako v Bruslju kot v delegacijah potrebna za uspešno integracijo okolja, bi morala biti zagotovljena z dodeljevanjem ustreznih človeških virov ter usposabljanjem, izmenjavo znanja in ustrezno uporabo povratnih informacij“. |
| --- | --- |

18.

Komisija ni ustrezno preučila vprašanja, ali ima dovolj uslužbencev za izvajanje svoje strategije integracije okolja. V svojem delovnem dokumentu za uslužbence o integraciji okolja, je Komisija zgolj navedla „potrebo po povečanju števila strokovnjakov s splošnim znanjem o okolju“ in zahtevo po „strokovnjakih ... za kratka časovna obdobja“. Komisija ni uvedla zadostnih ukrepov za reševanje teh potreb, čeprav je sklep 4.3. Evropskega sveta v Göteborgu navajal: „Zmogljivost služb Komisije, ki je tako v Bruslju kot v delegacijah potrebna za uspešno integracijo okolja, bi morala biti zagotovljena z dodeljevanjem ustreznih človeških virov ter usposabljanjem, izmenjavo znanja in ustrezno uporabo povratnih informacij“.

| 19. | Pristop Komisije k izgradnji njene zmogljivosti je bil osredotočen na usposabljanje in podporo obstoječim uslužbencem, na področju integracije okolja. Glavna orodja za to so bila:






  (a) | ustanovitev klicnega centra za okolje za zagotavljanje svetovanja o integraciji; |
| --- | --- | --- |

19.

Pristop Komisije k izgradnji njene zmogljivosti je bil osredotočen na usposabljanje in podporo obstoječim uslužbencem, na področju integracije okolja. Glavna orodja za to so bila:

(a)

ustanovitev klicnega centra za okolje za zagotavljanje svetovanja o integraciji;

| (b) | izdaja priročnika o načinih integracije okolja; |
| --- | --- |

(b)

izdaja priročnika o načinih integracije okolja;

| (c) | zagotavljanje tečajev usposabljanja o integraciji okolja. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje tečajev usposabljanja o integraciji okolja.

Komisija je zaradi omejenega strokovnega znanja znotraj institucije za izvedbo tega dela sklenila pogodbe z okoljskimi strokovnjaki. Vendar je pri izvajanju vsakega od teh področij naletela na težave.

| 20. | Čeprav je klicni center za okolje deloval v obdobju 1999–2002, po izteku te pogodbe do leta 2004 ni bila sklenjena pogodba za nov klicni center, sestavljen iz treh okoljskih strokovnjakov. V razmerah, ko se je Komisija močno opirala na zunanje strokovno znanje, je ta dvoletna vrzel povzročila velike zamude pri izvajanju strategije integracije, saj klicni center ne zagotavlja le svetovanja, ampak je odgovoren tudi za priročnik in usposabljanje. |
| --- | --- |

20.

Čeprav je klicni center za okolje deloval v obdobju 1999–2002, po izteku te pogodbe do leta 2004 ni bila sklenjena pogodba za nov klicni center, sestavljen iz treh okoljskih strokovnjakov. V razmerah, ko se je Komisija močno opirala na zunanje strokovno znanje, je ta dvoletna vrzel povzročila velike zamude pri izvajanju strategije integracije, saj klicni center ne zagotavlja le svetovanja, ampak je odgovoren tudi za priročnik in usposabljanje.

| 21. | Strategija integracije je vsebovala pripravo priročnika za integracijo okolja do leta 2003. Čeprav se je priprava prvotno začela leta 1998, ta ob koncu leta 2005 še vedno ni bil dokončan (za podrobnosti glej okvir 3).

  Okvir 3Priročnik za integracijo okoljaKomisija je leta 1998 za 12 mesecev sklenila pogodbo s svetovalnim podjetjem, vendar je menila, da je priročnik, ki je bil končno pripravljen leta 2001, neustrezen in ni bil formalno odobren. Zato je ta dokument ostal samo osnutek. Priročnik je bil malo uporabljan, prvič zaradi svojega statusa osnutka, drugič, ker je bil zelo dolg, in tretjič, ker nekateri uslužbenci sploh niso vedeli zanj. Obsežno delo pri pregledanem priročniku se je začelo šele sredi leta 2004, ko je bila sklenjena pogodba z novim svetovalnim podjetjem. Zaradi zapletenosti naloge, višje prednosti, ki jo je Komisija dodelila uvedbi programa za usposabljanje, in pogostih menjav osebja Komisije, ki je upravljalo pogodbo, prenovljen priročnik konec leta 2005 še ni bil dokončan. |
| --- | --- |

21.

Strategija integracije je vsebovala pripravo priročnika za integracijo okolja do leta 2003. Čeprav se je priprava prvotno začela leta 1998, ta ob koncu leta 2005 še vedno ni bil dokončan (za podrobnosti glej okvir 3).

Okvir 3Priročnik za integracijo okoljaKomisija je leta 1998 za 12 mesecev sklenila pogodbo s svetovalnim podjetjem, vendar je menila, da je priročnik, ki je bil končno pripravljen leta 2001, neustrezen in ni bil formalno odobren. Zato je ta dokument ostal samo osnutek. Priročnik je bil malo uporabljan, prvič zaradi svojega statusa osnutka, drugič, ker je bil zelo dolg, in tretjič, ker nekateri uslužbenci sploh niso vedeli zanj. Obsežno delo pri pregledanem priročniku se je začelo šele sredi leta 2004, ko je bila sklenjena pogodba z novim svetovalnim podjetjem. Zaradi zapletenosti naloge, višje prednosti, ki jo je Komisija dodelila uvedbi programa za usposabljanje, in pogostih menjav osebja Komisije, ki je upravljalo pogodbo, prenovljen priročnik konec leta 2005 še ni bil dokončan.

| 22. | Strategija integracije je predvidevala, da „bo vsak uradnik na ključnih področjih politike ali z geografsko odgovornostjo na sedežu in v delegacijah“ zaključil usposabljanje do konca leta 2004. V resnici so se tečaji usposabljanja začeli šele novembra leta 2004 in niso bili obvezni. Načrtovano je bilo tudi, da se bo na usposabljanju uporabljal nov priročnik, vendar se je izkazalo, da to ni mogoče (glej odstavek 21). Tečaji na sedežu Komisije so bili slabo obiskani. Čeprav je bila udeležba na tečajih usposabljanja v delegacijah višja, je število uslužbencev Komisije na tečajih še vedno omejeno (glej okvir 4).

  Okvir 4Usposabljanje v zvezi z integracijo okoljaNa tečajih, ki so potekali na sedežu Komisije, je bilo na usposabljanju v posameznem modulu povprečno osem udeležencev v primerjavi z načrtovanimi petnajstimi. Zaradi nezadostne udeležbe je bilo treba več srečanj odpovedati. 37 uslužbencev GD RELEX se je udeležilo poldnevnega usposabljanja o integraciji okolja v fazi programiranja, vendar se je samo 9 uslužbencev udeležilo polnega dvodnevnega modula na to temo, čeprav je bilo leto 2005 ključno za pripravo državnih strateških dokumentov za obdobje 2007–2013. Pri delegacijah so dodeljena proračunska sredstva za usposabljanje zadostovala samo za tečaje v 20 delegacijah (ki se jih je udeležilo osebje iz delegacij in osebje iz organizacij v državah upravičenkah). Za večino delegacij iz Azije, Latinske Amerike in Sredozemlja je bilo usposabljanje izvedeno prepozno, da bi jim koristilo pri pripravi novih strateških dokumentov. |
| --- | --- |

22.

Strategija integracije je predvidevala, da „bo vsak uradnik na ključnih področjih politike ali z geografsko odgovornostjo na sedežu in v delegacijah“ zaključil usposabljanje do konca leta 2004. V resnici so se tečaji usposabljanja začeli šele novembra leta 2004 in niso bili obvezni. Načrtovano je bilo tudi, da se bo na usposabljanju uporabljal nov priročnik, vendar se je izkazalo, da to ni mogoče (glej odstavek 21). Tečaji na sedežu Komisije so bili slabo obiskani. Čeprav je bila udeležba na tečajih usposabljanja v delegacijah višja, je število uslužbencev Komisije na tečajih še vedno omejeno (glej okvir 4).

Okvir 4Usposabljanje v zvezi z integracijo okoljaNa tečajih, ki so potekali na sedežu Komisije, je bilo na usposabljanju v posameznem modulu povprečno osem udeležencev v primerjavi z načrtovanimi petnajstimi. Zaradi nezadostne udeležbe je bilo treba več srečanj odpovedati. 37 uslužbencev GD RELEX se je udeležilo poldnevnega usposabljanja o integraciji okolja v fazi programiranja, vendar se je samo 9 uslužbencev udeležilo polnega dvodnevnega modula na to temo, čeprav je bilo leto 2005 ključno za pripravo državnih strateških dokumentov za obdobje 2007–2013. Pri delegacijah so dodeljena proračunska sredstva za usposabljanje zadostovala samo za tečaje v 20 delegacijah (ki se jih je udeležilo osebje iz delegacij in osebje iz organizacij v državah upravičenkah). Za večino delegacij iz Azije, Latinske Amerike in Sredozemlja je bilo usposabljanje izvedeno prepozno, da bi jim koristilo pri pripravi novih strateških dokumentov.

| 23. | Vzpostavitev „mreže okoljskih kontaktnih točk“ leta 2003 je bila pobuda, ki je imela potencial za povečanje Komisijine notranje zmogljivosti za upravljanje okoljskih vidikov razvojnega sodelovanja. Namen mreže je bil iz vsake enote določiti po enega uradnika, ki bi se ukvarjal z načini, kako bolje upoštevati okoljska vprašanja v razvojnih projektih in kako prispevati k širjenju najboljše prakse in jih med sabo povezati. Čeprav so se predstavniki mreže do maja 2004 srečali štirikrat, od takrat niso imeli več sestankov. Mreža je bila v veliki meri tudi osredotočena na uradnike v EuropeAid in ni dovolj vključevala drugih služb Komisije, zlasti delegacij. Mreža tako doslej ni veliko prispevala k povečevanju notranje zmogljivosti. |
| --- | --- |

23.

Vzpostavitev „mreže okoljskih kontaktnih točk“ leta 2003 je bila pobuda, ki je imela potencial za povečanje Komisijine notranje zmogljivosti za upravljanje okoljskih vidikov razvojnega sodelovanja. Namen mreže je bil iz vsake enote določiti po enega uradnika, ki bi se ukvarjal z načini, kako bolje upoštevati okoljska vprašanja v razvojnih projektih in kako prispevati k širjenju najboljše prakse in jih med sabo povezati. Čeprav so se predstavniki mreže do maja 2004 srečali štirikrat, od takrat niso imeli več sestankov. Mreža je bila v veliki meri tudi osredotočena na uradnike v EuropeAid in ni dovolj vključevala drugih služb Komisije, zlasti delegacij. Mreža tako doslej ni veliko prispevala k povečevanju notranje zmogljivosti.

Sistemi za ocenjevanje okoljske učinkovitosti razvojne pomoči Komisije

| 24. | Komisija izvaja tudi vrednotenja tako na ravni predpisov kot sektorjev, ki jih organizira enota za vrednotenje v uradu EuropeAid, kot na ravni posameznih projektov, ki jih organizirajo njene delegacije. Kot del rednega postopka vrednotenja okoljske učinkovitosti je operativni okvir Komisije (glej odstavek 16) za obdobje 1996–2000 zahteval neodvisno vrednotenje okoljske učinkovitosti pomoči ES. To vrednotenje bi lahko uporabili za vzpostavitev izhodiščnih podatkov in preizkus kazalnikov uspešnosti (glej odstavek 17). Poleg tega bi na ta način lahko odkrili izkušnje, pridobljene iz prejšnjih posredovanj, ki bi jih lahko uporabili za izhodišča za razvoj izčrpne strategije za okolje (glej odstavek 11). Vendar vrednotenje, ki bi po načrtu moralo biti končano do sredine leta 2002, še vedno ni bilo izvedeno (10). |
| --- | --- |

24.

Komisija izvaja tudi vrednotenja tako na ravni predpisov kot sektorjev, ki jih organizira enota za vrednotenje v uradu EuropeAid, kot na ravni posameznih projektov, ki jih organizirajo njene delegacije. Kot del rednega postopka vrednotenja okoljske učinkovitosti je operativni okvir Komisije (glej odstavek 16) za obdobje 1996–2000 zahteval neodvisno vrednotenje okoljske učinkovitosti pomoči ES. To vrednotenje bi lahko uporabili za vzpostavitev izhodiščnih podatkov in preizkus kazalnikov uspešnosti (glej odstavek 17). Poleg tega bi na ta način lahko odkrili izkušnje, pridobljene iz prejšnjih posredovanj, ki bi jih lahko uporabili za izhodišča za razvoj izčrpne strategije za okolje (glej odstavek 11). Vendar vrednotenje, ki bi po načrtu moralo biti končano do sredine leta 2002, še vedno ni bilo izvedeno (10).

| 25. | Sedež Komisije na ravni posameznih okoljskih projektov nima sistema za pridobivanje in ocenjevanje rezultatov vrednotenj, ki jih organizirajo delegacije Komisije. Zato tudi ni postopkov za širjenje pridobljenih izkušenj in najboljših praks, ugotovljenih pri vrednotenju dokončanih projektov. Podobno tudi ni vzpostavljenega sistema za pridobivanje in ocenjevanje informacij o okoljskem vplivu projektov, ki niso povezani z okoljem. |
| --- | --- |

25.

Sedež Komisije na ravni posameznih okoljskih projektov nima sistema za pridobivanje in ocenjevanje rezultatov vrednotenj, ki jih organizirajo delegacije Komisije. Zato tudi ni postopkov za širjenje pridobljenih izkušenj in najboljših praks, ugotovljenih pri vrednotenju dokončanih projektov. Podobno tudi ni vzpostavljenega sistema za pridobivanje in ocenjevanje informacij o okoljskem vplivu projektov, ki niso povezani z okoljem.

| 26. | Komisija ima od leta 2001 vzpostavljen sistem za spremljanje tekočih razvojnih projektov, ki se imenuje „sistem spremljanja, usmerjen k rezultatom“. V okviru tega sistema morajo vse razvojne projekte, ki presegajo vrednost milijon EUR približno vsakih dvanajst mesecev obiskati nadzorniki iz svetovalnih podjetij, s katerimi ima Komisija za ta namen sklenjene pogodbe. Nadzorniki ocenijo vsak projekt in mu dajo „oceno“ na podlagi seznama petih meril: pomembnosti, učinkovitosti, uspešnosti, vpliva in trajnosti ter sorodnih ožjih meril, vključno z okoljsko trajnostjo. Vendar na sedežu Komisije kvantitativnih in kvalitativnih ugotovitev teh poročil, da bi ocenili splošno učinkovitost okoljskih projektov in do kakšne mere je bilo okolje zajeto v druge razvojne projekte, ne analizirajo sistematično. |
| --- | --- |

26.

Komisija ima od leta 2001 vzpostavljen sistem za spremljanje tekočih razvojnih projektov, ki se imenuje „sistem spremljanja, usmerjen k rezultatom“. V okviru tega sistema morajo vse razvojne projekte, ki presegajo vrednost milijon EUR približno vsakih dvanajst mesecev obiskati nadzorniki iz svetovalnih podjetij, s katerimi ima Komisija za ta namen sklenjene pogodbe. Nadzorniki ocenijo vsak projekt in mu dajo „oceno“ na podlagi seznama petih meril: pomembnosti, učinkovitosti, uspešnosti, vpliva in trajnosti ter sorodnih ožjih meril, vključno z okoljsko trajnostjo. Vendar na sedežu Komisije kvantitativnih in kvalitativnih ugotovitev teh poročil, da bi ocenili splošno učinkovitost okoljskih projektov in do kakšne mere je bilo okolje zajeto v druge razvojne projekte, ne analizirajo sistematično.

| 27. | Komisija uporablja sistem finančnega spremljanja in poročanja Odbora za razvojno pomoč OECD, ki je neustrezen, ker omogoča opredelitev projektov, pri katerih je prišlo do odhodkov, povezanih z okoljem, ne pa tudi zneska teh odhodkov. Šifrirni sistem, ki ga uporablja Svetovna banka, rešuje to vprašanje (11). Ker je Komisija poleg tega nedosledno uporabljala markirni sistem, vzpostavljen za ugotavljanje odhodkov v okviru večstranskih okoljskih sporazumov, je to pomenilo, da v okviru teh ni zmogla natančno izpolnjevati svojih obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

27.

Komisija uporablja sistem finančnega spremljanja in poročanja Odbora za razvojno pomoč OECD, ki je neustrezen, ker omogoča opredelitev projektov, pri katerih je prišlo do odhodkov, povezanih z okoljem, ne pa tudi zneska teh odhodkov. Šifrirni sistem, ki ga uporablja Svetovna banka, rešuje to vprašanje (11). Ker je Komisija poleg tega nedosledno uporabljala markirni sistem, vzpostavljen za ugotavljanje odhodkov v okviru večstranskih okoljskih sporazumov, je to pomenilo, da v okviru teh ni zmogla natančno izpolnjevati svojih obveznosti poročanja.

OCENA USPEŠNOSTI KOMISIJINE INTEGRACIJE OKOLJA

Uvod

| 28. | Ta del poročila ocenjuje, kako uspešno je Komisija integrirala okolje v svoje razvojno sodelovanje. Ocena je bila izvedena pri treh različnih vrstah posredovanja Komisije:






  (a) | pri državnih strateških dokumentih; |
| --- | --- | --- |

28.

Ta del poročila ocenjuje, kako uspešno je Komisija integrirala okolje v svoje razvojno sodelovanje. Ocena je bila izvedena pri treh različnih vrstah posredovanja Komisije:

(a)

pri državnih strateških dokumentih;

| (b) | pri programih proračunske podpore; |
| --- | --- |

(b)

pri programih proračunske podpore;

| (c) | pri projektih, ki niso bili povezani z okoljem. |
| --- | --- |

(c)

pri projektih, ki niso bili povezani z okoljem.

V okoljski analizi za države v razvoju je bil pri novih državnih strateških dokumentih leta 2005 dosežen napredek, čeprav njegovega vpliva še ni mogoče oceniti

| 29. | Da bi lahko določila obliko svoje pomoči za obdobje do 2006–2007, je Komisija v letih 2001 in 2002 za vse države in regije, ki jim daje razvojno pomoč, prvič pripravila državne strateške dokumente. Načeloma naj bi bile v državnih strateških dokumentih upoštevane prednostne razvojne naloge vsake države ter lastne politike Komisije, da se zagotovi občutek lastništva s strani države. Strategija Komisije o okoljskih vidikih njene razvojne pomoči, kot je bila določena tako v Razvojni politiki 2000 kot v delovnem dokumentu uslužbencev Komisije o tej temi, je bila osredotočena na integracijo okolja v vsa področja razvojnega sodelovanja. Za zagotovitev uspešnosti celotne strategije je bilo zato bistveno, da se okolje integrira v vse državne strateške dokumente, ki jih je pripravila. |
| --- | --- |

29.

Da bi lahko določila obliko svoje pomoči za obdobje do 2006–2007, je Komisija v letih 2001 in 2002 za vse države in regije, ki jim daje razvojno pomoč, prvič pripravila državne strateške dokumente. Načeloma naj bi bile v državnih strateških dokumentih upoštevane prednostne razvojne naloge vsake države ter lastne politike Komisije, da se zagotovi občutek lastništva s strani države. Strategija Komisije o okoljskih vidikih njene razvojne pomoči, kot je bila določena tako v Razvojni politiki 2000 kot v delovnem dokumentu uslužbencev Komisije o tej temi, je bila osredotočena na integracijo okolja v vsa področja razvojnega sodelovanja. Za zagotovitev uspešnosti celotne strategije je bilo zato bistveno, da se okolje integrira v vse državne strateške dokumente, ki jih je pripravila.

| 30. | Dejansko so pregledi te prve generacije državnih strateških dokumentov (2001–2007), ki jih je med revizijo opravilo Sodišče, pa tudi pregledi Komisijinih služb pokazali, da okolje v te dokumente ni bilo zadovoljivo integrirano. Analiza okoljskih vprašanj v državnih strateških dokumentih je bila v glavnem šibka, odzivne strategije Komisije pa niso ustrezno reševale okoljskih pomislekov na prednostnih področjih, ki bodo financirana. V nobenem od 60 državnih strateških dokumentov iz vzorca niso bili omenjeni razvojni cilji novega tisočletja o okoljski trajnosti in približno samo četrtina se jih je sklicevala na večstranske okoljske sporazume. |
| --- | --- |

30.

Dejansko so pregledi te prve generacije državnih strateških dokumentov (2001–2007), ki jih je med revizijo opravilo Sodišče, pa tudi pregledi Komisijinih služb pokazali, da okolje v te dokumente ni bilo zadovoljivo integrirano. Analiza okoljskih vprašanj v državnih strateških dokumentih je bila v glavnem šibka, odzivne strategije Komisije pa niso ustrezno reševale okoljskih pomislekov na prednostnih področjih, ki bodo financirana. V nobenem od 60 državnih strateških dokumentov iz vzorca niso bili omenjeni razvojni cilji novega tisočletja o okoljski trajnosti in približno samo četrtina se jih je sklicevala na večstranske okoljske sporazume.

| 31. | Do določene mere je pomanjkanje integracije okolja v državne strateške dokumente odražalo omejeno prednostno obravnavo, ki jo tem vprašanjem dodeljujejo mnoge države upravičenke. Politika Komisije je, da pri državah s strateškim dokumentom za zmanjševanje revščine (12), svoje državne strateške dokumente uskladi s tem dokumentom. Kot je razvidno iz študije Svetovne banke (13), okolje večinoma ni bilo integrirano v strateške dokumente za zmanjševanje revščine, delno tudi zato, ker številne države upravičenke ne priznavajo pomembnih povezav med revščino in okoljem. Ministrstva za okolje bi predvsem morala zagovarjati okoljska vprašanja v nacionalnih politikah, vendar v praksi ta ministrstva, celo v razvitejših državah z velikimi okoljevarstvenimi skrbmi, kot sta na primer Brazilija in Kitajska, nimajo virov in vpliva drugih, dlje časa vzpostavljenih ministrstev. |
| --- | --- |

31.

Do določene mere je pomanjkanje integracije okolja v državne strateške dokumente odražalo omejeno prednostno obravnavo, ki jo tem vprašanjem dodeljujejo mnoge države upravičenke. Politika Komisije je, da pri državah s strateškim dokumentom za zmanjševanje revščine (12), svoje državne strateške dokumente uskladi s tem dokumentom. Kot je razvidno iz študije Svetovne banke (13), okolje večinoma ni bilo integrirano v strateške dokumente za zmanjševanje revščine, delno tudi zato, ker številne države upravičenke ne priznavajo pomembnih povezav med revščino in okoljem. Ministrstva za okolje bi predvsem morala zagovarjati okoljska vprašanja v nacionalnih politikah, vendar v praksi ta ministrstva, celo v razvitejših državah z velikimi okoljevarstvenimi skrbmi, kot sta na primer Brazilija in Kitajska, nimajo virov in vpliva drugih, dlje časa vzpostavljenih ministrstev.

| 32. | Kljub temu pomanjkanje integracije okolja v razvojno pomoč odraža tudi pomanjkljivosti na strani Komisije. Čeprav je delovni dokument za uslužbence Komisije o integraciji okolja navajal, da so državni okoljski profili pomembno orodje za integracijo na stopnji načrtovanja programov, je Komisija leta 2002 s pregledom, ki je zajel vzorec šestdesetih državnih strateških dokumentov, ugotovila, da je bilo pripravljenih samo šest takih državnih okoljskih profilov. Tako je bilo kljub dejstvu, da je bila taka državna okoljska analiza najboljša praksa od leta 1992, ko je Odbor za razvojno pomoč OECD izdal smernice o tem (14). |
| --- | --- |

32.

Kljub temu pomanjkanje integracije okolja v razvojno pomoč odraža tudi pomanjkljivosti na strani Komisije. Čeprav je delovni dokument za uslužbence Komisije o integraciji okolja navajal, da so državni okoljski profili pomembno orodje za integracijo na stopnji načrtovanja programov, je Komisija leta 2002 s pregledom, ki je zajel vzorec šestdesetih državnih strateških dokumentov, ugotovila, da je bilo pripravljenih samo šest takih državnih okoljskih profilov. Tako je bilo kljub dejstvu, da je bila taka državna okoljska analiza najboljša praksa od leta 1992, ko je Odbor za razvojno pomoč OECD izdal smernice o tem (14).

| 33. | Komisija je v okviru procesa priprave naslednje generacije državnih strateških dokumentov za obdobje 2007–2013, leta 2005 storila pomemben korak k rešitvi tega vprašanja z uvedbo državnih okoljskih profilov za azijske, latinskoameriške in sredozemske države upravičenke. Podoben pristop se uporablja tudi za države AKP. Ker so bili državni strateški dokumenti v času, ko je bila revizija že zaključena, še v pripravi, je bilo prezgodaj za oceno, v kolikšni meri so državni okoljski profili izboljšali integracijo v državne strateške dokumente. To je nazadnje odvisno tudi od tega, kako visoko prednost države upravičenke in Komisija pripisujejo obravnavanju okoljskih vprašanj, ki jih zastavljajo državni okoljski profili, v državnih strateških dokumentih. |
| --- | --- |

33.

Komisija je v okviru procesa priprave naslednje generacije državnih strateških dokumentov za obdobje 2007–2013, leta 2005 storila pomemben korak k rešitvi tega vprašanja z uvedbo državnih okoljskih profilov za azijske, latinskoameriške in sredozemske države upravičenke. Podoben pristop se uporablja tudi za države AKP. Ker so bili državni strateški dokumenti v času, ko je bila revizija že zaključena, še v pripravi, je bilo prezgodaj za oceno, v kolikšni meri so državni okoljski profili izboljšali integracijo v državne strateške dokumente. To je nazadnje odvisno tudi od tega, kako visoko prednost države upravičenke in Komisija pripisujejo obravnavanju okoljskih vprašanj, ki jih zastavljajo državni okoljski profili, v državnih strateških dokumentih.

| 34. | V tem pogledu je Komisija od sprejetja svoje strategije integracije, pri povečevanju okoljske ozaveščenosti in sposobnosti integracije v državah upravičenkah, dosegla le omejen napredek. Poseben instrument, ki je Komisiji na voljo za spodbujanje integracije okolja v njeno razvojno sodelovanje, je Uredba (ES) št. 2493/2000, ki ima za obdobje 2000–2006 proračun v vrednosti 93 milijonov EUR (15). Vendar je imel ta instrument le omejen vpliv. Ta instrument bi lahko precej pripomogel k izgradnji okoljskih zmogljivosti v državah v razvoju. Vendar Komisija v zvezi z izgradnjo zmogljivosti ni sprejela celostnega pristopa, ampak je le priložnostno razvijala posamezne projekte. |
| --- | --- |

34.

V tem pogledu je Komisija od sprejetja svoje strategije integracije, pri povečevanju okoljske ozaveščenosti in sposobnosti integracije v državah upravičenkah, dosegla le omejen napredek. Poseben instrument, ki je Komisiji na voljo za spodbujanje integracije okolja v njeno razvojno sodelovanje, je Uredba (ES) št. 2493/2000, ki ima za obdobje 2000–2006 proračun v vrednosti 93 milijonov EUR (15). Vendar je imel ta instrument le omejen vpliv. Ta instrument bi lahko precej pripomogel k izgradnji okoljskih zmogljivosti v državah v razvoju. Vendar Komisija v zvezi z izgradnjo zmogljivosti ni sprejela celostnega pristopa, ampak je le priložnostno razvijala posamezne projekte.

| 35. | Kar zadeva Komisijo, je zaskrbljujoče, da so uradniki, odgovorni za pripravo državnih strateških dokumentov, leta 2005 le v omejeni meri izkoristili priložnosti za usposabljanje v zvezi z integracijo okolja (glej okvir 4). Čeprav imajo Generalni direktorat za razvoj, Generalni direktorat za okolje in EuropeAid vsi specializirane enote za pregled okoljskih vidikov državnih strateških dokumentov, ti pregledi na splošno ne temeljijo na podrobnem poznavanju zadevne države, porazdelitev omejenih kadrovskih virov med te tri generalne direktorate pa pomeni tudi, da so pregledi pogosto površni. |
| --- | --- |

35.

Kar zadeva Komisijo, je zaskrbljujoče, da so uradniki, odgovorni za pripravo državnih strateških dokumentov, leta 2005 le v omejeni meri izkoristili priložnosti za usposabljanje v zvezi z integracijo okolja (glej okvir 4). Čeprav imajo Generalni direktorat za razvoj, Generalni direktorat za okolje in EuropeAid vsi specializirane enote za pregled okoljskih vidikov državnih strateških dokumentov, ti pregledi na splošno ne temeljijo na podrobnem poznavanju zadevne države, porazdelitev omejenih kadrovskih virov med te tri generalne direktorate pa pomeni tudi, da so pregledi pogosto površni.

Za integracijo okolja v programe proračunske podpore je bilo malo storjeno

| 36. | Politika Komisije in donatorska politika v širšem smislu je, da bi se moral odstotek proračunske podpore glede na skupno pomoč povečevati. Zato je bilo približno 25 % proračunskih sredstev Evropskega razvojnega sklada dodeljenih državam AKP v okviru tekočih državnih strateških dokumentov, dodeljenih tej podpori. Vendar je Komisija storila malo, da bi v to novejšo obliko pomoči integrirala okolje, čeprav je Svet v svojih sklepih z dne 31. maja 2001 o Komisijini strategiji za integracijo okolja navedel, da „bi morali biti okoljski pomisleki sistematično vključeni v pripravo vseh ... programov strukturnega prilagajanja ter programov reforme celotnega sektorja in podpornih programov“ (16). |
| --- | --- |

36.

Politika Komisije in donatorska politika v širšem smislu je, da bi se moral odstotek proračunske podpore glede na skupno pomoč povečevati. Zato je bilo približno 25 % proračunskih sredstev Evropskega razvojnega sklada dodeljenih državam AKP v okviru tekočih državnih strateških dokumentov, dodeljenih tej podpori. Vendar je Komisija storila malo, da bi v to novejšo obliko pomoči integrirala okolje, čeprav je Svet v svojih sklepih z dne 31. maja 2001 o Komisijini strategiji za integracijo okolja navedel, da „bi morali biti okoljski pomisleki sistematično vključeni v pripravo vseh ... programov strukturnega prilagajanja ter programov reforme celotnega sektorja in podpornih programov“ (16).

| 37. | Glavno okoljsko ocenjevalno orodje za uporabo v okviru programov proračunske podpore je strateška okoljska presoja. Ta preučuje okoljske vidike politik, načrtov ter programov držav upravičenk, ki so financirani s proračunsko podporo, predvsem strateške dokumente o zmanjševanju revščine. V sklepih Sveta je navedeno, da „je treba za doseganje integracije sistematično uporabljati strateško okoljsko presojo, zlasti med pripravo strukturnih in sektorskih programov ter pri novih infrastrukturah“ (17). Pomembnost strateške okoljske presoje je priznana tudi v strategiji Komisije za integracijo. Komisija tega orodja doslej ni veliko uporabljala, delno tudi zato, ker je to v nasprotju z državnimi strateškimi dokumenti in presojami vplivov na okolje, relativno novo orodje, ki se ga donatorska skupnost kot celota šele uči uporabljati (18). Kljub temu bi Komisija lahko svoje obsežne priročnike o proračunski in sektorski podpori uporabila za poudarjanje okoljskih vidikov takšne pomoči, vendar se ti na okolje skoraj ne sklicujejo. Osebje Komisije tako ni imelo smernic o tem kdaj in kako uporabiti strateške okoljske presoje in kako izvesti bolj omejene okoljske ocene, kjer strateške okoljske presoje niso ustrezne. |
| --- | --- |

37.

Glavno okoljsko ocenjevalno orodje za uporabo v okviru programov proračunske podpore je strateška okoljska presoja. Ta preučuje okoljske vidike politik, načrtov ter programov držav upravičenk, ki so financirani s proračunsko podporo, predvsem strateške dokumente o zmanjševanju revščine. V sklepih Sveta je navedeno, da „je treba za doseganje integracije sistematično uporabljati strateško okoljsko presojo, zlasti med pripravo strukturnih in sektorskih programov ter pri novih infrastrukturah“ (17). Pomembnost strateške okoljske presoje je priznana tudi v strategiji Komisije za integracijo. Komisija tega orodja doslej ni veliko uporabljala, delno tudi zato, ker je to v nasprotju z državnimi strateškimi dokumenti in presojami vplivov na okolje, relativno novo orodje, ki se ga donatorska skupnost kot celota šele uči uporabljati (18). Kljub temu bi Komisija lahko svoje obsežne priročnike o proračunski in sektorski podpori uporabila za poudarjanje okoljskih vidikov takšne pomoči, vendar se ti na okolje skoraj ne sklicujejo. Osebje Komisije tako ni imelo smernic o tem kdaj in kako uporabiti strateške okoljske presoje in kako izvesti bolj omejene okoljske ocene, kjer strateške okoljske presoje niso ustrezne.

| 38. | To pomanjkanje postopkov za okoljske ocene se odraža v pripravi programov proračunske podpore:






  (a) | Komisija ni v nobeni državi izvedla ocene možnega vpliva vladnih politik in programov proračunske podpore na okolje. |
| --- | --- | --- |

38.

To pomanjkanje postopkov za okoljske ocene se odraža v pripravi programov proračunske podpore:

(a)

Komisija ni v nobeni državi izvedla ocene možnega vpliva vladnih politik in programov proračunske podpore na okolje.

| (b) | Med 20 državami AKP, ki so prejele splošno proračunsko podporo v okviru devetega ERS do leta 2005, so bili samo v eni državi, Tanzaniji, priloženi pogoji zasnovani za podporo okolju.
  Okvir 5Primer integracije okolja v programe proračunske podporeV Tanzaniji so donatorji in tanzanijska vlada v okviru programa Proračunska podpora za zmanjševanje revščine (Poverty Reduction Budget Support) za obdobje 2003–2006 (114 milijonov EUR) postavili sprejetje okoljske zakonodaje za enega od šestih ciljev strategije za zmanjševanje revščine. To je zagotovilo precejšnjo podporo sprejetju Zakona o ravnanju z okoljem leta 2005. |
| --- | --- |

(b)

Med 20 državami AKP, ki so prejele splošno proračunsko podporo v okviru devetega ERS do leta 2005, so bili samo v eni državi, Tanzaniji, priloženi pogoji zasnovani za podporo okolju.

| (c) | Kljub pomembnim povezavam med revščino in okoljem, kazalniki zmanjševanja revščine niso obravnavali okoljskih vprašanj. |
| --- | --- |

(c)

Kljub pomembnim povezavam med revščino in okoljem, kazalniki zmanjševanja revščine niso obravnavali okoljskih vprašanj.

| (d) | V dveh prednostnih sektorjih Komisijine proračunske pomoči, izobraževanju in zdravstvenem varstvu, niso bile izkoriščene znatne priložnosti za integracijo okoljskih vprašanj v ti dve področji, zlasti v zvezi s preventivnim zdravstvenim varstvom. |
| --- | --- |

(d)

V dveh prednostnih sektorjih Komisijine proračunske pomoči, izobraževanju in zdravstvenem varstvu, niso bile izkoriščene znatne priložnosti za integracijo okoljskih vprašanj v ti dve področji, zlasti v zvezi s preventivnim zdravstvenim varstvom.

| (e) | Komisija skuša svojo pomoč za ceste vse bolj zagotavljati prek podpornih programov sektorskim politikam, manj pa posameznim projektom, kar pomeni, da obstaja posebna potreba po strateških okoljskih presojah, če se želimo izogniti negativnim vplivom na okolje. |
| --- | --- |

(e)

Komisija skuša svojo pomoč za ceste vse bolj zagotavljati prek podpornih programov sektorskim politikam, manj pa posameznim projektom, kar pomeni, da obstaja posebna potreba po strateških okoljskih presojah, če se želimo izogniti negativnim vplivom na okolje.

Postopki za integracijo okolja na ravni projektov niso bili dovolj sistematični

| 39. | Kljub naraščajočemu deležu pomoči, posredovane prek proračunske podpore, je financiranje projektov še vedno glavni mehanizem dovajanja pomoči. Prvi korak pri okoljskem ocenjevanju projektov je njihov pregled, da se ocenijo možna okoljska tveganja in priložnosti. Osnutek priročnika o integraciji okolja iz leta 2001 je načelo pregleda projektov z okoljskega vidika vzpostavil v obliki „obrazca za integracijo okolja“, ki ga je treba izpolniti za vsak projekt v skladu s smernicami priročnika. Ker je priročnik ostal samo osnutek (glej odstavek 21), ta postopek ni bil sistematično uveden. Zato so številne delegacije uporabljale druge postopke ali pa sploh niso uporabljale nobenih postopkov za pregled projektov.

  Okvir 6Pregled projektov z okoljskega vidika v delegaciji Komisije v NikaragviRegionalna delegacija Komisije v Nikaragvi je zadolžena za šest držav in ima več kot 140 uslužbencev. Z revizijo je bilo ugotovljeno, da delegacija za pregled projektov z okoljskega vidika ne uporablja nobenih smernic in da za projekte in programe iz državnih strateških dokumentov 2002–2006 ni bil opravljen noben pregled projektov z okoljskega vidika, ki bi vodil k nadaljnji natančni oceni. Poleg tega delegacija ni imela okoljskega strokovnjaka, čeprav bi tak strokovnjak lahko nadzoroval in podpiral preglede projektov z okoljskega vidika. |
| --- | --- |

39.

Kljub naraščajočemu deležu pomoči, posredovane prek proračunske podpore, je financiranje projektov še vedno glavni mehanizem dovajanja pomoči. Prvi korak pri okoljskem ocenjevanju projektov je njihov pregled, da se ocenijo možna okoljska tveganja in priložnosti. Osnutek priročnika o integraciji okolja iz leta 2001 je načelo pregleda projektov z okoljskega vidika vzpostavil v obliki „obrazca za integracijo okolja“, ki ga je treba izpolniti za vsak projekt v skladu s smernicami priročnika. Ker je priročnik ostal samo osnutek (glej odstavek 21), ta postopek ni bil sistematično uveden. Zato so številne delegacije uporabljale druge postopke ali pa sploh niso uporabljale nobenih postopkov za pregled projektov.

Okvir 6Pregled projektov z okoljskega vidika v delegaciji Komisije v NikaragviRegionalna delegacija Komisije v Nikaragvi je zadolžena za šest držav in ima več kot 140 uslužbencev. Z revizijo je bilo ugotovljeno, da delegacija za pregled projektov z okoljskega vidika ne uporablja nobenih smernic in da za projekte in programe iz državnih strateških dokumentov 2002–2006 ni bil opravljen noben pregled projektov z okoljskega vidika, ki bi vodil k nadaljnji natančni oceni. Poleg tega delegacija ni imela okoljskega strokovnjaka, čeprav bi tak strokovnjak lahko nadzoroval in podpiral preglede projektov z okoljskega vidika.

| 40. | Glavni postopek, ki ga Komisija v praksi uporablja za preverjanje pregleda projektov z okoljskega vidika, je v okviru priprave opredelitev projektnih predlogov, ki jih na začetku projektnega cikla sestavijo delegacije in jih predložijo skupini za podporo kakovosti pri Uradu za sodelovanje EuropeAid. Vendar je okolje samo eno izmed cele vrste vprašanj, obravnavanih v teh predlogih in pri reviziji 20 opredelitev projektnih predlogov, ki jih je leta 2005 pregledala skupina za podporo kakovosti, je bilo ugotovljeno, da okoljska vprašanja v njih niso bila ustrezno obravnavana:






  (a) | čeprav je bilo treba projekt razvrstiti glede na njegov okoljski vpliv (19), to v nobenem od dvajsetih primerov ni bilo storjeno; |
| --- | --- | --- |

40.

Glavni postopek, ki ga Komisija v praksi uporablja za preverjanje pregleda projektov z okoljskega vidika, je v okviru priprave opredelitev projektnih predlogov, ki jih na začetku projektnega cikla sestavijo delegacije in jih predložijo skupini za podporo kakovosti pri Uradu za sodelovanje EuropeAid. Vendar je okolje samo eno izmed cele vrste vprašanj, obravnavanih v teh predlogih in pri reviziji 20 opredelitev projektnih predlogov, ki jih je leta 2005 pregledala skupina za podporo kakovosti, je bilo ugotovljeno, da okoljska vprašanja v njih niso bila ustrezno obravnavana:

(a)

čeprav je bilo treba projekt razvrstiti glede na njegov okoljski vpliv (19), to v nobenem od dvajsetih primerov ni bilo storjeno;

| (b) | čeprav je bilo treba pojasniti, kako bo potekala integracija okolja v zasnovo projekta, to v šestnajstih primerih ni bilo storjeno. |
| --- | --- |

(b)

čeprav je bilo treba pojasniti, kako bo potekala integracija okolja v zasnovo projekta, to v šestnajstih primerih ni bilo storjeno.

| 41. | Do teh pomanjkljivosti je delno prišlo zaradi dejstva, da okoljski strokovnjaki ne sodelujejo pri pregledih projektov, ki niso povezani z okoljem. V delegacijah se strokovno znanje o okolju večinoma osredotoča na države, kjer je okolje prednostno področje, v vsakem primeru pa se tako znanje ne uporablja za preverjanje okoljskih vidikov v opredelitvah projektnih predlogov za projekte, ki niso povezani z okoljem. Podobno v Uradu za sodelovanje EuropeAid število okoljskih strokovnjakov zadošča samo za ocenjevanje projektov o okolju in naravnih virih, ne pa tudi za oceno, ali je bilo okolje integrirano v projekte, ki niso bili povezani z okoljem. |
| --- | --- |

41.

Do teh pomanjkljivosti je delno prišlo zaradi dejstva, da okoljski strokovnjaki ne sodelujejo pri pregledih projektov, ki niso povezani z okoljem. V delegacijah se strokovno znanje o okolju večinoma osredotoča na države, kjer je okolje prednostno področje, v vsakem primeru pa se tako znanje ne uporablja za preverjanje okoljskih vidikov v opredelitvah projektnih predlogov za projekte, ki niso povezani z okoljem. Podobno v Uradu za sodelovanje EuropeAid število okoljskih strokovnjakov zadošča samo za ocenjevanje projektov o okolju in naravnih virih, ne pa tudi za oceno, ali je bilo okolje integrirano v projekte, ki niso bili povezani z okoljem.

| 42. | Pomanjkljivosti v procesu pregleda so prispevale k težavam pri ugotavljanju, kdaj bi bilo treba izvesti presoje vplivov na okolje. Slednje so že dobro uveljavljena orodja za predhodno ugotavljanje možnega vpliva projekta na okolje in predstavljajo priporočene blažilne ukrepe za fazo načrtovanja in izvajanja. Evropska unija ima za notranje politike od leta 1985 zakonodajo o presojah vplivov na okolje (20). Po Konvenciji iz Loméja IV iz leta 1990 morajo biti presoje vplivov na okolje izvedene za obsežne projekte ter projekte, ki pomenijo pomembno grožnjo za okolje (21). Leta 1992 je Odbor za razvojno pomoč OECD izdal smernice za najboljšo prakso o presojah vplivov na okolje, ki jih morajo upoštevati vse njene članice (22). |
| --- | --- |

42.

Pomanjkljivosti v procesu pregleda so prispevale k težavam pri ugotavljanju, kdaj bi bilo treba izvesti presoje vplivov na okolje. Slednje so že dobro uveljavljena orodja za predhodno ugotavljanje možnega vpliva projekta na okolje in predstavljajo priporočene blažilne ukrepe za fazo načrtovanja in izvajanja. Evropska unija ima za notranje politike od leta 1985 zakonodajo o presojah vplivov na okolje (20). Po Konvenciji iz Loméja IV iz leta 1990 morajo biti presoje vplivov na okolje izvedene za obsežne projekte ter projekte, ki pomenijo pomembno grožnjo za okolje (21). Leta 1992 je Odbor za razvojno pomoč OECD izdal smernice za najboljšo prakso o presojah vplivov na okolje, ki jih morajo upoštevati vse njene članice (22).

| 43. | Presoje vplivov na okolje so zlasti pomembne pri infrastrukturnih in rudarskih projektih, saj imajo ti na splošno velik vpliv na okolje. V okviru tekočih državnih strateških dokumentov je do 35 % sredstev devetega ERS dodeljenih samo za cestne projekte. Vendar je revizija Sodišča odkrila več takih projektov, pri katerih presoja vplivov na okolje ni bila opravljena. Komisija je leta 2004 z oceno „Pomoči ES v transportnem sektorju v tretjih državah“ ugotovila, da presoja vplivov na okolje ni bila izvedena za štiri od petnajstih ocenjenih projektov. Tudi ko so bile izvedene obsežnejše presoje vplivov na okolje, so se te na splošno bolj osredotočile na neposreden vpliv cestnega projekta samega na okolje, kot na vpliv, ki so ga na okolje imele nove gospodarske dejavnosti, ki jih je omogočil izboljšan dostop. Ta pomanjkljivost je še zlasti pomembna pri cestah, ki prečkajo občutljiva območja, kot so tropski gozdovi, kjer obstaja neposredna povezava med izboljšanim dostopom ter naraščajočim krčenjem gozdov in nezakonitim lovom.

  Okvir 7Presoja vplivov na okolje pri velikih infrastrukturnih in rudarskih projektihV Tanzaniji, pri sanaciji in nadgradnji cest Mwanza Border–Tinte in Isaka–Nzga (osmi ERS, 85 milijonov EUR), je bilo to, kar je bilo v predlogu o financiranju opredeljeno kot presoja vplivov na okolje, samo eno stran dolga študija izvedljivosti.V Bocvani presoja vplivov na okolje ni bila izvedena za projekt Sysmin (osmi ERS, 30 milijonov EUR), ki je zagotavljal pomoč za podaljšanje življenjske dobe rudnika bakra/niklja Selebi Phikwe, ne da bi takoj začel obravnavati resno tveganje za zrušitev odlagališča za jalovino oziroma visoke stopnje emisije žveplovega dioksida iz talilnice.V Gvatemali ni bila izvedena presoja vplivov na okolje za projekt preselitve beguncev (12 milijonov EUR), čeprav se projekte preselitve lahko že vnaprej obravnava kot projekte z morebitnim pomembnim vplivom na okolje. Preselitve so lokalnim ekosistemom povzročile precejšnjo škodo. |
| --- | --- |

43.

Presoje vplivov na okolje so zlasti pomembne pri infrastrukturnih in rudarskih projektih, saj imajo ti na splošno velik vpliv na okolje. V okviru tekočih državnih strateških dokumentov je do 35 % sredstev devetega ERS dodeljenih samo za cestne projekte. Vendar je revizija Sodišča odkrila več takih projektov, pri katerih presoja vplivov na okolje ni bila opravljena. Komisija je leta 2004 z oceno „Pomoči ES v transportnem sektorju v tretjih državah“ ugotovila, da presoja vplivov na okolje ni bila izvedena za štiri od petnajstih ocenjenih projektov. Tudi ko so bile izvedene obsežnejše presoje vplivov na okolje, so se te na splošno bolj osredotočile na neposreden vpliv cestnega projekta samega na okolje, kot na vpliv, ki so ga na okolje imele nove gospodarske dejavnosti, ki jih je omogočil izboljšan dostop. Ta pomanjkljivost je še zlasti pomembna pri cestah, ki prečkajo občutljiva območja, kot so tropski gozdovi, kjer obstaja neposredna povezava med izboljšanim dostopom ter naraščajočim krčenjem gozdov in nezakonitim lovom.

Okvir 7Presoja vplivov na okolje pri velikih infrastrukturnih in rudarskih projektihV Tanzaniji, pri sanaciji in nadgradnji cest Mwanza Border–Tinte in Isaka–Nzga (osmi ERS, 85 milijonov EUR), je bilo to, kar je bilo v predlogu o financiranju opredeljeno kot presoja vplivov na okolje, samo eno stran dolga študija izvedljivosti.V Bocvani presoja vplivov na okolje ni bila izvedena za projekt Sysmin (osmi ERS, 30 milijonov EUR), ki je zagotavljal pomoč za podaljšanje življenjske dobe rudnika bakra/niklja Selebi Phikwe, ne da bi takoj začel obravnavati resno tveganje za zrušitev odlagališča za jalovino oziroma visoke stopnje emisije žveplovega dioksida iz talilnice.V Gvatemali ni bila izvedena presoja vplivov na okolje za projekt preselitve beguncev (12 milijonov EUR), čeprav se projekte preselitve lahko že vnaprej obravnava kot projekte z morebitnim pomembnim vplivom na okolje. Preselitve so lokalnim ekosistemom povzročile precejšnjo škodo.

| 44. | Razen obsežnih infrastrukturnih kmetijskih in rudarskih projektov, kjer je presoja vplivov na okolje nujnost, obstaja še veliko drugih vrst projektov, kjer bi bila presoja vplivov na okolje zaželena ali celo bistvena. Vendar je brez jasnih smernic ali zahtev, za katere projekte bi bile potrebne presoje vplivov na okolje, obstajalo precejšnje tveganje, da presoje vplivov na okolje ne bodo izvedene niti takrat, ko bi morale biti.

  Okvir 8Presoje vplivov na okolje pri drugih vrstah projektovNa pacifiškem območju bi presoje vplivov na okolje koristile vsaj štirim od revidiranih projektov. Na primer, v Kiribatiju so bili za razvojni projekt gojitve alg (sedmi in deveti ERS, 2,8 milijona EUR), za oporo pri gojenju alg izsekani leseni stebri iz okoliške vegetacije, vključno z mangrovami, ki so pomembne za morske ekosisteme in varstvo obale. Poleg tega kmetje, ki gojijo alge, pobijajo zaščitene želve, ki se prehranjujejo z nasadi alg. Presoja vplivov na okolje bi taka vprašanja opredelila in priporočila rešitve pred začetkom projekta. |
| --- | --- |

44.

Razen obsežnih infrastrukturnih kmetijskih in rudarskih projektov, kjer je presoja vplivov na okolje nujnost, obstaja še veliko drugih vrst projektov, kjer bi bila presoja vplivov na okolje zaželena ali celo bistvena. Vendar je brez jasnih smernic ali zahtev, za katere projekte bi bile potrebne presoje vplivov na okolje, obstajalo precejšnje tveganje, da presoje vplivov na okolje ne bodo izvedene niti takrat, ko bi morale biti.

Okvir 8Presoje vplivov na okolje pri drugih vrstah projektovNa pacifiškem območju bi presoje vplivov na okolje koristile vsaj štirim od revidiranih projektov. Na primer, v Kiribatiju so bili za razvojni projekt gojitve alg (sedmi in deveti ERS, 2,8 milijona EUR), za oporo pri gojenju alg izsekani leseni stebri iz okoliške vegetacije, vključno z mangrovami, ki so pomembne za morske ekosisteme in varstvo obale. Poleg tega kmetje, ki gojijo alge, pobijajo zaščitene želve, ki se prehranjujejo z nasadi alg. Presoja vplivov na okolje bi taka vprašanja opredelila in priporočila rešitve pred začetkom projekta.

| 45. | Tudi če so bile presoje vplivov na okolje izvedene in so bili opredeljeni blažilni ukrepi, pa noben sistem ni zagotavljal vključitve teh ukrepov v načrt ravnanja z okoljem, ki se izvaja v času trajanja projekta. Prav tako ni bila omogočena sistematična vključitev priporočil v zvezi s presojo vplivov na okolje v tehnične specifikacije pogodb o delu, kjer bi bilo to ustrezno. Kjer so bila priporočila o presoji vplivov na okolje vključena v pogodbo, na neupoštevanje okoljskih zahtev iz pogodbe niso bile vedno vezane kazni.

  Okvir 9Nadaljnje ukrepanje pri presojah vplivov na okoljeV primeru projekta Namakanje severnih ravninskih predelov (Northern Plains Irrigation) na Mauritiusu (sedmi ERS, 9 milijonov EUR), kljub izvedbi natančne presoje vplivov na okolje v zvezi z zamenjavo cevovoda ter posebnim pogojem sporazuma o financiranju, ki so določali „sistematično spremljanje vplivov na okolje, s katerim bi zagotovili izvajanje blažilnih ukrepov, predlaganih v presojah vplivov na okolje“, ni bilo nobenih dokazov o tem cevovodu.V Maliju je za projekt Podpora sektorju za riž („Support to the Rice Sector“) (osmi ERS, 15,4 milijona EUR) presoja vplivov na okolje priporočala ponovno zasaditev dreves v okolici vasi, spremljanje ravni onesnaženosti vode ter izvedbo študije o recikliranju olja, vendar tega tehnične specifikacije v pogodbi niso vsebovale.Za projekt Most Rewa (Rewa Bridge) na Fidžiju (sedmi in osmi ERS, 11 milijonov EUR) je pogodba zaradi možnega vpliva na gojišča sladkovodnih školjk vsebovala zahtevo po spremljanju kakovosti vode. Pogodbenik te zahteve ni izpolnil, vendar v pogodbi niso bile določene sankcije za neizpolnjevanje. |
| --- | --- |

45.

Tudi če so bile presoje vplivov na okolje izvedene in so bili opredeljeni blažilni ukrepi, pa noben sistem ni zagotavljal vključitve teh ukrepov v načrt ravnanja z okoljem, ki se izvaja v času trajanja projekta. Prav tako ni bila omogočena sistematična vključitev priporočil v zvezi s presojo vplivov na okolje v tehnične specifikacije pogodb o delu, kjer bi bilo to ustrezno. Kjer so bila priporočila o presoji vplivov na okolje vključena v pogodbo, na neupoštevanje okoljskih zahtev iz pogodbe niso bile vedno vezane kazni.

Okvir 9Nadaljnje ukrepanje pri presojah vplivov na okoljeV primeru projekta Namakanje severnih ravninskih predelov (Northern Plains Irrigation) na Mauritiusu (sedmi ERS, 9 milijonov EUR), kljub izvedbi natančne presoje vplivov na okolje v zvezi z zamenjavo cevovoda ter posebnim pogojem sporazuma o financiranju, ki so določali „sistematično spremljanje vplivov na okolje, s katerim bi zagotovili izvajanje blažilnih ukrepov, predlaganih v presojah vplivov na okolje“, ni bilo nobenih dokazov o tem cevovodu.V Maliju je za projekt Podpora sektorju za riž („Support to the Rice Sector“) (osmi ERS, 15,4 milijona EUR) presoja vplivov na okolje priporočala ponovno zasaditev dreves v okolici vasi, spremljanje ravni onesnaženosti vode ter izvedbo študije o recikliranju olja, vendar tega tehnične specifikacije v pogodbi niso vsebovale.Za projekt Most Rewa (Rewa Bridge) na Fidžiju (sedmi in osmi ERS, 11 milijonov EUR) je pogodba zaradi možnega vpliva na gojišča sladkovodnih školjk vsebovala zahtevo po spremljanju kakovosti vode. Pogodbenik te zahteve ni izpolnil, vendar v pogodbi niso bile določene sankcije za neizpolnjevanje.

| 46. | Komisija nima centralnega registra presoj vplivov na okolje, izvedenih za razvojne projekte, ki jih financira. To predstavlja pomanjkljivost pri notranjem upravljanju informacij. Takšen register bi olajšal tudi dostop javnosti do teh informacij. |
| --- | --- |

46.

Komisija nima centralnega registra presoj vplivov na okolje, izvedenih za razvojne projekte, ki jih financira. To predstavlja pomanjkljivost pri notranjem upravljanju informacij. Takšen register bi olajšal tudi dostop javnosti do teh informacij.

OCENA USPEŠNOSTI OKOLJSKIH PROJEKTOV IN DEJAVNIKI, KI VPLIVAJO NA USPEŠNOST

Uvod

| 47. | Poleg ukrepov za integracijo okolja v razvojno sodelovanje, ki so bili preučeni v prejšnjem razdelku, je Komisija okoljska vprašanja skušala rešiti tudi s financiranjem programov in projektov v sektorju okolje. Kljub temu, da ta sektor ni bil prednostno področje razvojne politike iz leta 2000 (glej odstavek 9) in so bile na tem področju prevzete obveznosti glede na celotno financiranje pomoči relativno nizke (glej tabelo), ostaja Komisija na tem področju aktivna in lahko svojo aktivnost še poveča s sprejetjem nove razvojne politike, kjer bosta okolje in naravni viri prednostno področje (glej odstavek 12). Revizija je skušala:






  (a) | oceniti uspešnost okoljskih projektov, ki jih financira Komisija; |
| --- | --- | --- |

47.

Poleg ukrepov za integracijo okolja v razvojno sodelovanje, ki so bili preučeni v prejšnjem razdelku, je Komisija okoljska vprašanja skušala rešiti tudi s financiranjem programov in projektov v sektorju okolje. Kljub temu, da ta sektor ni bil prednostno področje razvojne politike iz leta 2000 (glej odstavek 9) in so bile na tem področju prevzete obveznosti glede na celotno financiranje pomoči relativno nizke (glej tabelo), ostaja Komisija na tem področju aktivna in lahko svojo aktivnost še poveča s sprejetjem nove razvojne politike, kjer bosta okolje in naravni viri prednostno področje (glej odstavek 12). Revizija je skušala:

(a)

oceniti uspešnost okoljskih projektov, ki jih financira Komisija;

| (b) | opredeliti ključne dejavnike, ki vplivajo na uspešnost. |
| --- | --- |

(b)

opredeliti ključne dejavnike, ki vplivajo na uspešnost.

Ocena uspešnosti projektov

| 48. | Sodišče je preučilo 65 projektov, ki v 16 državah predstavljajo 560 milijonov EUR prevzetih obveznosti. Projekti so se v obdobju od 1995 do 2005 financirali iz splošnega proračuna ter iz sedmega, osmega in devetega ERS. Preučeni sta bili dve glavni vrsti projektov:






  (a) | 30 preučenih projektov, ki predstavljajo približno 15 % od 560 milijonov EUR, je bilo financiranih v okviru posebnih proračunskih vrstic za okolje, namreč iz proračunske vrstice okolje in gozdovi (glej odstavka 10 in 34). Projekti, ki so bili podprti iz te proračunske vrstice, so bili relativno majhni (običajno 1,0 do 2,5 milijona EUR) in so jih potem, ko je Komisija objavila razpise za projektne predloge, večinoma izvajale nevladne organizacije. Ta sredstva se ne dodeljujejo glede na to, za katero državo gre, ampak glede na predloge, ki jih Komisija ovrednoti kot najboljše. |
| --- | --- | --- |

48.

Sodišče je preučilo 65 projektov, ki v 16 državah predstavljajo 560 milijonov EUR prevzetih obveznosti. Projekti so se v obdobju od 1995 do 2005 financirali iz splošnega proračuna ter iz sedmega, osmega in devetega ERS. Preučeni sta bili dve glavni vrsti projektov:

(a)

30 preučenih projektov, ki predstavljajo približno 15 % od 560 milijonov EUR, je bilo financiranih v okviru posebnih proračunskih vrstic za okolje, namreč iz proračunske vrstice okolje in gozdovi (glej odstavka 10 in 34). Projekti, ki so bili podprti iz te proračunske vrstice, so bili relativno majhni (običajno 1,0 do 2,5 milijona EUR) in so jih potem, ko je Komisija objavila razpise za projektne predloge, večinoma izvajale nevladne organizacije. Ta sredstva se ne dodeljujejo glede na to, za katero državo gre, ampak glede na predloge, ki jih Komisija ovrednoti kot najboljše.

| (b) | 34 preučenih projektov, ki predstavljajo približno 80 % od 560 milijonov EUR, je bilo financiranih iz sredstev, ki jih Komisija dodeli državam za dvostransko pomoč v okviru proračunskih vrstic za ERS ter azijsko, latinskoameriško in sredozemsko sodelovanje. Velikost teh projektov se je precej razlikovala, v povprečju pa je bil ta razpon med 10 in 15 milijoni EUR. |
| --- | --- |

(b)

34 preučenih projektov, ki predstavljajo približno 80 % od 560 milijonov EUR, je bilo financiranih iz sredstev, ki jih Komisija dodeli državam za dvostransko pomoč v okviru proračunskih vrstic za ERS ter azijsko, latinskoameriško in sredozemsko sodelovanje. Velikost teh projektov se je precej razlikovala, v povprečju pa je bil ta razpon med 10 in 15 milijoni EUR.

Poleg tega je bila ena preučena pomoč bolj program proračunske podpore kot tradicionalen projekt; to je bil program podpore sektorski politiki za ravnanje z odpadnimi vodami na Mauritiusu (deveti ERS, 29,8 milijona EUR). To odraža omejeno uporabo takih programov v sektorju okolja in naravnih virov.

| 49. | Za oceno uspešnosti projektov je bilo uporabljenih pet meril:






  (a) | pomembnost – ali so cilji projekta obravnavali vse potrebe držav upravičenk; |
| --- | --- | --- |

49.

Za oceno uspešnosti projektov je bilo uporabljenih pet meril:

(a)

pomembnost – ali so cilji projekta obravnavali vse potrebe držav upravičenk;

| (b) | učinki – ali je projekt zagotovil infrastrukturo, storitve in opremo, kot je bilo določeno pri načrtovanju projekta; |
| --- | --- |

(b)

učinki – ali je projekt zagotovil infrastrukturo, storitve in opremo, kot je bilo določeno pri načrtovanju projekta;

| (c) | rezultati – ali je projekt ustvaril načrtovane pozitivne spremembe za upravičence; |
| --- | --- |

(c)

rezultati – ali je projekt ustvaril načrtovane pozitivne spremembe za upravičence;

| (d) | vpliv – ali je projekt imel pozitivne učinke zunaj projekta samega; |
| --- | --- |

(d)

vpliv – ali je projekt imel pozitivne učinke zunaj projekta samega;

| (e) | trajnost – ali bodo rezultati, doseženi s projektom, še trajali po izteku Komisijine podpore. |
| --- | --- |

(e)

trajnost – ali bodo rezultati, doseženi s projektom, še trajali po izteku Komisijine podpore.

| 50. | Celovita ocena, ki jo je Sodišče podalo za vsako od teh petih meril, je prikazana v spodnjem diagramu. Podrobna tabela, v kateri je za vsak projekt prikazana ocena Sodišča v skladu s temi petimi merili, je prikazana v Prilogi II, v Prilogi III pa je opisan pregled uspešnosti projektov po državah. Ker v času revizije niso bili zaključeni vsi projekti in ker dokončne presoje o vplivu in trajnosti projektov do zaključka projekta ni možno podati, se ta ocena lahko šteje samo za okvirno. |
| --- | --- |

50.

Celovita ocena, ki jo je Sodišče podalo za vsako od teh petih meril, je prikazana v spodnjem diagramu. Podrobna tabela, v kateri je za vsak projekt prikazana ocena Sodišča v skladu s temi petimi merili, je prikazana v Prilogi II, v Prilogi III pa je opisan pregled uspešnosti projektov po državah. Ker v času revizije niso bili zaključeni vsi projekti in ker dokončne presoje o vplivu in trajnosti projektov do zaključka projekta ni možno podati, se ta ocena lahko šteje samo za okvirno.

Image

| 51. | Z revizijo je bilo ugotovljeno, da so bili projekti v skoraj vseh primerih v različnem obsegu pomembni za potrebe držav upravičenk, pogosto pa so obravnavali tudi globalne potrebe po ohranitvi, zlasti v zvezi z ohranjanjem gozdov in biološke raznovrstnosti. Ker ni bilo izčrpnih ocen okolja, ni bilo mogoče ugotoviti, ali so bili financirani projekti najpomembnejši za potrebe upravičencev. Komisija bo od leta 2005 naprej vse bolj sistematično uporabljala državne okoljske profile (glej odstavek 33), katerih namen je zagotoviti celovito oceno okoljskih vprašanj v vsaki državi upravičenki, kar bi ji moralo omogočiti boljšo opredelitev projektov z najvišjo prednostjo. |
| --- | --- |

51.

Z revizijo je bilo ugotovljeno, da so bili projekti v skoraj vseh primerih v različnem obsegu pomembni za potrebe držav upravičenk, pogosto pa so obravnavali tudi globalne potrebe po ohranitvi, zlasti v zvezi z ohranjanjem gozdov in biološke raznovrstnosti. Ker ni bilo izčrpnih ocen okolja, ni bilo mogoče ugotoviti, ali so bili financirani projekti najpomembnejši za potrebe upravičencev. Komisija bo od leta 2005 naprej vse bolj sistematično uporabljala državne okoljske profile (glej odstavek 33), katerih namen je zagotoviti celovito oceno okoljskih vprašanj v vsaki državi upravičenki, kar bi ji moralo omogočiti boljšo opredelitev projektov z najvišjo prednostjo.

| 52. | V skladu z oceno Sodišča so bili v 63 % projektov učinki v celoti doseženi ali pa je bilo verjetno, da bodo. V 37 % primerov so bili učinki delno doseženi ali pa je bilo verjetno, da bodo v časovnem okviru projekta delno doseženi. |
| --- | --- |

52.

V skladu z oceno Sodišča so bili v 63 % projektov učinki v celoti doseženi ali pa je bilo verjetno, da bodo. V 37 % primerov so bili učinki delno doseženi ali pa je bilo verjetno, da bodo v časovnem okviru projekta delno doseženi.

| 53. | V 58 % projektov je bila dosežena večina rezultatov, v 21 % projektov je bilo doseženih nekaj rezultatov in v nadaljnjih 21 % primerov je bilo doseženih malo rezultatov. Jasno je, da dosežki na splošno ne bodo doseženi, če niso bili ustvarjeni učinki. |
| --- | --- |

53.

V 58 % projektov je bila dosežena večina rezultatov, v 21 % projektov je bilo doseženih nekaj rezultatov in v nadaljnjih 21 % primerov je bilo doseženih malo rezultatov. Jasno je, da dosežki na splošno ne bodo doseženi, če niso bili ustvarjeni učinki.

| 54. | V 42 % projektov je bil vpliv ocenjen kot srednji do velik, ali pa verjetno srednji do velik, medtem ko je bil v 58 % primerov vpliv ocenjen kot majhen. Čeprav je vpliv vedno ključno vprašanje, je bilo to vprašanje pri mnogih preučenih okoljskih projektih še posebej pomembno, saj so bili zasnovani kot poskusni ali predstavitveni projekti, namenjeni poznejšemu izvajanju tudi v drugih regijah države upravičenke. |
| --- | --- |

54.

V 42 % projektov je bil vpliv ocenjen kot srednji do velik, ali pa verjetno srednji do velik, medtem ko je bil v 58 % primerov vpliv ocenjen kot majhen. Čeprav je vpliv vedno ključno vprašanje, je bilo to vprašanje pri mnogih preučenih okoljskih projektih še posebej pomembno, saj so bili zasnovani kot poskusni ali predstavitveni projekti, namenjeni poznejšemu izvajanju tudi v drugih regijah države upravičenke.

| 55. | V 45 % projektov so izgledi za trajnost veljali za dobre, medtem ko so v 55 % primerov veljali za omejene. Finančna sposobnost je ključni vidik trajnosti, saj lahko v primerih, ko se okoljski projekti, ki se bolj kot na razvoj osredotočajo na ohranjanje, od držav upravičenk zahtevajo, da po izteku donatorske pomoči nadaljujejo z zagotavljanjem finančne podpore za dejavnosti ohranjanja, pri čemer se odrečejo morebitnim gospodarskim koristim. |
| --- | --- |

55.

V 45 % projektov so izgledi za trajnost veljali za dobre, medtem ko so v 55 % primerov veljali za omejene. Finančna sposobnost je ključni vidik trajnosti, saj lahko v primerih, ko se okoljski projekti, ki se bolj kot na razvoj osredotočajo na ohranjanje, od držav upravičenk zahtevajo, da po izteku donatorske pomoči nadaljujejo z zagotavljanjem finančne podpore za dejavnosti ohranjanja, pri čemer se odrečejo morebitnim gospodarskim koristim.

| 56. | Čeprav so projekti skoraj vedno pomembni, ti podatki kažejo na splošni trend, da ne proizvedejo vedno vseh načrtovanih učinkov. Nekaj več kot polovica jih v celoti doseže načrtovane rezultate, nekaj manj kot polovica pa jih ima precejšen vpliv izven projekta in je verjetno, da bodo trajnostni. Primer v okviru 10 spodaj prikazuje te različne vidike uspešnosti projektov v zvezi z enim najpomembnejših projektov, ki jih je financirala Komisija.

  Okvir 10Prikaz ocenjevalnih meril – primer regionalnega programa za Ohranitev in razvoj gozdnih ekosistemov v osrednji Afriki – Ecosystems of Central Africa (ECOFAC)Komisija ima od leta 1992 vodilno vlogo pri uvajanju dejavnosti za ohranjanje in trajnostno rabo gozdnih ekosistemov v osrednji Afriki, v glavnem prek Regionalnega programa za ohranjanje in razvoj gozdnih ekosistemov v Centralni Afriki (Regional Programme for the Conservation and Development of the Forestry Ecosystems of Central Africa–ECOFAC) (šesti, sedmi, osmi in deveti ERS; 72,45 milijona EUR).Program je zelo pomemben za globalne koristi ohranjanja biološke raznovrstnosti in preprečevanje podnebnih sprememb, saj pomaga ohranjati pragozd, ki je po velikosti neprekinjene površine drugi največji za Amazonskim pragozdom. Na regionalni in nacionalni ravni je gozd pomemben vir dohodka za države osrednje Afrike, tako v smislu industrijskega izkoriščanja lesnih in nelesnih gozdarskih izdelkov kot divjačine.V smislu učinkov je bila s projektom ECOFAC vzpostavljena različna infrastruktura za upravljanje zaščitenih območij (dostopne ceste, cestne poti, mostovi, raziskovalni centri, sprejemni centri, turistični kampi, razgledne točke, letališča v divjini, oprema za gozdarske nadzornike in uslužbence).V smislu rezultatov je program povečal ozaveščenost o potrebi po ohranjanju gozdnih ekosistemov osrednje Afrike in prispeval k nastanku, razvoju in varstvu pomembnih zaščitenih območij, ki so bistvenega pomena za ohranitev edinstvene biološke raznovrstnosti te regije. Omogočil je tudi izvedbo obsežnih znanstvenih raziskav. Po drugi strani je bila promocija naravne in kulturne dediščine teh zaščitenih območij z razvojem turizma omejena zaradi več dejavnikov (cena letalskega prevoza, epidemija virusa ebole, neuspešno privajanje goril na navzočnost ljudi v rezervatu Lopé v Gabonu, nesodelovanje nacionalnih organov oblasti in nezanimanje zasebnih investitorjev).Zunaj zaščitenih območij je imel program majhen vpliv. Program je namenil malo pozornosti ključnim vprašanjem, kot so zakonita in nezakonita sečnja ter nezakoniti lov zunaj zaščitenih območij. Njegov prispevek k zmanjševanju revščine med ljudstvi, ki živijo v gozdovih, je bil majhen, delno tudi zaradi neuspešne izvedbe ukrepov za razvoj podeželja.Zaščitena območja finančno še niso trajnostna in ostajajo močno odvisna od zunanjega financiranja. Zato je bilo projekt ECOFAC od leta 1992 že večkrat podaljšan. Program je omogočil vzpostavitev mreže zaščitenih območij osrednje Afrike, kjer sodelujejo institucije in uprave, kot so COMIFAC (Conférence Ministérielle des Forêts d’Afrique Centrale), odgovorne za upravljanje zaščitenega območja (Network of Protected Areas of Central Africa) (RAPAC). To je bil dober korak k zagotavljanju večjega sodelovanja nacionalnih organov, vendar finančni viri niso bili zagotovljeni. |
| --- | --- |

56.

Čeprav so projekti skoraj vedno pomembni, ti podatki kažejo na splošni trend, da ne proizvedejo vedno vseh načrtovanih učinkov. Nekaj več kot polovica jih v celoti doseže načrtovane rezultate, nekaj manj kot polovica pa jih ima precejšen vpliv izven projekta in je verjetno, da bodo trajnostni. Primer v okviru 10 spodaj prikazuje te različne vidike uspešnosti projektov v zvezi z enim najpomembnejših projektov, ki jih je financirala Komisija.

Okvir 10Prikaz ocenjevalnih meril – primer regionalnega programa za Ohranitev in razvoj gozdnih ekosistemov v osrednji Afriki – Ecosystems of Central Africa (ECOFAC)Komisija ima od leta 1992 vodilno vlogo pri uvajanju dejavnosti za ohranjanje in trajnostno rabo gozdnih ekosistemov v osrednji Afriki, v glavnem prek Regionalnega programa za ohranjanje in razvoj gozdnih ekosistemov v Centralni Afriki (Regional Programme for the Conservation and Development of the Forestry Ecosystems of Central Africa–ECOFAC) (šesti, sedmi, osmi in deveti ERS; 72,45 milijona EUR).Program je zelo pomemben za globalne koristi ohranjanja biološke raznovrstnosti in preprečevanje podnebnih sprememb, saj pomaga ohranjati pragozd, ki je po velikosti neprekinjene površine drugi največji za Amazonskim pragozdom. Na regionalni in nacionalni ravni je gozd pomemben vir dohodka za države osrednje Afrike, tako v smislu industrijskega izkoriščanja lesnih in nelesnih gozdarskih izdelkov kot divjačine.V smislu učinkov je bila s projektom ECOFAC vzpostavljena različna infrastruktura za upravljanje zaščitenih območij (dostopne ceste, cestne poti, mostovi, raziskovalni centri, sprejemni centri, turistični kampi, razgledne točke, letališča v divjini, oprema za gozdarske nadzornike in uslužbence).V smislu rezultatov je program povečal ozaveščenost o potrebi po ohranjanju gozdnih ekosistemov osrednje Afrike in prispeval k nastanku, razvoju in varstvu pomembnih zaščitenih območij, ki so bistvenega pomena za ohranitev edinstvene biološke raznovrstnosti te regije. Omogočil je tudi izvedbo obsežnih znanstvenih raziskav. Po drugi strani je bila promocija naravne in kulturne dediščine teh zaščitenih območij z razvojem turizma omejena zaradi več dejavnikov (cena letalskega prevoza, epidemija virusa ebole, neuspešno privajanje goril na navzočnost ljudi v rezervatu Lopé v Gabonu, nesodelovanje nacionalnih organov oblasti in nezanimanje zasebnih investitorjev).Zunaj zaščitenih območij je imel program majhen vpliv. Program je namenil malo pozornosti ključnim vprašanjem, kot so zakonita in nezakonita sečnja ter nezakoniti lov zunaj zaščitenih območij. Njegov prispevek k zmanjševanju revščine med ljudstvi, ki živijo v gozdovih, je bil majhen, delno tudi zaradi neuspešne izvedbe ukrepov za razvoj podeželja.Zaščitena območja finančno še niso trajnostna in ostajajo močno odvisna od zunanjega financiranja. Zato je bilo projekt ECOFAC od leta 1992 že večkrat podaljšan. Program je omogočil vzpostavitev mreže zaščitenih območij osrednje Afrike, kjer sodelujejo institucije in uprave, kot so COMIFAC (Conférence Ministérielle des Forêts d’Afrique Centrale), odgovorne za upravljanje zaščitenega območja (Network of Protected Areas of Central Africa) (RAPAC). To je bil dober korak k zagotavljanju večjega sodelovanja nacionalnih organov, vendar finančni viri niso bili zagotovljeni.

Analiza dejavnikov, ki vplivajo na uspešnost okoljskih projektov

| 57. | V tem razdelku poročila so opredeljeni ključni dejavniki, ki so vplivali na uspešnost projektov. Ker razvojna pomoč Komisije temelji na načelu partnerstva z državami upravičenkami, so bile nekatere ugotovljene težave vsaj delno posledica pomanjkljivosti na strani države upravičenke. Komisija je kljub temu odgovorna tudi za reševanje takih vprašanj, kolikor je to mogoče. |
| --- | --- |

57.

V tem razdelku poročila so opredeljeni ključni dejavniki, ki so vplivali na uspešnost projektov. Ker razvojna pomoč Komisije temelji na načelu partnerstva z državami upravičenkami, so bile nekatere ugotovljene težave vsaj delno posledica pomanjkljivosti na strani države upravičenke. Komisija je kljub temu odgovorna tudi za reševanje takih vprašanj, kolikor je to mogoče.

Preambiciozna zasnova projektov

| 58. | Večje dvostranske projekte skupaj zasnujejo Komisija in vlade držav upravičenk s pomočjo svetovalcev, Komisija pa je nato pred sprejetjem sklepa o financiranju odgovorna za končno oceno projektov. Običajno manjše projekte, ki se financirajo iz proračunske vrstice za okolje in gozdove, zasnujejo nevladne organizacije, čeprav je Komisija odgovorna tudi za njihovo ocenjevanje. Približno polovica vseh preučenih projektov je bila zastavljenih preambiciozno, zlasti zato, ker so bili njihovi cilji za razpoložljiv časovni okvir previsoko zastavljeni. V takih primerih se pri zasnovi projektov včasih ni dovolj upoštevalo dejstva, da je treba za uspešnost okoljskih projektov precej časa posvetiti posvetovanju z lokalnimi skupnostmi in zagotovitvi njihovega aktivnega sodelovanja. |
| --- | --- |

58.

Večje dvostranske projekte skupaj zasnujejo Komisija in vlade držav upravičenk s pomočjo svetovalcev, Komisija pa je nato pred sprejetjem sklepa o financiranju odgovorna za končno oceno projektov. Običajno manjše projekte, ki se financirajo iz proračunske vrstice za okolje in gozdove, zasnujejo nevladne organizacije, čeprav je Komisija odgovorna tudi za njihovo ocenjevanje. Približno polovica vseh preučenih projektov je bila zastavljenih preambiciozno, zlasti zato, ker so bili njihovi cilji za razpoložljiv časovni okvir previsoko zastavljeni. V takih primerih se pri zasnovi projektov včasih ni dovolj upoštevalo dejstva, da je treba za uspešnost okoljskih projektov precej časa posvetiti posvetovanju z lokalnimi skupnostmi in zagotovitvi njihovega aktivnega sodelovanja.

| 59. | Po proračunski vrstici za okolje in gozdove so morali biti projekti izvedeni v največ 36 mesecih, včasih pa celo v 24 mesecih. V večini primerov to ni bilo realno izvedljivo. Dejstvo, da projektni predlogi, predloženi za financiranje, tekmujejo z drugimi projekti, ustvarja tveganje, da bodo cilji projekta previsoko zastavljeni, saj bodo projekti, ki obetajo več, verjetneje pridobili financiranje. |
| --- | --- |

59.

Po proračunski vrstici za okolje in gozdove so morali biti projekti izvedeni v največ 36 mesecih, včasih pa celo v 24 mesecih. V večini primerov to ni bilo realno izvedljivo. Dejstvo, da projektni predlogi, predloženi za financiranje, tekmujejo z drugimi projekti, ustvarja tveganje, da bodo cilji projekta previsoko zastavljeni, saj bodo projekti, ki obetajo več, verjetneje pridobili financiranje.

| 60. | Finančna uredba od leta 2002 zahteva, da je treba za vse projekte skleniti vse pogodbe v treh letih od nastanka proračunske obveznosti za projekt. To predstavlja novo omejitev, ki bi jo bilo zlasti težko upoštevati, ko se skuša zasnovati velike okoljske projekte, ki se financirajo iz dvostranske pomoči. |
| --- | --- |

60.

Finančna uredba od leta 2002 zahteva, da je treba za vse projekte skleniti vse pogodbe v treh letih od nastanka proračunske obveznosti za projekt. To predstavlja novo omejitev, ki bi jo bilo zlasti težko upoštevati, ko se skuša zasnovati velike okoljske projekte, ki se financirajo iz dvostranske pomoči.

| 61. | Veliko okoljskih projektov se izvaja na obsežnih in odmaknjenih geografskih območjih. Kljub temu je včasih v posamezni projekt po nepotrebnem vključenih več regij, čeprav bi se bilo bolje osredotočiti na eno. V takih primerih je lahko uporaba preambicioznega pristopa posledica premajhnega upoštevanja lokalnih razmer. V Indoneziji je bilo treba pri dveh revidiranih projektih med izvajanjem zmanjšati geografski obseg dveh revidiranih projektov, saj je bila njuna zasnova preambiciozna. |
| --- | --- |

61.

Veliko okoljskih projektov se izvaja na obsežnih in odmaknjenih geografskih območjih. Kljub temu je včasih v posamezni projekt po nepotrebnem vključenih več regij, čeprav bi se bilo bolje osredotočiti na eno. V takih primerih je lahko uporaba preambicioznega pristopa posledica premajhnega upoštevanja lokalnih razmer. V Indoneziji je bilo treba pri dveh revidiranih projektih med izvajanjem zmanjšati geografski obseg dveh revidiranih projektov, saj je bila njuna zasnova preambiciozna.

| 62. | Zunanji svetovalci in nevladne organizacije, ki večinoma pripravijo podrobno zasnovo projektov, ne poznajo vedno dovolj podrobno izvedbenih postopkov Komisije, ki so relativno dolgi, tudi ko se izvajajo brez zamud. Podcenjevanje časa, potrebnega za upoštevanje teh postopkov je bilo še dodaten razlog, da so bili nekateri projektni cilji preambiciozni. |
| --- | --- |

62.

Zunanji svetovalci in nevladne organizacije, ki večinoma pripravijo podrobno zasnovo projektov, ne poznajo vedno dovolj podrobno izvedbenih postopkov Komisije, ki so relativno dolgi, tudi ko se izvajajo brez zamud. Podcenjevanje časa, potrebnega za upoštevanje teh postopkov je bilo še dodaten razlog, da so bili nekateri projektni cilji preambiciozni.

| 63. | EuropeAid si je od leta 2002 v okviru svoje skupine za podporo kakovosti precej prizadeval za izboljšanje postopkov ocenjevanja projektov. Vendar je treba poleg teh postopkov pregledovanja na sedežu Komisije tudi zagotoviti, da se zagotovijo zadostni viri za ocenjevanje na terenu za ekipe uslužbencev Komisije, ki imajo dovolj strokovnega znanja o okolju in poznajo lokalne razmere in postopke Komisije.

  Okvir 11Primer preambiciozne zasnove projektaNa Kitajskem skušajo v petletnem časovnem okviru s projektom Naravno upravljanje gozdov (The natural forest management project) (16,9 milijona EUR) uvesti popolnoma nov pristop k upravljanju gozdov na Kitajskem, ki bo zajemal „skupno upravljanje“ med vaščani, ki upravljajo državne gozdove, in podjetji. Kako naj bi „skupno upravljanje“ delovalo v kitajskem okolju, še ni opredeljeno. Projekt pokriva 3 province na jugozahodu Kitajske (Sečuan, Hunan, Hainan) in bo zajemal pomoči v 6 okrajih, 11 mestnih občinah in 58 vaseh, ki se nahajajo v teh treh provincah. Poleg osnovnega dela v zvezi s skupnim upravljanjem, del projekta, namenjen zmanjšanju revščine, predvideva vsaj 290 majhnih javnih infrastrukturnih projektov v vaseh. V vsakem okraju in mestni občini, kjer poteka projekt, bodo oblikovane nove strukture, kot so na primer skupni upravljavski odbori vasi in mestnih občin ter mikro finančne enote. Poleg tega bo treba Državni upravi za gozdarstvo nameniti precejšnjo podporo za institucionalno izgradnjo na ravni provinc in okrajev, kjer je zmogljivost šibka, da bi lahko odigrala svojo vlogo v projektu. Pozneje je bilo prvih 18 mesecev projekta izgubljenih, ker je bil javni razpis za tehnično pomoč razveljavljen. |
| --- | --- |

63.

EuropeAid si je od leta 2002 v okviru svoje skupine za podporo kakovosti precej prizadeval za izboljšanje postopkov ocenjevanja projektov. Vendar je treba poleg teh postopkov pregledovanja na sedežu Komisije tudi zagotoviti, da se zagotovijo zadostni viri za ocenjevanje na terenu za ekipe uslužbencev Komisije, ki imajo dovolj strokovnega znanja o okolju in poznajo lokalne razmere in postopke Komisije.

Okvir 11Primer preambiciozne zasnove projektaNa Kitajskem skušajo v petletnem časovnem okviru s projektom Naravno upravljanje gozdov (The natural forest management project) (16,9 milijona EUR) uvesti popolnoma nov pristop k upravljanju gozdov na Kitajskem, ki bo zajemal „skupno upravljanje“ med vaščani, ki upravljajo državne gozdove, in podjetji. Kako naj bi „skupno upravljanje“ delovalo v kitajskem okolju, še ni opredeljeno. Projekt pokriva 3 province na jugozahodu Kitajske (Sečuan, Hunan, Hainan) in bo zajemal pomoči v 6 okrajih, 11 mestnih občinah in 58 vaseh, ki se nahajajo v teh treh provincah. Poleg osnovnega dela v zvezi s skupnim upravljanjem, del projekta, namenjen zmanjšanju revščine, predvideva vsaj 290 majhnih javnih infrastrukturnih projektov v vaseh. V vsakem okraju in mestni občini, kjer poteka projekt, bodo oblikovane nove strukture, kot so na primer skupni upravljavski odbori vasi in mestnih občin ter mikro finančne enote. Poleg tega bo treba Državni upravi za gozdarstvo nameniti precejšnjo podporo za institucionalno izgradnjo na ravni provinc in okrajev, kjer je zmogljivost šibka, da bi lahko odigrala svojo vlogo v projektu. Pozneje je bilo prvih 18 mesecev projekta izgubljenih, ker je bil javni razpis za tehnično pomoč razveljavljen.

Zamude pri pripravi in izvajanju projektov

| 64. | Komisija ima skupno odgovornost za vzpostavitev postopkovnega okvira za pripravo in izvajanje projektov. Organi države upravičenke ali nevladne organizacije nato običajno izvajajo projekte, ki jih na vseh stopnjah podrobno pregledajo službe Komisije. Cilji projektov so pogosto nerealistični, ker ne upoštevajo časa, potrebnega za izvedbo projekta v skladu s postopki Komisije, poleg tega pa je prišlo pri večini preučenih projektov med pripravo in izvajanjem do precejšnjih nepredvidenih zamud. V večini primerov nastale težave niso bile značilne za sektor okolja, ampak je bilo verjetno, da se bodo pojavljale tudi v projektih v drugih sektorjih. Za te zamude so odgovorni tako Komisija kot organi držav upravičenk (ali nevladne organizacije). |
| --- | --- |

64.

Komisija ima skupno odgovornost za vzpostavitev postopkovnega okvira za pripravo in izvajanje projektov. Organi države upravičenke ali nevladne organizacije nato običajno izvajajo projekte, ki jih na vseh stopnjah podrobno pregledajo službe Komisije. Cilji projektov so pogosto nerealistični, ker ne upoštevajo časa, potrebnega za izvedbo projekta v skladu s postopki Komisije, poleg tega pa je prišlo pri večini preučenih projektov med pripravo in izvajanjem do precejšnjih nepredvidenih zamud. V večini primerov nastale težave niso bile značilne za sektor okolja, ampak je bilo verjetno, da se bodo pojavljale tudi v projektih v drugih sektorjih. Za te zamude so odgovorni tako Komisija kot organi držav upravičenk (ali nevladne organizacije).

| 65. | Pri projektih so bila obdobja priprave, od opredelitve do odobritve pogosto dolgotrajna. Za razliko od izvedbene faze, za fazo priprave ni časovnih omejitev. Pri projektih, ki se financirajo iz proračunske vrstice za okolje in gozdove, si je Komisija vzela preveč časa od objave razpisa za projektne predloge pa do podpisa pogodbe o nevračljivih sredstvih. Tako za razpis za predloge, objavljen januarja 2001, do druge polovice leta 2002 niso bile podpisane pogodbe za približno 50 % projektov, za katere je bilo odobreno financiranje projektov, medtem ko ostalih 50 % ni bilo podpisanih do druge polovice leta 2003. Zaradi takih zamud se je včasih zmanjšala pomembnost projekta, saj so se od predložitve prvotnega projektnega predloga spremenile okoliščine projekta (glej okvir 12 spodaj). |
| --- | --- |

65.

Pri projektih so bila obdobja priprave, od opredelitve do odobritve pogosto dolgotrajna. Za razliko od izvedbene faze, za fazo priprave ni časovnih omejitev. Pri projektih, ki se financirajo iz proračunske vrstice za okolje in gozdove, si je Komisija vzela preveč časa od objave razpisa za projektne predloge pa do podpisa pogodbe o nevračljivih sredstvih. Tako za razpis za predloge, objavljen januarja 2001, do druge polovice leta 2002 niso bile podpisane pogodbe za približno 50 % projektov, za katere je bilo odobreno financiranje projektov, medtem ko ostalih 50 % ni bilo podpisanih do druge polovice leta 2003. Zaradi takih zamud se je včasih zmanjšala pomembnost projekta, saj so se od predložitve prvotnega projektnega predloga spremenile okoliščine projekta (glej okvir 12 spodaj).

| 66. | Zamude so se pogosto pojavljale med odobritvijo in začetkom izvajanja projektov. Dva najpogostejša vzroka sta bila zamude pri začetnem prenosu sredstev in zagotovitev tehnične pomoči za projekt. V okviru javnih naročil za izvedbo okoljskih projektov, razen majhnih projektov, ki se financirajo iz proračunske vrstice za okolje in gozdove, so pogosto potrebne različne (infrastruktura, storitve, oprema) pogodbe javnih naročil, pogodbe o nevračljivih sredstvih in odobritev delovnih programov, da dosežejo svoje fizične rezultate in dosežke. To pomeni, da bodo v primerjavi z določenimi drugimi sektorji zamude pri teh projektih verjetnejše. Do težav je prišlo še zlasti takrat, ko je bila oprema, ki bi morala biti na voljo že od zgodnje stopnje projekta in bi morala omogočiti doseganje projektnih rezultatov ter uslužbencem države upravičenke omogočiti dovolj časa, da se prek tehnične pomoči usposobijo za ravnanje z njo, dobavljena šele na koncu projekta. Projekt Integrirani okoljski program Liaoning (Integrated Environment Project) na Kitajskem je na primer utrpel posledice zaradi dejstva, da je bila za tri različne dele projekta, vodni viri, kakovost zraka in energija, oprema prejeta šele skoraj na koncu projekta. |
| --- | --- |

66.

Zamude so se pogosto pojavljale med odobritvijo in začetkom izvajanja projektov. Dva najpogostejša vzroka sta bila zamude pri začetnem prenosu sredstev in zagotovitev tehnične pomoči za projekt. V okviru javnih naročil za izvedbo okoljskih projektov, razen majhnih projektov, ki se financirajo iz proračunske vrstice za okolje in gozdove, so pogosto potrebne različne (infrastruktura, storitve, oprema) pogodbe javnih naročil, pogodbe o nevračljivih sredstvih in odobritev delovnih programov, da dosežejo svoje fizične rezultate in dosežke. To pomeni, da bodo v primerjavi z določenimi drugimi sektorji zamude pri teh projektih verjetnejše. Do težav je prišlo še zlasti takrat, ko je bila oprema, ki bi morala biti na voljo že od zgodnje stopnje projekta in bi morala omogočiti doseganje projektnih rezultatov ter uslužbencem države upravičenke omogočiti dovolj časa, da se prek tehnične pomoči usposobijo za ravnanje z njo, dobavljena šele na koncu projekta. Projekt Integrirani okoljski program Liaoning (Integrated Environment Project) na Kitajskem je na primer utrpel posledice zaradi dejstva, da je bila za tri različne dele projekta, vodni viri, kakovost zraka in energija, oprema prejeta šele skoraj na koncu projekta.

| 67. | Pri dveh projektih v Braziliji, enem v Gvatemali in enem v Maroku, je izvedba projekta potekala z zamudo, ker je bilo treba projekte začasno prekiniti zaradi preiskave o finančnih nepravilnostih. V primeru projektov v Braziliji so se dejavnosti ponovno začele, ko so bile nepravilnosti razjasnjene. V Gvatemali in Maroku je bilo odločeno, da se projekti zaprejo.

  Okvir 12Primeri zamud, ki zmanjšujejo pomembnost projektovV Nikaragvi je bil projekt „Odgovorna poraba in proizvodnja kave“ (The Responsible Coffee Consumption and Production) (1,2 milijona EUR) odobren šele dve leti po njegovi predložitvi. Zato so upravičenci ključne dejavnosti, na primer program ekološko pridelane kave in odpiranja trga, izvajali s pomočjo drugih finančnih virov.V Indoneziji je bil projekt „Spodbujanje ekološko trajnostnega, socialno pravičnega in ekonomsko upravičenega gospodarjenja z gozdovi z izvajanjem zaupanja vrednih sistemov certifikacije“ (The Promotion of Ecologically Sustainable, Socially Equitable, and Economically Viable Forest Management Through Implementation of Credible Certification Systems project in Indonesia) (0,9 milijona EUR) prav tako odobren dve leti po njegovi predložitvi. To je skupaj z načrtovanim dvoletnim trajanjem projekta vodilo k zmanjšanju prvotno predvidenih petih ciljnih regij na tri.V Braziliji je bil projekt „Trajnostni razvoj gospodarskega koridorja Cuiabá-Santarem“ (The Sustainable Development of the Cuiabá-Santarem Economic Corridor project in Brazil (1,5 milijona EUR) prav tako odobren dve leti po njegovi predložitvi. V regiji, kjer naj bi potekali projekti, so se medtem razvile zaskrbljujoče razmere navzkrižja interesov in nasilja, kar je vplivalo na dejavnosti nevladnih organizacij, ki so izvajale projekt. |
| --- | --- |

67.

Pri dveh projektih v Braziliji, enem v Gvatemali in enem v Maroku, je izvedba projekta potekala z zamudo, ker je bilo treba projekte začasno prekiniti zaradi preiskave o finančnih nepravilnostih. V primeru projektov v Braziliji so se dejavnosti ponovno začele, ko so bile nepravilnosti razjasnjene. V Gvatemali in Maroku je bilo odločeno, da se projekti zaprejo.

Okvir 12Primeri zamud, ki zmanjšujejo pomembnost projektovV Nikaragvi je bil projekt „Odgovorna poraba in proizvodnja kave“ (The Responsible Coffee Consumption and Production) (1,2 milijona EUR) odobren šele dve leti po njegovi predložitvi. Zato so upravičenci ključne dejavnosti, na primer program ekološko pridelane kave in odpiranja trga, izvajali s pomočjo drugih finančnih virov.V Indoneziji je bil projekt „Spodbujanje ekološko trajnostnega, socialno pravičnega in ekonomsko upravičenega gospodarjenja z gozdovi z izvajanjem zaupanja vrednih sistemov certifikacije“ (The Promotion of Ecologically Sustainable, Socially Equitable, and Economically Viable Forest Management Through Implementation of Credible Certification Systems project in Indonesia) (0,9 milijona EUR) prav tako odobren dve leti po njegovi predložitvi. To je skupaj z načrtovanim dvoletnim trajanjem projekta vodilo k zmanjšanju prvotno predvidenih petih ciljnih regij na tri.V Braziliji je bil projekt „Trajnostni razvoj gospodarskega koridorja Cuiabá-Santarem“ (The Sustainable Development of the Cuiabá-Santarem Economic Corridor project in Brazil (1,5 milijona EUR) prav tako odobren dve leti po njegovi predložitvi. V regiji, kjer naj bi potekali projekti, so se medtem razvile zaskrbljujoče razmere navzkrižja interesov in nasilja, kar je vplivalo na dejavnosti nevladnih organizacij, ki so izvajale projekt.

Omejen napredek pri izgradnji institucionalnih zmogljivosti

| 68. | Kot je bilo že navedeno (glej odstavek 34), je izgradnja institucionalnih zmogljivosti bistven element celotnega razvojnega sodelovanja, vendar so ministrstva za okolje in druge okoljske institucije pogosto relativno nove in zato še posebej potrebujejo tako pomoč. To še zlasti velja za države, kjer je nedavna decentralizacija povzročila še večji prenos okoljskih dolžnosti na regionalno in lokalno raven. Pri projektih brez uspešne podpore za institucionalno izgradnjo so se izgledi za trajnost zmanjšali, čeprav so dosegli svoje takojšnje tehnične rezultate. |
| --- | --- |

68.

Kot je bilo že navedeno (glej odstavek 34), je izgradnja institucionalnih zmogljivosti bistven element celotnega razvojnega sodelovanja, vendar so ministrstva za okolje in druge okoljske institucije pogosto relativno nove in zato še posebej potrebujejo tako pomoč. To še zlasti velja za države, kjer je nedavna decentralizacija povzročila še večji prenos okoljskih dolžnosti na regionalno in lokalno raven. Pri projektih brez uspešne podpore za institucionalno izgradnjo so se izgledi za trajnost zmanjšali, čeprav so dosegli svoje takojšnje tehnične rezultate.

| 69. | Ko je Komisija priskrbela podporo za institucionalno izgradnjo, za zagotovitev uspešnosti podpore ni vedno zagotovila dovolj zavezanosti na visoki ravni v državi upravičenki. V Bocvani je bil velik, 14 milijonov EUR vreden projekt, ki se je večinoma osredotočil na institucionalno izgradnjo v Oddelku za parke z živalmi in nacionalne parke (Department of Wildlife and National Parks – DWNP), izveden brez zadostnega sodelovanja in zavezanosti Ministrstva za divje živali, okolje in turizem, kateremu je poročal DWNP (glej okvir 13 spodaj). Čeprav je tehnična pomoč glavno gonilo za institucionalno izgradnjo, je omogočila izgradnjo zmogljivosti samo v primeru, ko je institucija upravičenka na drugi strani dala na voljo dovolj sodelavcev. V praksi to pogosto ne velja, saj so koristi v zvezi z usposabljanjem, ki ga zagotavlja tehnična pomoč, zaradi pogostih menjav osebja, za organizacijo izgubljene. |
| --- | --- |

69.

Ko je Komisija priskrbela podporo za institucionalno izgradnjo, za zagotovitev uspešnosti podpore ni vedno zagotovila dovolj zavezanosti na visoki ravni v državi upravičenki. V Bocvani je bil velik, 14 milijonov EUR vreden projekt, ki se je večinoma osredotočil na institucionalno izgradnjo v Oddelku za parke z živalmi in nacionalne parke (Department of Wildlife and National Parks – DWNP), izveden brez zadostnega sodelovanja in zavezanosti Ministrstva za divje živali, okolje in turizem, kateremu je poročal DWNP (glej okvir 13 spodaj). Čeprav je tehnična pomoč glavno gonilo za institucionalno izgradnjo, je omogočila izgradnjo zmogljivosti samo v primeru, ko je institucija upravičenka na drugi strani dala na voljo dovolj sodelavcev. V praksi to pogosto ne velja, saj so koristi v zvezi z usposabljanjem, ki ga zagotavlja tehnična pomoč, zaradi pogostih menjav osebja, za organizacijo izgubljene.

| 70. | Organi oblasti države upravičenke prepogosto niso zagotovili ustreznega lokalnega osebja, in ker se je skušalo doseči projektne rezultate, je tehnična pomoč dobila bolj izvršilno kot svetovalno vlogo, vendar na račun razvijanja dolgoročnejše trajnosti. Nadaljnje odvračanje od vprašanj trajnosti je čas, ki ga mora visoko usposobljeno osebje za tehnično pomoč porabiti za javna naročila in upravne zadeve. Poleg tega je pri projektih pogosto prihajalo do ene ali več sprememb pri sestavi tehnične pomoči v običajnem tri- ali štiriletnem pogodbenem obdobju.

  Okvir 13Primer težav, ki vplivajo na projekte za institucionalno izgradnjoProgram osmega ERS za Ohranjanje in upravljanje divjih živali (Wildlife Conservation and Management Programme) v Bocvani (14 milijonov EUR) ponazarja mnoge težave, s katerimi so se soočali pri projektih za institucionalno izgradnjo. Projekt sedmega ERS je financiral podporo za sektor divjih živali, malo pa je storil za reševanje vprašanj institucionalne izgradnje. To pomanjkljivost naj bi odpravil projekt osmega ERS. Status DWNP je bil negotov, saj je obstajala verjetnost, da bo spremenjen v paradržavno organizacijo. To je otežilo pripravo in izvajanje projekta. V okviru DWNP vodja ekipe za tehnično pomoč ni delal na višji, ampak le na srednji upravljavski ravni. Druga sodelujoča stran ni bil uradnik DWNP. Namesto tega je bil za projekt DWNP določen drug tuji tehnični pomočnik. Prvega vodjo ekipe za tehnično pomoč je bilo treba po 11 mesecih nadomestiti, vendar je bil nadomeščen šele 5 mesecev pozneje. Vodja ekipe za tehnično pomoč veliko časa posveti administraciji projekta, kar ne predstavlja stroškovno učinkovite porabe njegovega časa. Ključni del projekta naj bi bila revizija upravljanja DWNP, vendar ta na polovici izvajanja projekta zaradi odsotnosti podpore s strani DWNP in nesodelovanja ministrstva ni bila izvedena. Čeprav je bila načrtovana tudi uvedba svetovalca za tehnično pomoč pri krepitvi institucij, je bilo to delovno mesto zasedeno šele na polovici izvajanja projekta. |
| --- | --- |

70.

Organi oblasti države upravičenke prepogosto niso zagotovili ustreznega lokalnega osebja, in ker se je skušalo doseči projektne rezultate, je tehnična pomoč dobila bolj izvršilno kot svetovalno vlogo, vendar na račun razvijanja dolgoročnejše trajnosti. Nadaljnje odvračanje od vprašanj trajnosti je čas, ki ga mora visoko usposobljeno osebje za tehnično pomoč porabiti za javna naročila in upravne zadeve. Poleg tega je pri projektih pogosto prihajalo do ene ali več sprememb pri sestavi tehnične pomoči v običajnem tri- ali štiriletnem pogodbenem obdobju.

Okvir 13Primer težav, ki vplivajo na projekte za institucionalno izgradnjoProgram osmega ERS za Ohranjanje in upravljanje divjih živali (Wildlife Conservation and Management Programme) v Bocvani (14 milijonov EUR) ponazarja mnoge težave, s katerimi so se soočali pri projektih za institucionalno izgradnjo. Projekt sedmega ERS je financiral podporo za sektor divjih živali, malo pa je storil za reševanje vprašanj institucionalne izgradnje. To pomanjkljivost naj bi odpravil projekt osmega ERS. Status DWNP je bil negotov, saj je obstajala verjetnost, da bo spremenjen v paradržavno organizacijo. To je otežilo pripravo in izvajanje projekta. V okviru DWNP vodja ekipe za tehnično pomoč ni delal na višji, ampak le na srednji upravljavski ravni. Druga sodelujoča stran ni bil uradnik DWNP. Namesto tega je bil za projekt DWNP določen drug tuji tehnični pomočnik. Prvega vodjo ekipe za tehnično pomoč je bilo treba po 11 mesecih nadomestiti, vendar je bil nadomeščen šele 5 mesecev pozneje. Vodja ekipe za tehnično pomoč veliko časa posveti administraciji projekta, kar ne predstavlja stroškovno učinkovite porabe njegovega časa. Ključni del projekta naj bi bila revizija upravljanja DWNP, vendar ta na polovici izvajanja projekta zaradi odsotnosti podpore s strani DWNP in nesodelovanja ministrstva ni bila izvedena. Čeprav je bila načrtovana tudi uvedba svetovalca za tehnično pomoč pri krepitvi institucij, je bilo to delovno mesto zasedeno šele na polovici izvajanja projekta.

Potreba po večji osredotočenosti lokalnih skupnosti na trajnostno rabo naravnih virov

| 71. | Ključna zahteva za zagotovitev, da okoljski projekti v celoti dosežejo svoje cilje in postanejo trajnostni je, da pri njihovi pripravi in izvajanju sodelujejo lokalne skupnosti. Komisija je temu vidiku postopno posvečala vse več pozornosti, delno zaradi razvojne politike, sprejete leta 2000, ki se je osredotočila na zmanjševanje revščine. Poleg vprašanj ohranjanja je bilo zato treba bolj upoštevati razvoj skupnosti. |
| --- | --- |

71.

Ključna zahteva za zagotovitev, da okoljski projekti v celoti dosežejo svoje cilje in postanejo trajnostni je, da pri njihovi pripravi in izvajanju sodelujejo lokalne skupnosti. Komisija je temu vidiku postopno posvečala vse več pozornosti, delno zaradi razvojne politike, sprejete leta 2000, ki se je osredotočila na zmanjševanje revščine. Poleg vprašanj ohranjanja je bilo zato treba bolj upoštevati razvoj skupnosti.

| 72. | Usklajevanje gospodarskih potreb lokalnih skupnosti s potrebo po ohranjanju narave kljub temu predstavlja velik izziv. V projektih je bilo premalo pozornosti posvečene vprašanju, kako lokalnim skupnostim pomagati pri trajnostnem ustvarjanju dobička iz naravnih virov. Tako ostaja, na primer, nezakoniti lov („divji lov“), ki ga izvajajo lokalne skupnosti, resna grožnja za rezultate, dosežene z ohranitvenimi projekti ter za njihovo okoljsko trajnost. To velja celo za območja, kjer je Komisija zagotovila podporo za dolga časovna obdobja, na primer Nacionalni park Serengeti v Tanzaniji in zaščitena območja v osrednjeafriški regiji, ki jo financira ECOFAC. Razvoj turizma je sredstvo za izboljšanje lokalnega in nacionalnega dohodka. Vendar je v Bocvani projekt osmega ERS Divje živali (Wildlife) le malo pripomogel k razvoju turizma v Nacionalnem parku Makgadikgadi, čeprav je bil tak pristop priporočen v študiji o turizmu v Bocvani, izvedeni v okviru šestega ERS. Program ECOFAC kljub svojim dosežkom pri ohranjanju ni dosegel veliko napredka pri obravnavanju vprašanj v zvezi s turizmom (glej okvir 10). To poudarja potrebo, da bi si Komisija morala še naprej prizadevati poiskati načine, s katerimi bi pomagala pri vzpostavljanju alternativnih virov dohodka za take skupnosti.

  Okvir 14Projekt, ki ponazarja pomembnost ocene potreb lokalnih skupnosti v okoljskih projektihPoskusni projekt „Razvoj modela za upravljanje živalstva v gozdovih osrednje Afrike (‚development of a model for managing fauna in the forests of Central Africa’) v severovzhodnem Gabonu“ (1,9 milijona EUR) je bil zasnovan, da bi z njim rešili problem komercialnega divjega lova v gozdovih v porečju Konga. V skladu s tem je projekt vseboval več ukrepov, ki naj bi jih izvajale enote za boj proti divjemu lovu. Vendar pripravljavci projekta niso upoštevali, da je v lov vpletena tudi večina lokalnih skupnosti. Zato projekt ni opredelil načinov, kako bi jim lahko pomagali. Med obiskom revizijske ekipe so predstavniki ene od lokalnih ribiških skupnosti priznali, da ima skupnost v gozdu pet lovskih baz, ki so jih uničile enote za boj proti divjemu lovu, in pojasnili, da se soočajo z zadrego zaradi velikega upada v staležu divjadi in potrebo po izpolnitvi njenih kratkoročnih potreb. |
| --- | --- |

72.

Usklajevanje gospodarskih potreb lokalnih skupnosti s potrebo po ohranjanju narave kljub temu predstavlja velik izziv. V projektih je bilo premalo pozornosti posvečene vprašanju, kako lokalnim skupnostim pomagati pri trajnostnem ustvarjanju dobička iz naravnih virov. Tako ostaja, na primer, nezakoniti lov („divji lov“), ki ga izvajajo lokalne skupnosti, resna grožnja za rezultate, dosežene z ohranitvenimi projekti ter za njihovo okoljsko trajnost. To velja celo za območja, kjer je Komisija zagotovila podporo za dolga časovna obdobja, na primer Nacionalni park Serengeti v Tanzaniji in zaščitena območja v osrednjeafriški regiji, ki jo financira ECOFAC. Razvoj turizma je sredstvo za izboljšanje lokalnega in nacionalnega dohodka. Vendar je v Bocvani projekt osmega ERS Divje živali (Wildlife) le malo pripomogel k razvoju turizma v Nacionalnem parku Makgadikgadi, čeprav je bil tak pristop priporočen v študiji o turizmu v Bocvani, izvedeni v okviru šestega ERS. Program ECOFAC kljub svojim dosežkom pri ohranjanju ni dosegel veliko napredka pri obravnavanju vprašanj v zvezi s turizmom (glej okvir 10). To poudarja potrebo, da bi si Komisija morala še naprej prizadevati poiskati načine, s katerimi bi pomagala pri vzpostavljanju alternativnih virov dohodka za take skupnosti.

Okvir 14Projekt, ki ponazarja pomembnost ocene potreb lokalnih skupnosti v okoljskih projektihPoskusni projekt „Razvoj modela za upravljanje živalstva v gozdovih osrednje Afrike (‚development of a model for managing fauna in the forests of Central Africa’) v severovzhodnem Gabonu“ (1,9 milijona EUR) je bil zasnovan, da bi z njim rešili problem komercialnega divjega lova v gozdovih v porečju Konga. V skladu s tem je projekt vseboval več ukrepov, ki naj bi jih izvajale enote za boj proti divjemu lovu. Vendar pripravljavci projekta niso upoštevali, da je v lov vpletena tudi večina lokalnih skupnosti. Zato projekt ni opredelil načinov, kako bi jim lahko pomagali. Med obiskom revizijske ekipe so predstavniki ene od lokalnih ribiških skupnosti priznali, da ima skupnost v gozdu pet lovskih baz, ki so jih uničile enote za boj proti divjemu lovu, in pojasnili, da se soočajo z zadrego zaradi velikega upada v staležu divjadi in potrebo po izpolnitvi njenih kratkoročnih potreb.

Nezadosten vpliv projektov na politični in pravni okvir

| 73. | Brez jasnega in naklonjenega političnega in pravnega okvira so izgledi za usmeritev projekta od takojšnjih učinkov in rezultatov k doseganju dolgoročne trajnosti in širšega vpliva močno zmanjšani. Komisija je pri opredeljevanju projektov premalo pozornosti posvetila vprašanju, ali tak okvir obstaja, in če ne, ali lahko financiranje projekta pripomore k uvedbi sprememb okvira. |
| --- | --- |

73.

Brez jasnega in naklonjenega političnega in pravnega okvira so izgledi za usmeritev projekta od takojšnjih učinkov in rezultatov k doseganju dolgoročne trajnosti in širšega vpliva močno zmanjšani. Komisija je pri opredeljevanju projektov premalo pozornosti posvetila vprašanju, ali tak okvir obstaja, in če ne, ali lahko financiranje projekta pripomore k uvedbi sprememb okvira.

| 74. | Nepopolni pravni okviri, zlasti v zvezi z zemljiškimi pravicami projektnih upravičencev v lokalnih skupnostih so, na primer, ovirali gozdarske projekte v Indoneziji in na Kitajskem. Prav tako je v Bocvani in Tanzaniji pomanjkanje jasno določenih zakonov za vzpostavitev upravljanja naravnih virov na temelju skupnosti in območij za upravljanje divjih živali ovira za doseganje celovitega vpliva projektov. V številnih državah je pomanjkanje virov ali volje za uveljavitev zakonov proti divjemu lovu, s katerimi bi zaščitili divje živali, spodkopalo trajnost dokončanih projektov. |
| --- | --- |

74.

Nepopolni pravni okviri, zlasti v zvezi z zemljiškimi pravicami projektnih upravičencev v lokalnih skupnostih so, na primer, ovirali gozdarske projekte v Indoneziji in na Kitajskem. Prav tako je v Bocvani in Tanzaniji pomanjkanje jasno določenih zakonov za vzpostavitev upravljanja naravnih virov na temelju skupnosti in območij za upravljanje divjih živali ovira za doseganje celovitega vpliva projektov. V številnih državah je pomanjkanje virov ali volje za uveljavitev zakonov proti divjemu lovu, s katerimi bi zaščitili divje živali, spodkopalo trajnost dokončanih projektov.

| 75. | Eden od načinov, kako je mogoče projekte uporabiti za spreminjanje političnega in pravnega okvira je, da Komisija postavi pogoje za njihovo financiranje. Vendar tu pristop ni izvedljiv pri projektih, ki jih izvajajo nevladne organizacije in se financirajo iz proračunske vrstice okolje in gozdovi, saj vlade držav upravičenk do njih niso upravičene. V nekaterih primerih se je z dvostranskimi projekti, ki jih financira Komisija, skušalo pozvati vlade držav upravičenk, da sprejmejo „spremljevalne ukrepe“ za vzpostavitev ustreznih politik. Vendar Komisija takih ukrepov ni vedno dobro opredelila in v zvezi z njimi nadalje ukrepala. |
| --- | --- |

75.

Eden od načinov, kako je mogoče projekte uporabiti za spreminjanje političnega in pravnega okvira je, da Komisija postavi pogoje za njihovo financiranje. Vendar tu pristop ni izvedljiv pri projektih, ki jih izvajajo nevladne organizacije in se financirajo iz proračunske vrstice okolje in gozdovi, saj vlade držav upravičenk do njih niso upravičene. V nekaterih primerih se je z dvostranskimi projekti, ki jih financira Komisija, skušalo pozvati vlade držav upravičenk, da sprejmejo „spremljevalne ukrepe“ za vzpostavitev ustreznih politik. Vendar Komisija takih ukrepov ni vedno dobro opredelila in v zvezi z njimi nadalje ukrepala.

| 76. | Poleg tega imajo celo ti relativno veliki dvostranski projekti težave zaradi omejenih finančnih sredstev, zato je težje vztrajati pri zahtevi, da se spremljevalni ukrepi dejansko sprejmejo. V Tanzaniji je Komisija na primer skušala zagotoviti, da vlada dodeli več prihodkov od lovskih dovolilnic za kritje stroškov poslovanja rezervatov za divjad. Vendar Komisija ni obravnavala temeljnega vprašanja o nepreglednem načinu dodeljevanja lovskih dovolilnic, kar je bilo še težje zaradi dejstva, da je bila vrednost zadevnega projekta samo 2 milijona EUR. V tem pogledu bi bila vključitev okoljske politike in sklopa reform v neposredno proračunsko podporo boljši način za pomoč vzpostavljanja potrebnih pravnih okvirov, znotraj katerih bi bile pomoči na ravni projekta lahko trajnostne in bi imele vpliv. |
| --- | --- |

76.

Poleg tega imajo celo ti relativno veliki dvostranski projekti težave zaradi omejenih finančnih sredstev, zato je težje vztrajati pri zahtevi, da se spremljevalni ukrepi dejansko sprejmejo. V Tanzaniji je Komisija na primer skušala zagotoviti, da vlada dodeli več prihodkov od lovskih dovolilnic za kritje stroškov poslovanja rezervatov za divjad. Vendar Komisija ni obravnavala temeljnega vprašanja o nepreglednem načinu dodeljevanja lovskih dovolilnic, kar je bilo še težje zaradi dejstva, da je bila vrednost zadevnega projekta samo 2 milijona EUR. V tem pogledu bi bila vključitev okoljske politike in sklopa reform v neposredno proračunsko podporo boljši način za pomoč vzpostavljanja potrebnih pravnih okvirov, znotraj katerih bi bile pomoči na ravni projekta lahko trajnostne in bi imele vpliv.

| 77. | Širjenje rezultatov projekta in pridobljenih izkušenj so tudi lahko ključen del vplivanja na politiko. Vendar v zasnovi projekta na splošno niso navedeni jasni pristopi za takšno širjenje. Poleg tega so preambiciozni časovni okviri in poznejše zamude zmanjšali možnosti, da bi tehnična pomoč in nevladne organizacije že pred koncem projekta širili rezultate. Vpliv politike je še zlasti problematičen pri proračunski vrstici za okolje in gozdove. Čeprav je eden glavnih ciljev proračunske vrstice podpiranje poskusnih projektov, kar bi pripomoglo k razvoju novih pristopov politike, je Komisija za izvajanje teh politik večinoma uporabljala nevladne organizacije in ni vzpostavila nobenih mehanizmov za zagotavljanje sistematičnega obveščanja vlad držav upravičenk o rezultatih teh projektov.

  Okvir 15Primer zmanjšanja vpliva in trajnosti projekta zaradi težav s političnim in pravnim okviromKomisija v Braziliji preko programa Politika naravnih virov (Natural Resources Policy Programme) (NRPP) v petih državah amazonskega področja financira opredelitev in izvajanje modela integriranega ravnanja z okoljem ter njegovo decentralizacijo z osrednje vladne ravni na državno in mestno raven (16,7 milijona EUR). NRPP je bil glavni projekt, financiran v okviru Poskusnega programa za deževni gozd (PPG7), namenjen pa je bil doseganju glavnega cilja, obvladovanju in ustavitvi krčenja gozda na amazonskem območju.Pri obvladovanju krčenja gozda je bil model ravnanja z okoljem manj uspešen, kot je bilo pričakovano. Med razlogi za to je bilo odločilno pomanjkanje politične zavezanosti na državno politični ravni. Negotova finančna sredstva večine držav in občin ter vloženi gospodarski interesi nekaterih državnih in lokalnih elit omogočajo lokalnim vladam, da sprejemajo dovolilnice za sečnjo in širjenje kmetijskih površin, ki ustvarjajo prihodke in delovna mesta v škodo upravljanja gozda. Zato je imel model v nekaterih državah majhen vpliv na javno politiko ali se je v najslabšem primeru uporabljal kot čisti restriktivni instrument. Poleg tega je bil bolj kot za ravnanje z okoljem uporabljen za ugotavljanje področij nadaljnje gospodarske rasti. Vendar je bila država Mato Grosso, kjer je model najbolje razvit, leta 2004, država z največjo stopnjo krčenja gozdov.V državah program ni mogel zagotoviti uspešne integracije okoljskih vprašanj v druge sektorje, kot so kmetijstvo, gozdarstvo, izobraževanje, transport itd. To je bistven vidik, saj program deluje v političnem in gospodarskem okviru kratkoročnih in v razvoj usmerjenih politik in prednostnih nalog, ki ne sovpadajo s trajnostnim razvojem. Slaba politika integracije okolja pomeni, da se morajo državne agencije za okolje preveč zanašati na postopke odrejanja in kontrole. Vendar je to močno omejeno s pomanjkanjem finančnih virov in usposobljenega osebja, zato ni uspešnega licenciranja in nadzora. |
| --- | --- |

77.

Širjenje rezultatov projekta in pridobljenih izkušenj so tudi lahko ključen del vplivanja na politiko. Vendar v zasnovi projekta na splošno niso navedeni jasni pristopi za takšno širjenje. Poleg tega so preambiciozni časovni okviri in poznejše zamude zmanjšali možnosti, da bi tehnična pomoč in nevladne organizacije že pred koncem projekta širili rezultate. Vpliv politike je še zlasti problematičen pri proračunski vrstici za okolje in gozdove. Čeprav je eden glavnih ciljev proračunske vrstice podpiranje poskusnih projektov, kar bi pripomoglo k razvoju novih pristopov politike, je Komisija za izvajanje teh politik večinoma uporabljala nevladne organizacije in ni vzpostavila nobenih mehanizmov za zagotavljanje sistematičnega obveščanja vlad držav upravičenk o rezultatih teh projektov.

Okvir 15Primer zmanjšanja vpliva in trajnosti projekta zaradi težav s političnim in pravnim okviromKomisija v Braziliji preko programa Politika naravnih virov (Natural Resources Policy Programme) (NRPP) v petih državah amazonskega področja financira opredelitev in izvajanje modela integriranega ravnanja z okoljem ter njegovo decentralizacijo z osrednje vladne ravni na državno in mestno raven (16,7 milijona EUR). NRPP je bil glavni projekt, financiran v okviru Poskusnega programa za deževni gozd (PPG7), namenjen pa je bil doseganju glavnega cilja, obvladovanju in ustavitvi krčenja gozda na amazonskem območju.Pri obvladovanju krčenja gozda je bil model ravnanja z okoljem manj uspešen, kot je bilo pričakovano. Med razlogi za to je bilo odločilno pomanjkanje politične zavezanosti na državno politični ravni. Negotova finančna sredstva večine držav in občin ter vloženi gospodarski interesi nekaterih državnih in lokalnih elit omogočajo lokalnim vladam, da sprejemajo dovolilnice za sečnjo in širjenje kmetijskih površin, ki ustvarjajo prihodke in delovna mesta v škodo upravljanja gozda. Zato je imel model v nekaterih državah majhen vpliv na javno politiko ali se je v najslabšem primeru uporabljal kot čisti restriktivni instrument. Poleg tega je bil bolj kot za ravnanje z okoljem uporabljen za ugotavljanje področij nadaljnje gospodarske rasti. Vendar je bila država Mato Grosso, kjer je model najbolje razvit, leta 2004, država z največjo stopnjo krčenja gozdov.V državah program ni mogel zagotoviti uspešne integracije okoljskih vprašanj v druge sektorje, kot so kmetijstvo, gozdarstvo, izobraževanje, transport itd. To je bistven vidik, saj program deluje v političnem in gospodarskem okviru kratkoročnih in v razvoj usmerjenih politik in prednostnih nalog, ki ne sovpadajo s trajnostnim razvojem. Slaba politika integracije okolja pomeni, da se morajo državne agencije za okolje preveč zanašati na postopke odrejanja in kontrole. Vendar je to močno omejeno s pomanjkanjem finančnih virov in usposobljenega osebja, zato ni uspešnega licenciranja in nadzora.

Nerealen pristop k finančnemu obstoju

| 78. | Tako kot v drugih sektorjih so projekti Komisije v sektorju okolja vsebovali predpostavko, da bi sčasoma morali biti finančno trajnostni. Pri projektih, ki ustvarjajo prihodke, je to cilj, za katerega si je realno možno prizadevati. Pri projektih ravnanja z odpadnimi vodami na Mauritiusu in v tanzanijskem drugem največjem mestu Mwanza, je bil dosežen dober uspeh pri doseganju tega cilja, saj so se vodne tarife enakomerno povečevale proti stopnji, ki bi pokrivala stroške poslovanja in amortizacije. Na drugi strani sta v pacifiški regiji projekta odstranjevanja trdnih odpadkov na Fidžiju in Tuvaluju naletela na težave, ker prebivalci te storitve niso bili pripravljeni plačati. |
| --- | --- |

78.

Tako kot v drugih sektorjih so projekti Komisije v sektorju okolja vsebovali predpostavko, da bi sčasoma morali biti finančno trajnostni. Pri projektih, ki ustvarjajo prihodke, je to cilj, za katerega si je realno možno prizadevati. Pri projektih ravnanja z odpadnimi vodami na Mauritiusu in v tanzanijskem drugem največjem mestu Mwanza, je bil dosežen dober uspeh pri doseganju tega cilja, saj so se vodne tarife enakomerno povečevale proti stopnji, ki bi pokrivala stroške poslovanja in amortizacije. Na drugi strani sta v pacifiški regiji projekta odstranjevanja trdnih odpadkov na Fidžiju in Tuvaluju naletela na težave, ker prebivalci te storitve niso bili pripravljeni plačati.

| 79. | V primeru projektov, ki se financirajo iz proračunske vrstice za okolje in gozdove, obstaja možnost, da ti relativno majhni, pogosto poskusni projekti, nadaljnja sredstva prejmejo v obliki večjih projektov, ki se financirajo iz ERS in proračunske vrstice za geografska območja. Vendar se je to v praksi redko zgodilo. To je delno rezultat nejasne strategije Komisije pri spodbujanju nadaljnjega ukrepanja v zvezi s temi manjšimi poskusnimi projekti prek večjih dvostranskih projektov. Dejansko so se tako Komisija kot države upravičenke nagibale k temu, da so menile, da so sredstva, ki so na voljo v proračunski vrstici za okolje in gozdove, razlog za dodeljevanje dvostranskih sredstev sektorju okolja. |
| --- | --- |

79.

V primeru projektov, ki se financirajo iz proračunske vrstice za okolje in gozdove, obstaja možnost, da ti relativno majhni, pogosto poskusni projekti, nadaljnja sredstva prejmejo v obliki večjih projektov, ki se financirajo iz ERS in proračunske vrstice za geografska območja. Vendar se je to v praksi redko zgodilo. To je delno rezultat nejasne strategije Komisije pri spodbujanju nadaljnjega ukrepanja v zvezi s temi manjšimi poskusnimi projekti prek večjih dvostranskih projektov. Dejansko so se tako Komisija kot države upravičenke nagibale k temu, da so menile, da so sredstva, ki so na voljo v proračunski vrstici za okolje in gozdove, razlog za dodeljevanje dvostranskih sredstev sektorju okolja.

| 80. | Vsekakor so izgledi za finančno sposobnost brez vladne podpore v večini držav zelo omejeni, v mnogih državah v razvoju pa so za financiranje ohranitvenih ukrepov vladni proračuni nezadostni. Da bi vlade držav upravičenk spodbudili k večjemu financiranju varstva okolja, je smiselno, da Komisija in drugi donatorji podpirajo več raziskav in z državami upravičenkami okrepijo dialog o gospodarskih koristih varstva okolja in potrebi po preprečitvi netrajnostnega izčrpavanja naravnih virov. Kljub temu imajo številne vlade držav upravičenk vsaj kratkoročno večje gospodarske koristi od izkoriščanja razpoložljivih naravnih virov na zaščitenih območjih. Med revizijo je bilo odkritih več takih primerov, zaradi katerih so bili ogroženi rezultati, doseženi s projekti (glej okvir 16 spodaj). |
| --- | --- |

80.

Vsekakor so izgledi za finančno sposobnost brez vladne podpore v večini držav zelo omejeni, v mnogih državah v razvoju pa so za financiranje ohranitvenih ukrepov vladni proračuni nezadostni. Da bi vlade držav upravičenk spodbudili k večjemu financiranju varstva okolja, je smiselno, da Komisija in drugi donatorji podpirajo več raziskav in z državami upravičenkami okrepijo dialog o gospodarskih koristih varstva okolja in potrebi po preprečitvi netrajnostnega izčrpavanja naravnih virov. Kljub temu imajo številne vlade držav upravičenk vsaj kratkoročno večje gospodarske koristi od izkoriščanja razpoložljivih naravnih virov na zaščitenih območjih. Med revizijo je bilo odkritih več takih primerov, zaradi katerih so bili ogroženi rezultati, doseženi s projekti (glej okvir 16 spodaj).

| 81. | Hkrati bi morale biti jasno priznane tudi koristi, ki jih ima Evropska unija od stalne zaščite okolja v državah v razvoju. V teh okoliščinah bi se bilo treba vprašati, ali je za sektor okolja ustrezen običajni Komisijin pristop s samo nekajletnim financiranjem razvojnih projektov, ki morajo nato postati sposobni finančno preživeti. Če bi Komisija uvedla izčrpno strategijo za ravnanje z okoljem v okviru razvojne pomoči (glej odstavek 11), bi bila večja pozornost lahko namenjena alternativnim pristopom izvajanja pomoči kot na primer:






  (a) | daljši časovni okviri za okoljske projekte; |
| --- | --- | --- |

81.

Hkrati bi morale biti jasno priznane tudi koristi, ki jih ima Evropska unija od stalne zaščite okolja v državah v razvoju. V teh okoliščinah bi se bilo treba vprašati, ali je za sektor okolja ustrezen običajni Komisijin pristop s samo nekajletnim financiranjem razvojnih projektov, ki morajo nato postati sposobni finančno preživeti. Če bi Komisija uvedla izčrpno strategijo za ravnanje z okoljem v okviru razvojne pomoči (glej odstavek 11), bi bila večja pozornost lahko namenjena alternativnim pristopom izvajanja pomoči kot na primer:

(a)

daljši časovni okviri za okoljske projekte;

| (b) | podporni programi za sektorsko politiko v sektorju okolja in naravnih virov; |
| --- | --- |

(b)

podporni programi za sektorsko politiko v sektorju okolja in naravnih virov;

| (c) | večja uporaba skrbniških skladov; |
| --- | --- |

(c)

večja uporaba skrbniških skladov;

| (d) | tesnejše sodelovanje z Globalnim skladom za okolje, ki je največji posamezni instrument, ki je donatorjem na voljo za obravnavanje okoljevarstvenih skrbi v državah v razvoju. Čeprav Komisija trenutno ni članica Globalnega sklada za okolje in lahko zato neposredno prispeva vanj, obstaja še precej prostora za skupno sofinanciranje. |
| --- | --- |

(d)

tesnejše sodelovanje z Globalnim skladom za okolje, ki je največji posamezni instrument, ki je donatorjem na voljo za obravnavanje okoljevarstvenih skrbi v državah v razvoju. Čeprav Komisija trenutno ni članica Globalnega sklada za okolje in lahko zato neposredno prispeva vanj, obstaja še precej prostora za skupno sofinanciranje.

Okvir 16Gospodarske dejavnosti, ki ogrožajo uspešnost projektovV Indoneziji je Komisija podpirala razvoj trajnostnega upravljanja gozdov na območju Berau v Kalimantanu. Vendar ima premogovniško podjetje Berau licenco za 25 % območja, kar vključuje dolgoročno financiranje 16 do 18 raziskovalnih parcel. Čeprav so premogovniške dejavnosti uradno ustavljene vsaj do leta 2011, kar je bil prvotno postavljen datum za dokončanje tekočega projekta, je raziskovanje plasti premoga potekalo celo še med revizijskim obiskom Sodišča, junija 2005. Prav tako je uspešnost Komisijinega financiranja gozdarskega sektorja v Indoneziji še naprej ogrožala nezakonita sečnja.Na Kitajskem se je kljub splošni prepovedi sečnje v dveh od treh provinc (Hainan, Hunan), ki so zajete v projekt Naravno gozdarstvo (Natural Forestry), krčenje gozda nadaljevalo.V Tanzaniji so v rezervatu za divjad Kigosi, ki je eden od rezervatov financiran iz ERS, potekale dejavnosti v zvezi z raziskovanjem rud.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki

| 82. | Komisija mora šele začeti z učinkovitim obravnavanjem okoljskih vidikov svojega razvojnega sodelovanja in mora še vzpostaviti izčrpno okoljsko strategijo za svoje razvojno sodelovanje. Nova razvojna politika, podpisana decembra 2005, zagotavlja jasnejšo osnovo za razvoj take strategije, saj poleg priznavanja pomembnosti integracije okolja v vse razvojne programe in projekte tudi določa, da je okolje prednostno področje odhodkov. Kljub temu bodo njene potencialne koristi k uresničevanju novega pristopa k razvojni politiki do okolja verjetno ogrožene. |
| --- | --- |

82.

Komisija mora šele začeti z učinkovitim obravnavanjem okoljskih vidikov svojega razvojnega sodelovanja in mora še vzpostaviti izčrpno okoljsko strategijo za svoje razvojno sodelovanje. Nova razvojna politika, podpisana decembra 2005, zagotavlja jasnejšo osnovo za razvoj take strategije, saj poleg priznavanja pomembnosti integracije okolja v vse razvojne programe in projekte tudi določa, da je okolje prednostno področje odhodkov. Kljub temu bodo njene potencialne koristi k uresničevanju novega pristopa k razvojni politiki do okolja verjetno ogrožene.

| 83. | V obdobju 2001–2005 je bila strategija Komisije osredotočena predvsem na integracijo okolja v razvojno sodelovanje. Vendar je izvajanje te strategije potekalo počasi, nadaljnje ukrepanje ni bilo ustrezno, posledice strategije v zvezi z dodatnimi potrebami po uslužbencih pa niso bile ustrezno obravnavane. Čeprav se je usposabljanje o integraciji za obstoječe uslužbence začelo leta 2005, ni bilo učinkovito, saj za ključne uradnike ni bilo obvezno. Priprava priročnika o integraciji okolja je močno zamujala in njen zaključek se je bližal koncu šele konec leta 2005. V bolj splošnem smislu bi se lahko večjo pozornost posvetilo tudi spremljanju, vrednotenju in poročanju o uspešnosti poslovanja Komisijinega razvojnega sodelovanja z vidika okolja. |
| --- | --- |

83.

V obdobju 2001–2005 je bila strategija Komisije osredotočena predvsem na integracijo okolja v razvojno sodelovanje. Vendar je izvajanje te strategije potekalo počasi, nadaljnje ukrepanje ni bilo ustrezno, posledice strategije v zvezi z dodatnimi potrebami po uslužbencih pa niso bile ustrezno obravnavane. Čeprav se je usposabljanje o integraciji za obstoječe uslužbence začelo leta 2005, ni bilo učinkovito, saj za ključne uradnike ni bilo obvezno. Priprava priročnika o integraciji okolja je močno zamujala in njen zaključek se je bližal koncu šele konec leta 2005. V bolj splošnem smislu bi se lahko večjo pozornost posvetilo tudi spremljanju, vrednotenju in poročanju o uspešnosti poslovanja Komisijinega razvojnega sodelovanja z vidika okolja.

| 84. | Okolje je šele treba uspešno integrirati v razvojno sodelovanje Komisije, delno tudi zaradi nekaterih od teh pomanjkljivosti. V sedanjih državnih strateških dokumentih (2001–2006) okoljska vprašanja niso bila ustrezno obravnavana, čeprav je Komisija uvedla pomembne ukrepe za izboljšanje okoljske analize, ki bo na voljo za naslednjo generacijo državnih strateških dokumentov, ki se sedaj pripravljajo. V kolikšni meri bo taka izboljšana analiza dejansko prenesena v nove državne strateške dokumente, je še vedno odvisno od prednostne obravnave, ki jo bodo okolju dali Komisija in države upravičenke. Čeprav je integracija okolja v neposredno proračunsko pomoč precejšen izziv za vse donatorje, Komisija v zvezi z obravnavo tega pomembnega vprašanja ni storila veliko. Ker ni bilo priročnika, ki jasno opredeljuje ključne postopke in predpisuje obvezno skladnost z njimi, je bila zaradi pomanjkanja sistematičnih postopkov integracija okolja na ravni projektov slabša. |
| --- | --- |

84.

Okolje je šele treba uspešno integrirati v razvojno sodelovanje Komisije, delno tudi zaradi nekaterih od teh pomanjkljivosti. V sedanjih državnih strateških dokumentih (2001–2006) okoljska vprašanja niso bila ustrezno obravnavana, čeprav je Komisija uvedla pomembne ukrepe za izboljšanje okoljske analize, ki bo na voljo za naslednjo generacijo državnih strateških dokumentov, ki se sedaj pripravljajo. V kolikšni meri bo taka izboljšana analiza dejansko prenesena v nove državne strateške dokumente, je še vedno odvisno od prednostne obravnave, ki jo bodo okolju dali Komisija in države upravičenke. Čeprav je integracija okolja v neposredno proračunsko pomoč precejšen izziv za vse donatorje, Komisija v zvezi z obravnavo tega pomembnega vprašanja ni storila veliko. Ker ni bilo priročnika, ki jasno opredeljuje ključne postopke in predpisuje obvezno skladnost z njimi, je bila zaradi pomanjkanja sistematičnih postopkov integracija okolja na ravni projektov slabša.

| 85. | Medtem ko so bili financirani projekti pomembni, doseženi učinki in rezultati pogosto niso izpolnili ciljev, čeprav se je to v nekaterih primerih zgodilo zaradi preambciozne zasnove. Če projektni pristop obravnavamo ločeno od drugih instrumentov pomoči, so zanj, poleg težav z zasnovo in izvajanjem, značilne tudi težave, pri doseganju pomembnih vplivov in zagotavljanju finančne sposobnosti. To kaže na potrebo, da se oceni možnost uporabe drugih instrumentov, s katerimi bi se dalo v kontekstu celotne okoljske strategije bolje obravnavati ta vprašanja. |
| --- | --- |

85.

Medtem ko so bili financirani projekti pomembni, doseženi učinki in rezultati pogosto niso izpolnili ciljev, čeprav se je to v nekaterih primerih zgodilo zaradi preambciozne zasnove. Če projektni pristop obravnavamo ločeno od drugih instrumentov pomoči, so zanj, poleg težav z zasnovo in izvajanjem, značilne tudi težave, pri doseganju pomembnih vplivov in zagotavljanju finančne sposobnosti. To kaže na potrebo, da se oceni možnost uporabe drugih instrumentov, s katerimi bi se dalo v kontekstu celotne okoljske strategije bolje obravnavati ta vprašanja.

| 86. | Komisija mora razjasniti, kako visoko se okolje kot prednostna naloga uvršča med številnimi različnimi prednostnimi nalogami na področju razvojnega sodelovanja. Če želimo okolje obravnavati kot enega od treh stebrov trajnostnega razvoja, si mora Komisija dejansko prizadevati zagotoviti, da je ta prednostna politika tudi dejansko prenesena v okoljske programe in projekte v državnih strateških dokumentih, da ima zadostno strokovno znanje o okolju znotraj lastne institucije ter da so jasni postopki za integracijo okolja opredeljeni in upoštevani. |
| --- | --- |

86.

Komisija mora razjasniti, kako visoko se okolje kot prednostna naloga uvršča med številnimi različnimi prednostnimi nalogami na področju razvojnega sodelovanja. Če želimo okolje obravnavati kot enega od treh stebrov trajnostnega razvoja, si mora Komisija dejansko prizadevati zagotoviti, da je ta prednostna politika tudi dejansko prenesena v okoljske programe in projekte v državnih strateških dokumentih, da ima zadostno strokovno znanje o okolju znotraj lastne institucije ter da so jasni postopki za integracijo okolja opredeljeni in upoštevani.

Priporočila

Vzpostavitev izčrpne strategije za okolje in nadaljnje ukrepanje v zvezi z njenim izvajanjem

| 87. | Komisija bi morala za okoljske vidike svojega razvojnega sodelovanja vzpostaviti izčrpno strategijo, na podlagi novega pristopa k okoljskim vprašanjem, sprejetega v razvojni politiki leta 2005. |
| --- | --- |

87.

Komisija bi morala za okoljske vidike svojega razvojnega sodelovanja vzpostaviti izčrpno strategijo, na podlagi novega pristopa k okoljskim vprašanjem, sprejetega v razvojni politiki leta 2005.

| 88. | Komisija bi morala za izvajanje svoje okoljske strategije vzpostaviti nov operativni okvir ter za njegovo izvajanje zagotoviti jasne kazalnike učinkovitosti in mehanizme za koordinacijo. |
| --- | --- |

88.

Komisija bi morala za izvajanje svoje okoljske strategije vzpostaviti nov operativni okvir ter za njegovo izvajanje zagotoviti jasne kazalnike učinkovitosti in mehanizme za koordinacijo.

| 89. | Komisija bi morala preučiti ustreznost svoje notranje zmogljivosti za izvajanje svoje okoljske strategije. |
| --- | --- |

89.

Komisija bi morala preučiti ustreznost svoje notranje zmogljivosti za izvajanje svoje okoljske strategije.

| 90. | Priročnik o integraciji okolja bi bilo treba čimprej dokončati in odobriti ter vzpostaviti ustrezne mehanizme za zagotovitev sistematičnega izvajanja postopkov, določenih v priročniku. |
| --- | --- |

90.

Priročnik o integraciji okolja bi bilo treba čimprej dokončati in odobriti ter vzpostaviti ustrezne mehanizme za zagotovitev sistematičnega izvajanja postopkov, določenih v priročniku.

| 91. | Usposabljanje za vse ključno osebje mora postati obvezno, ob upoštevanju novega priročnika in za ta namen morajo biti dodeljena zadostna finančna sredstva. |
| --- | --- |

91.

Usposabljanje za vse ključno osebje mora postati obvezno, ob upoštevanju novega priročnika in za ta namen morajo biti dodeljena zadostna finančna sredstva.

| 92. | Komisija bi morala uvesti izčrpen sistem za pregledovanje svoje okoljske učinkovitosti, z izvajanjem splošnega vrednotenja posameznih projektov in boljšim izkoriščanjem podatkov iz njenega sistema zunanjega spremljanja. |
| --- | --- |

92.

Komisija bi morala uvesti izčrpen sistem za pregledovanje svoje okoljske učinkovitosti, z izvajanjem splošnega vrednotenja posameznih projektov in boljšim izkoriščanjem podatkov iz njenega sistema zunanjega spremljanja.

| 93. | Komisija bi morala pregledati svoj notranji sistem finančnega poročanja, da zagotovi evidentiranje z okoljem povezanih odhodkov v okviru projektov, pri katerih okolje ni prvi cilj. |
| --- | --- |

93.

Komisija bi morala pregledati svoj notranji sistem finančnega poročanja, da zagotovi evidentiranje z okoljem povezanih odhodkov v okviru projektov, pri katerih okolje ni prvi cilj.

Izboljševanje uspešnosti integracije okolja

| 94. | Komisija bi morala pri pripravi novih državnih strateških dokumentov zagotoviti sistematično in pregledno nadaljnje ukrepanje po analizah in priporočilih zadnjih državnih okoljskih profilov. |
| --- | --- |

94.

Komisija bi morala pri pripravi novih državnih strateških dokumentov zagotoviti sistematično in pregledno nadaljnje ukrepanje po analizah in priporočilih zadnjih državnih okoljskih profilov.

| 95. | Komisija bi si morala še posebej prizadevati za boljšo integracijo okolja v svojo neposredno proračunsko podporo, zlasti z zagotavljanjem izvajanja strateških okoljskih presoj in iskanjem priložnosti za vključevanje okoljskih kazalnikov. |
| --- | --- |

95.

Komisija bi si morala še posebej prizadevati za boljšo integracijo okolja v svojo neposredno proračunsko podporo, zlasti z zagotavljanjem izvajanja strateških okoljskih presoj in iskanjem priložnosti za vključevanje okoljskih kazalnikov.

| 96. | Za pregled z okoljskega vidika je treba vzpostaviti posebne postopke, ki naj jih preverjajo kontaktne točke za okolje v delegacijah in osebje s strokovnim znanjem s področja okolja v EuropeAid. |
| --- | --- |

96.

Za pregled z okoljskega vidika je treba vzpostaviti posebne postopke, ki naj jih preverjajo kontaktne točke za okolje v delegacijah in osebje s strokovnim znanjem s področja okolja v EuropeAid.

| 97. | Treba je uvesti posebne preglede, da se povsod zagotovi izvajanje presoj vplivov na okolje, kjer je to ustrezno, ter da se v skladu z njihovimi priporočili nadalje ukrepa v načrtih ravnanja z okoljem in pogojih, določenih v pogodbah. |
| --- | --- |

97.

Treba je uvesti posebne preglede, da se povsod zagotovi izvajanje presoj vplivov na okolje, kjer je to ustrezno, ter da se v skladu z njihovimi priporočili nadalje ukrepa v načrtih ravnanja z okoljem in pogojih, določenih v pogodbah.

Izboljševanje uspešnosti okoljskih projektov

| 98. | Komisija bi morala dati večjo prednost ocenjevanju predlogov okoljskih projektov na kraju samem. |
| --- | --- |

98.

Komisija bi morala dati večjo prednost ocenjevanju predlogov okoljskih projektov na kraju samem.

| 99. | Komisija bi morala nadalje ukrepati v zvezi z ugotavljanjem in odpravljanjem zastojev pri postopkih javnih naročil. |
| --- | --- |

99.

Komisija bi morala nadalje ukrepati v zvezi z ugotavljanjem in odpravljanjem zastojev pri postopkih javnih naročil.

| 100. | Komisija bi morala več pozornosti posvetiti pomoči lokalnim skupnostim pri iskanju trajnostnih načinov uporabe naravnih virov. |
| --- | --- |

100.

Komisija bi morala več pozornosti posvetiti pomoči lokalnim skupnostim pri iskanju trajnostnih načinov uporabe naravnih virov.

| 101. | Za izboljšanje vpliva in trajnosti, vključno z izgradnjo institucionalne zmogljivosti, bi morala Komisija analizirati uspešnost različnih instrumentov pomoči v sektorju okolja. Kot alternativo trenutnemu pristopu, ki uporablja relativno kratkoročne projekte, bi bilo treba razmisliti o večji uporabi programov podpore sektorski politiki, skrbniških skladov in sofinanciranju z Globalnim skladom za okolje pa tudi o financiranju tradicionalnih projektov v daljših časovnih obdobjih. |
| --- | --- |

101.

Za izboljšanje vpliva in trajnosti, vključno z izgradnjo institucionalne zmogljivosti, bi morala Komisija analizirati uspešnost različnih instrumentov pomoči v sektorju okolja. Kot alternativo trenutnemu pristopu, ki uporablja relativno kratkoročne projekte, bi bilo treba razmisliti o večji uporabi programov podpore sektorski politiki, skrbniških skladov in sofinanciranju z Globalnim skladom za okolje pa tudi o financiranju tradicionalnih projektov v daljših časovnih obdobjih.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 15. junija 2006.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  Pri obravnavanju teh ključnih vprašanj so bile pri reviziji upoštevane smernice okoljskega revidiranja Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI).

1

(2)  Glavni razlog za osredotočanje na gozdarstvo je, da ima Komisija posebno proračunsko vrstico za tropske in ostale gozdove (glej odstavek 10). Čeprav je bil leta 2004 ustanovljen poseben sklad za vodo AKP-EU, je ta še na zgodnji stopnji izvajanja.

2

(3)  Druga dva stebra sta gospodarska blaginja in socialni razvoj. Najširše uporabljena opredelitev trajnostnega razvoja je, da tak razvoj izpolnjuje potrebe sedanjosti, ne da bi ogrožal zmožnost izpolnjevanja lastnih potreb prihodnjih generacij (Poročilo Bruntland o okolju in razvoju iz leta 1987).

3

(4)  Člen 177 Pogodbe ES navaja, da je trajnostni razvoj cilj razvojnega sodelovanja.

4

(5)  Člen 32 Kotonovskega sporazuma, ki je bil podpisan 23. junija 2000 (UL L 317, 15.12.2000).

5

(6)  Člen 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 443/92 z dne 25. februarja 1992 o finančni in tehnični pomoči državam v Aziji in Latinski Ameriki ter o sodelovanju z njimi (UL L 52, 27.2.1992, str. 1).

6

(7)  Priloga II k Uredbi Sveta (ES) št. 1488/96 z dne 23. julija 1996 o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-sredozemskega partnerstva (UL L 189, 30.7.1996, str. 1).

7

(8)  Uredba (ES) št. 2494/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. novembra 2000 o ukrepih za spodbujanje ohranjanja tropskih gozdov in drugih gozdov v državah v razvoju ter trajnostnega gospodarjenja z njimi (UL L 288, 15.11.2000, str. 6).

8

(9)  Delovni dokument uslužbencev Komisije „Predlog za skupno izjavo Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki EU“ z dne 13. julija 2005 je predvidel večjo pozornost, namenjeno okoljski razsežnosti trajnostnega razvoja, in sicer tako, da z medsektorske teme napreduje v izrecen cilj pomoči EU, ki ga bodo odražale podrobne tematske prednostne naloge pomoči ES.

9

(10)  Komisija je organizirala bolj specifično vrednotenje proračunske vrstice za okolje in tropske gozdove, kot to določajo s tem povezani predpisi iz leta 2004.

10

(11)  Leta 2002 je Svetovna banka uvedla nov dvodimenzionalni šifrirni sistem. Vsako posojilo je označeno s tematsko in sektorsko šifro. 11 tematskih šifer ustreza nalogam in ciljem dejavnosti Banke, 12 sektorskih šifer pa označuje dele gospodarstva, ki imajo neposredne koristi od bančne podpore. Okolje in upravljanje naravnih virov je 1 od 11 tem.

11

(12)  Da bi zagotovile okvir za domače politike in programe, pa tudi za tujo pomoč, so od konca 1990-ih let države v razvoju s skupnim ciljem zmanjševanja revščine vzpostavile strateške dokumente za zmanjševanje revščine.

12

(13)  „Stanje in razvoj okoljskih prednostnih nalog v strategijah za zmanjševanje revščine: ocena petdesetih dokumentov o zmanjševanju revščine“. Oddelčni okoljski dokumenti, Svetovna banka, november 2003.

13

(14)  Odbor za razvojno pomoč OECD. Smernice o pomoči in okolju. t. 2: „Dobre prakse za raziskave okolja in strategije držav“. Enakovreden izraz, ki ga uporablja Komisija, je državni okoljski profil.

14

(15)  Uredba (ES) št. 2493/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. novembra 2000 o ukrepih za spodbujanje ohranjanja tropskih gozdov in drugih gozdov v državah v razvoju ter trajnostnega gospodarjenja z njimi (UL L 288, 15.11.2000, str. 1).

15

(16)  Sklepi Sveta o strategiji za integracijo okoljevarstvenih skrbi v gospodarsko sodelovanje in razvoj ES v okviru spodbujanja trajnostnega razvoja, odstavek 3.6 (8971/01).

16

(17)  Sklepi Sveta o strategiji za integracijo okoljevarstvenih skrbi v gospodarsko sodelovanje in razvoj ES v okviru spodbujanja trajnostnega razvoja, odstavek 3.14 (8971/01).

17

(18)  V času revizije je v okviru razvojnega sodelovanja imel Odbor za razvojno pomoč OECD delovno skupino o uporabi presoj vplivov na okolje.

18

(19)  Tri predvidene kategorije so: A – Velik vpliv na okolje, B – Pomembna možna tveganja in priložnosti za okolje, C – Majhen vpliv na okolje.

19

(20)  Direktiva Sveta št. 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 175, 5.7.1985, str. 40), kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta št. 97/11/ES z dne 3. marca 1997 (UL L 73, 14.3.1997, str. 5).

20

(21)  Člen 37 Četrte konvencije AKP-EGS, ki je bila podpisana v Loméju 15. decembra 1989 (UL L 229, 17.8.1991).

21

(22)  Smernice Odbora za razvojno pomoč OECD o pomoči in okolju št. 1 „Dobre prakse za izvajanje presoje vplivov na okolje pri razvojnih projektih“, Pariz 1992.

22

---

PRILOGA I

ODBOR ZA RAZVOJNO POMOČ OECD – KLASIFIKACIJA PROJEKTOV

| Šifra DAC5 (1) | Šifra CRS (2) | Opis | Pojasnila/Dodatne opombe o pokritosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 410 | | Splošno varstvo okolja | Ni vezano na določen sektor. |
| | 41 010 | Okoljska politika in upravno poslovodenje | Okoljska politika, zakoni, predpisi in ekonomski instrumenti; upravne institucije in prakse, okoljsko načrtovanje in načrtovanje rabe zemljišč ter postopki odločanja; seminarji, srečanja; razni ohranitveni in zaščitni ukrepi, ki niso navedeni spodaj. |
| | 41 020 | Varstvo biosfere | Kontrola onesnaževanja zraka, ohranjanje ozonskega plašča, obvladovanje onesnaževanja morja. |
| 41 030 | Biološka raznovrstnost | Vključno z naravnimi rezervati in ukrepi na okoliških območjih; drugi ukrepi za varstvo ogroženih in ranljivih vrst ter njihovih habitatov (npr. varstvo močvirij). |
| 41 040 | Ohranjanje območja | Nanaša se na posebno kulturno krajino, vključno s kraji/objekti zgodovinske, arheološke, estetske, znanstvene ali izobraževalne vrednosti. |
| 41 050 | Preprečevanje/obvladovanje poplav | Poplavljanje rek ali morja, vključno z obvladovanjem vdora morske vode in dejavnostmi v zvezi z dviganjem morske gladine. |
| | 41 081 | Okoljsko izobraževanje/usposabljanje | |
| 41 082 | Okoljske raziskave | Vključno z vzpostavitvijo podatkovnih baz, popisi/evidencami fizičnih in naravnih virov; okoljski profili in študije vplivov na okolje, če to ni vezano na določen sektor. |

Šifra DAC5 (1)

Šifra CRS (2)

Opis

Pojasnila/Dodatne opombe o pokritosti

410

Splošno varstvo okolja

Ni vezano na določen sektor.

41 010

Okoljska politika in upravno poslovodenje

Okoljska politika, zakoni, predpisi in ekonomski instrumenti; upravne institucije in prakse, okoljsko načrtovanje in načrtovanje rabe zemljišč ter postopki odločanja; seminarji, srečanja; razni ohranitveni in zaščitni ukrepi, ki niso navedeni spodaj.

41 020

Varstvo biosfere

Kontrola onesnaževanja zraka, ohranjanje ozonskega plašča, obvladovanje onesnaževanja morja.

41 030

Biološka raznovrstnost

Vključno z naravnimi rezervati in ukrepi na okoliških območjih; drugi ukrepi za varstvo ogroženih in ranljivih vrst ter njihovih habitatov (npr. varstvo močvirij).

41 040

Ohranjanje območja

Nanaša se na posebno kulturno krajino, vključno s kraji/objekti zgodovinske, arheološke, estetske, znanstvene ali izobraževalne vrednosti.

41 050

Preprečevanje/obvladovanje poplav

Poplavljanje rek ali morja, vključno z obvladovanjem vdora morske vode in dejavnostmi v zvezi z dviganjem morske gladine.

41 081

Okoljsko izobraževanje/usposabljanje

41 082

Okoljske raziskave

Vključno z vzpostavitvijo podatkovnih baz, popisi/evidencami fizičnih in naravnih virov; okoljski profili in študije vplivov na okolje, če to ni vezano na določen sektor.

---

(1)  Šifra Odbora za razvojno pomoč OECD.

(2)  Šifra sistema za poročanje o upnikih (Creditor Reporting System – CRS).

---

PRILOGA II

PREGLEDANI OKOLJSKI PROJEKTI IN OCENA NJIHOVE USPEŠNOSTI

| | Pomembnost | Učinek | Doseženi rezultati | Vpliv | Možnosti za trajnost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Država/Regija | Naziv projekta | Vir financiranja | Znesek v EUR | Datum začetka projekta | Datum zaključka projekta | Da/ne | Da/delni/ni podatkov | Večina/nekateri/malo/ni podatkov | Velik/srednji/majhen/ni podatkov | Dobre/omejene |
| Bocvana | 7th EDF Wildlife (7. ERS divje živali) | ERS | 6 400 000 | 20.12.1993 | 30.6.2004 | da | delni | nekateri | majhen | omejene |
| Bocvana | 8th EDF Wildlife (8. ERS divje živali) | ERS | 14 000 000 | 6.11.2001 | 31.12.2007 | da | delni | malo | majhen | omejene |
| Bocvana | Okavango Research Centre (Raziskovalni center Okavango) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 1 500 000 | 29.12.1999 | 28.2.2005 | da | delni | malo | majhen | omejene |
| Bocvana | 7th EDF forestry (7. ERS gozdarstvo) | ERS | 3 000 000 | 18.12.1992 | 30.6.2004 | da | delni | malo | majhen | omejene |
| Bocvana | 8th EDF forestry (8. ERS gozdarstvo) | ERS | 2 000 000 | 25.1.2000 | 6.3.2002 | da | delni | malo | majhen | omejene |
| Brazilija | Ecological Corridors (Ekološki koridorji) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 7 000 000 | 1.5.2002 | 1.5.2007 | da | delni | ni podatkov | ni podatkov | dobre |
| Brazilija | Natural Resources Policy Subprogram – NRPP (Podprogram za politiko naravnih virov) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 16 700 000 | 1.7.1995 | 30.6.2006 | da | da | večina | majhen | dobre |
| Brazilija | Extractive Reserves – RESEX, Phase II (Ekstraktivni rezervati – RESEX, faza II) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 7 000 000 | 22.11.2000 | 31.7.2007 | da | delni | nekateri | majhen | dobre |
| Brazilija | Sustainable Development of the Cuiabà-Santarem economic corridor in central Amazonian: reconciling economic growth and large scale forest conservation (Trajnostni razvoj gospodarskega koridorja Cuiabà-Santarem v osrednji Amazoniji: usklajevanje gospodarske rasti z ohranjevanjem gozda v velikem obsegu) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 1 497 295 | 17.9.2003 | 17.9.2006 | da | delni | nekateri | majhen | dobre |
| Brazilija | Demonstration Projects – PD/A (Predstavitveni projekti – PD/A) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 4 000 000 | 20.9.1994 | 31.12.2003 | da | da | večina | majhen | omejene |
| Brazilija | Directed research Program, Phase II (Usmerjeni raziskovalni program, faza II) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 5 000 000 | 29.7.1998 | 28.2.2003 | da | da | večina | majhen | omejene |
| Osrednjeafriška regija | ECOFAC (ECOFAC) | ERS | 72 450 000 | 1992 | 1.9.2004 | da | da | večina | majhen | omejene |
| Osrednjeafriška regija | Programme régional de gestion de l'information environnementale (PRGIE) (Regionalni program za upravljanje okoljskih informacij) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 3 334 697 | 1.3.1998 | 7.4.2003 | da | delni | malo | majhen | omejene |
| Kitajska | Environmental Management Cooperation Programme (Program sodelovanja pri ravnanju z okoljem) | Proračunska vrstica ALA | 13 000 000 | 11.6.1998 | 30.9.2005 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Kitajska | Liaoning Integrated Environmental Programme (LIEP) (Integrirani okoljski program Liaoning) | Proračunska vrstica ALA | 37 000 000 | 11.6.1998 | 30.6.2005 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Kitajska | Natural Forest Management Programme (Program naravnega upravljanja gozdov) | Proračunska vrstica ALA | 16 900 000 | 6.11.2001 | 31.10.2006 | da | delni | malo | majhen | omejene |
| Kitajska | Energy-Environment Programme (Energetsko-okoljski program) | Proračunska vrstica ALA | 20 000 000 | 3.4.2002 | 31.3.2007 | da | delni | ni podatkov | ni podatkov | omejene |
| Fidži | Environment programme (Okoljski program) | ERS | 8 500 000 | 31.12.2002 | 31.12.2005 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Gabon | Valorisation des aires protégées (PSVAP) (Izboljšanje zaščitenih krajev) | ERS | 4 700 000 | 31.12.2001 | 31.12.2006 | da | da | večina | srednji | omejene |
| Gabon | Chasse villageoise et conservation (Vaški lov in ohranitev) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 1 400 000 | 25.9.2003 | 25.9.2005 | da | da | večina | srednji | omejene |
| Gabon | Appui régional à l'École Nationale des Eaux et Forêts (Regionalna podpora nacionalni šoli za vodo in gozdarstvo) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 4 410 000 | 1.12.2002 | 31.12.2006 | da | delni | ni podatkov | majhen | omejene |
| Gabon | Conservation par la valorisation des espèces phares (Ohranitev z izboljšanjem vodilne vrste) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 1 696 537 | 27.2.2003 | 26.2.2006 | da | delni | malo | majhen | omejene |
| Gvatemala | Protection and Regional Management of Coastal Resources in the Gulf of Honduras (Varstvo in regionalno upravljanje obalnih virov v Honduraškem zalivu) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 1 120 415 | 1.2.2003 | 31.1.2006 | da | delni | nekateri | majhen | omejene |
| Gvatemala | Forest livelihood for the poor regional project: certification and market development for sustainable forestry in Central America (Regionalni projekt preživljanja revnih s pomočjo gozda: certifikacija in razvoj trga za trajnostno gozdarstvo v Srednji Ameriki) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 2 221 846 | 15.3.2003 | 15.3.2006 | da | delni | malo | majhen | omejene |
| Honduras | Proyecto de comanejo sustentable de la Biosfera Tawahka Asangni y parte sur de la Biosfera de Río Plátano (Trajnostno soupravljanje biosfere v Tawahki Asangniju in južnem delu biosfere Ria Platana) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 1 623 838 | 1.1.2005 | 1.1.2008 | da | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | dobre |
| Honduras | Programa de desarrollo y gestión sostenible de las cuencas de Honduras (Forcuencas) (Program razvoja in trajnostnega upravljanja rečnih dolin Hondurasa (Forcuencas)) | Proračunska vrstica ALA | 34 000 000 | 1.7.2004 | 1.7.2010 | da | delni | ni podatkov | ni podatkov | dobre |
| Honduras | Protección del bosque húmedo tropical Biosfera Tawahka Asangni (Varstvo biosfere tropskega pragozda v Tawahki Asangniju) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 861 445 | 27.4.1999 | 31.12.2003 | da | da | večina | velik | dobre |
| Indonezija | Improving governance of forest resources and reducing illegal logging and associated trade with full civil society participation in S.E. Asia (EIA/Telapak) (Izboljšanje vodenja gozdnih virov ter zmanjševanje nezakonite sečnje in s tem povezane trgovine s polnim sodelovanjem civilne družbe v JV Aziji)(EIA/Telapak) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 2 000 000 | 1.4.2005 | 31.3.2008 | da | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | dobre |
| Indonezija | Promotion of ecologically sustainable, socially equitable and economically viable forest management in Indonesia through implementation of credible certification systems (LEI) (Spodbujanje ekološko trajnostnega, socialno pravičnega in ekonomsko upravičenega upravljanja gozdov v Indoneziji s pomočjo izvajanja zaupanja vrednih sistemov certifikacije) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 924 648 | 1.3.2004 | 28.2.2006 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Indonezija | Leuser Development Programme (LDP) (Program razvoja Leuserja) | Proračunska vrstica ALA | 27 670 327 | 1.5.1995 | 1.11.2004 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Indonezija | South Sumatra forest fire management project (SSFFMP) (Projekt preprečevanja in omejevanja posledic gozdnih požarov na jugu Sumatre) | Proračunska vrstica ALA | 8 500 000 | 20.12.2001 | 20.12.2006 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Indonezija | EC-Indonesia FLEGT support project (FLEGT) (ES – Indonezija podporni projekt za FLEGT) | Proračunska vrstica ALA | 15 000 000 | 30.3.2005 | 30.3.2013 | da | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | dobre |
| Indonezija | Berau forest management project (BFMP) (Projekt upravljanja gozdov v Berau) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 7 926 767 | 1.4.1996 | 1.3.2002 | da | da | večina | majhen | omejene |
| Indonezija | Berau forest bridging project (BFBP) (Premostitveni gozdni projekt v Berau) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 697 986 | 1.9.2002 | 30.6.2004 | da | da | večina | majhen | omejene |
| Indonezija | Participatory land use planning for sustainable forest resource management in the Tanimbar Islands, Eastern Indonesia (Tanimbar) (Participativno načrtovanje rabe zemljišč za trajnostno upravljanje gozdnih virov na otočju Tanimbar, vzhodna Indonezija) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 991 905 | 1.11.2002 | 31.10.2005 | da | da | večina | srednji | omejene |
| Indonezija | Participative management of natural resources in Berau and Bulungan (PMNRBB) (Participativno upravljanje naravnih virov v Berau in Bulunganu) | Proračunska vrstica ALA | 17 000 000 | 27.3.2003 | 21.12.2010 | da | delni | ni podatkov | ni podatkov | omejene |
| Indonezija | Illegal logging response centre (ILRC) (Odzivni center za nezakonito sečnjo) | Proračunska vrstica ALA | 2 000 000 | 1.4.2001 | 1.2.2006 | da | da | nekateri | majhen | omejene |
| Mali | Lutte contre l'ensablement (Boj proti zamuljevanju) | ERS | 7 359 099 | 21.1.1994 | 30.9.2001 | da | da | večina | velik | dobre |
| Mali | Lutte contre la désertification (Boj proti dezertifikaciji) | ERS | 14 000 000 | 22.5.2001 | 31.12.2006 | da | da | nekateri | srednji | omejene |
| Mali | Gestion intentionnelle des ressources (AGIR) (Namensko upravljanje virov) | ERS | 2 000 000 | 1.7.2000 | 31.12.2005 | da | da | večina | majhen | omejene |
| Mauritius | Wastewater Sectoral Policy support Programme (Program podpore sektorski politiki ravnanja z odpadnimi vodami) | ERS | 29 800 000 | 26.1.2004 | 31.12.2009 | da | da | nekateri | srednji | dobre |
| Mauritius | St Martins Wastewater plant (Čistilna naprava za odpadno vodo St. Martins) | ERS | 16 700 000 | 15.4.1999 | 1.1.2005 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Mauritius | Rodrigues Anti-Érosion (Preprečevanje erozije v Rodriguesu) | ERS | 4 000 000 | 15.3.1999 | 30.6.2004 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Mauritius | Regional Environmental Education Programme (Regionalni program za okoljsko izobraževanje) | ERS | 2 000 000 | 2.5.2000 | 31.12.2005 | da | delni | ni podatkov | ni podatkov | omejene |
| Mauritius | Support to Regional Environmental Programmes (Podpora regionalnim okoljskim programom) | ERS | 11 000 000 | 8.7.1993 | 31.12.2003 | da | delni | malo | majhen | omejene |
| Maroko | Protection de la biodiversité des ressources en eau du bassin versant de la Moulouya (Varstvo biološke raznovrstnosti vodnih virov povodja Muluje) | LIFE – Tretje države | 169 423 | 11.11.2002 | 31.12.2005 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Maroko | Projet de démonstration sur les stratégies de lutte contre la désertification dans les zones arides avec implication directe des communautés agropastorales locales en Afrique du Nord (Maroc et Tunisie) (Predstavitveni projekt v zvezi s strategijami za boj proti dezertifikaciji v sušnih območjih z neposrednim sodelovanjem lokalnih agrarno pašnih skupnosti v Severni Afriki (Maroko in Tunizija)) | MEDA-SMAP | 3 446 678 | 2.9.2002 | 1.4.2007 | da | da | večina | velik | dobre |
| Maroko | Amélioration de la qualité de l'air urbain – Tetouan (Izboljšanje kakovosti zraka v mestih (Tetuan) | MEDA-SMAP | 2 020 745 | 21.12.2001 | 30.9.2005 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Maroko | Protection et gestion participative des écosystèmes forestiers du Rif (Gefrif) (Varstvo in participativno upravljanje ekosistema gozda Rif (Gefrif)) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 1 950 000 | 1.6.1998 | 30.9.2001 | da | da | večina | majhen | omejene |
| Maroko | Création d'une maison de l'environnement pour les villes de Meckhnes et Fez (Ustanovitev informacijskega centra za okolje v mestih Meknes in Fes) | LIFE – Tretje države | 320 000 | 24.11.1999 | 30.6.2003 | ne | delni | malo | majhen | omejene |
| Nikaragva | Café: un ejemplo de producción y consumo responsable (Kava: primer odgovorne proizvodnje in porabe) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 1 221 620 | 1.5.2003 | 20.4.2006 | da | delni | nekateri | srednji | dobre |
| Pacifiško območje | Sustainable Management of sites globally important for biodiversity in the Pacific (Trajnostno upravljanje krajev z globalnim pomenom za biološko raznovrstnost na Pacifiku) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 1 293 032 | 6.9.2003 | 6.9.2007 | da | da | ni podatkov | ni podatkov | omejene |
| Pacifiško območje | Reducing vulnerability of Pacific ACP States (Zmanjševanje ranljivosti pacifiških držav AKP) | ERS | 7 000 000 | 1.4.2002 | 31.3.2006 | da | da | večina | majhen | omejene |
| Pacifiško območje | Pacific Environmental Information Network (PEIN) (Pacifiška okoljska informacijska mreža) | ERS | 1 120 000 | 1.6.2000 | 31.12.2003 | da | da | večina | majhen | omejene |
| Pacifiško območje | Coral Gardens Initiative (CGI) (Pobuda Koralni vrtovi) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 543 040 | 29.7.2003 | 29.7.2005 | da | da | večina | majhen | omejene |
| Tanzanija | Buiding community Roles and Incentives in Ecosystem (Gradnja vloge in pobud skupnosti v ekosistemu) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 2 070 025 | 28.12.2004 | 31.3.2010 | da | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | dobre |
| Tanzanija | Mahale Ecosystem Management project (Projekt upravljanja ekosistema v Mahalu) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 1 758 723 | 28.5.2003 | 28.5.2008 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Tanzanija | Project of Serengeti National Park (Projekt nacionalnega parka Serengeti) | ERS | 8 605 620 | 2.2.1994 | 30.6.2002 | da | da | večina | srednji | dobre |
| Tanzanija | Biological conservation and sustainable management of the Mount Meru natural System, Tanzania (Biološka ohranitev in trajnostno upravljanje naravnega sistema Mount Meru, Tanzanija) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 815 360 | 31.12.1999 | 30.11.2003 | da | da | večina | velik | dobre |
| Tanzanija | Mwanza Sewerage System Rehabilitation (Sanacija kanalizacijskega sistema v Mwanzi) | ERS | 5 500 000 | 5.12.2000 | 31.12.2004 | da | da | malo | majhen | dobre |
| Tanzanija | Special programme to Refugees affected area. 7th EDF (Posebni program za območja z velikim številom beguncev. 7. ERS) | ERS | 19 295 768 | 5.9.1997 | 31.8.2003 | da | da | nekateri | majhen | omejene |
| Tanzanija | Support to Tanzania Game Reserves (Podpora rezervatom za divjad v Tanzaniji) | ERS | 1 980 000 | 20.2.2004 | 30.6.2009 | da | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | omejene |
| Tanzanija | Selous Black rhinoceros Protection Project (Projekt za varstvo črnega nosoroga v rezervatu Selous) | Proračunska vrstica za okolje in gozdove | 565 188 | 1.6.2000 | 31.5.2003 | da | delni | nekateri | majhen | omejene |
| Tanzanija | Water Supply Programme Regional Centres (Regionalni centri programa sistema za oskrbo z vodo) | ERS | 33 660 000 | 6.6.2003 | 1.12.2007 | da | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | dobre |
| Tuvalu | Development Support Programme (DSP) (Program razvojne podpore) | ERS | 5 865 135 | 9.2.2000 | 31.12.2004 | da | da | nekateri | majhen | omejene |
| | | | 560 087 162 | | | | | | | |

Pomembnost

Učinek

Doseženi rezultati

Vpliv

Možnosti za trajnost

Država/Regija

Naziv projekta

Vir financiranja

Znesek v EUR

Datum začetka projekta

Datum zaključka projekta

Da/ne

Da/delni/ni podatkov

Večina/nekateri/malo/ni podatkov

Velik/srednji/majhen/ni podatkov

Dobre/omejene

Bocvana

7th EDF Wildlife (7. ERS divje živali)

ERS

6 400 000

20.12.1993

30.6.2004

da

delni

nekateri

majhen

omejene

Bocvana

8th EDF Wildlife (8. ERS divje živali)

ERS

14 000 000

6.11.2001

31.12.2007

da

delni

malo

majhen

omejene

Bocvana

Okavango Research Centre (Raziskovalni center Okavango)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

1 500 000

29.12.1999

28.2.2005

da

delni

malo

majhen

omejene

Bocvana

7th EDF forestry (7. ERS gozdarstvo)

ERS

3 000 000

18.12.1992

30.6.2004

da

delni

malo

majhen

omejene

Bocvana

8th EDF forestry (8. ERS gozdarstvo)

ERS

2 000 000

25.1.2000

6.3.2002

da

delni

malo

majhen

omejene

Brazilija

Ecological Corridors (Ekološki koridorji)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

7 000 000

1.5.2002

1.5.2007

da

delni

ni podatkov

ni podatkov

dobre

Brazilija

Natural Resources Policy Subprogram – NRPP (Podprogram za politiko naravnih virov)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

16 700 000

1.7.1995

30.6.2006

da

da

večina

majhen

dobre

Brazilija

Extractive Reserves – RESEX, Phase II (Ekstraktivni rezervati – RESEX, faza II)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

7 000 000

22.11.2000

31.7.2007

da

delni

nekateri

majhen

dobre

Brazilija

Sustainable Development of the Cuiabà-Santarem economic corridor in central Amazonian: reconciling economic growth and large scale forest conservation (Trajnostni razvoj gospodarskega koridorja Cuiabà-Santarem v osrednji Amazoniji: usklajevanje gospodarske rasti z ohranjevanjem gozda v velikem obsegu)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

1 497 295

17.9.2003

17.9.2006

da

delni

nekateri

majhen

dobre

Brazilija

Demonstration Projects – PD/A (Predstavitveni projekti – PD/A)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

4 000 000

20.9.1994

31.12.2003

da

da

večina

majhen

omejene

Brazilija

Directed research Program, Phase II (Usmerjeni raziskovalni program, faza II)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

5 000 000

29.7.1998

28.2.2003

da

da

večina

majhen

omejene

Osrednjeafriška regija

ECOFAC (ECOFAC)

ERS

72 450 000

1992

1.9.2004

da

da

večina

majhen

omejene

Osrednjeafriška regija

Programme régional de gestion de l'information environnementale (PRGIE) (Regionalni program za upravljanje okoljskih informacij)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

3 334 697

1.3.1998

7.4.2003

da

delni

malo

majhen

omejene

Kitajska

Environmental Management Cooperation Programme (Program sodelovanja pri ravnanju z okoljem)

Proračunska vrstica ALA

13 000 000

11.6.1998

30.9.2005

da

da

večina

srednji

dobre

Kitajska

Liaoning Integrated Environmental Programme (LIEP) (Integrirani okoljski program Liaoning)

Proračunska vrstica ALA

37 000 000

11.6.1998

30.6.2005

da

da

večina

srednji

dobre

Kitajska

Natural Forest Management Programme (Program naravnega upravljanja gozdov)

Proračunska vrstica ALA

16 900 000

6.11.2001

31.10.2006

da

delni

malo

majhen

omejene

Kitajska

Energy-Environment Programme (Energetsko-okoljski program)

Proračunska vrstica ALA

20 000 000

3.4.2002

31.3.2007

da

delni

ni podatkov

ni podatkov

omejene

Fidži

Environment programme (Okoljski program)

ERS

8 500 000

31.12.2002

31.12.2005

da

da

večina

srednji

dobre

Gabon

Valorisation des aires protégées (PSVAP) (Izboljšanje zaščitenih krajev)

ERS

4 700 000

31.12.2001

31.12.2006

da

da

večina

srednji

omejene

Gabon

Chasse villageoise et conservation (Vaški lov in ohranitev)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

1 400 000

25.9.2003

25.9.2005

da

da

večina

srednji

omejene

Gabon

Appui régional à l'École Nationale des Eaux et Forêts (Regionalna podpora nacionalni šoli za vodo in gozdarstvo)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

4 410 000

1.12.2002

31.12.2006

da

delni

ni podatkov

majhen

omejene

Gabon

Conservation par la valorisation des espèces phares (Ohranitev z izboljšanjem vodilne vrste)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

1 696 537

27.2.2003

26.2.2006

da

delni

malo

majhen

omejene

Gvatemala

Protection and Regional Management of Coastal Resources in the Gulf of Honduras (Varstvo in regionalno upravljanje obalnih virov v Honduraškem zalivu)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

1 120 415

1.2.2003

31.1.2006

da

delni

nekateri

majhen

omejene

Gvatemala

Forest livelihood for the poor regional project: certification and market development for sustainable forestry in Central America (Regionalni projekt preživljanja revnih s pomočjo gozda: certifikacija in razvoj trga za trajnostno gozdarstvo v Srednji Ameriki)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

2 221 846

15.3.2003

15.3.2006

da

delni

malo

majhen

omejene

Honduras

Proyecto de comanejo sustentable de la Biosfera Tawahka Asangni y parte sur de la Biosfera de Río Plátano (Trajnostno soupravljanje biosfere v Tawahki Asangniju in južnem delu biosfere Ria Platana)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

1 623 838

1.1.2005

1.1.2008

da

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

dobre

Honduras

Programa de desarrollo y gestión sostenible de las cuencas de Honduras (Forcuencas) (Program razvoja in trajnostnega upravljanja rečnih dolin Hondurasa (Forcuencas))

Proračunska vrstica ALA

34 000 000

1.7.2004

1.7.2010

da

delni

ni podatkov

ni podatkov

dobre

Honduras

Protección del bosque húmedo tropical Biosfera Tawahka Asangni (Varstvo biosfere tropskega pragozda v Tawahki Asangniju)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

861 445

27.4.1999

31.12.2003

da

da

večina

velik

dobre

Indonezija

Improving governance of forest resources and reducing illegal logging and associated trade with full civil society participation in S.E. Asia (EIA/Telapak) (Izboljšanje vodenja gozdnih virov ter zmanjševanje nezakonite sečnje in s tem povezane trgovine s polnim sodelovanjem civilne družbe v JV Aziji)(EIA/Telapak)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

2 000 000

1.4.2005

31.3.2008

da

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

dobre

Indonezija

Promotion of ecologically sustainable, socially equitable and economically viable forest management in Indonesia through implementation of credible certification systems (LEI) (Spodbujanje ekološko trajnostnega, socialno pravičnega in ekonomsko upravičenega upravljanja gozdov v Indoneziji s pomočjo izvajanja zaupanja vrednih sistemov certifikacije)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

924 648

1.3.2004

28.2.2006

da

da

večina

srednji

dobre

Indonezija

Leuser Development Programme (LDP) (Program razvoja Leuserja)

Proračunska vrstica ALA

27 670 327

1.5.1995

1.11.2004

da

da

večina

srednji

dobre

Indonezija

South Sumatra forest fire management project (SSFFMP) (Projekt preprečevanja in omejevanja posledic gozdnih požarov na jugu Sumatre)

Proračunska vrstica ALA

8 500 000

20.12.2001

20.12.2006

da

da

večina

srednji

dobre

Indonezija

EC-Indonesia FLEGT support project (FLEGT) (ES – Indonezija podporni projekt za FLEGT)

Proračunska vrstica ALA

15 000 000

30.3.2005

30.3.2013

da

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

dobre

Indonezija

Berau forest management project (BFMP) (Projekt upravljanja gozdov v Berau)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

7 926 767

1.4.1996

1.3.2002

da

da

večina

majhen

omejene

Indonezija

Berau forest bridging project (BFBP) (Premostitveni gozdni projekt v Berau)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

697 986

1.9.2002

30.6.2004

da

da

večina

majhen

omejene

Indonezija

Participatory land use planning for sustainable forest resource management in the Tanimbar Islands, Eastern Indonesia (Tanimbar) (Participativno načrtovanje rabe zemljišč za trajnostno upravljanje gozdnih virov na otočju Tanimbar, vzhodna Indonezija)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

991 905

1.11.2002

31.10.2005

da

da

večina

srednji

omejene

Indonezija

Participative management of natural resources in Berau and Bulungan (PMNRBB) (Participativno upravljanje naravnih virov v Berau in Bulunganu)

Proračunska vrstica ALA

17 000 000

27.3.2003

21.12.2010

da

delni

ni podatkov

ni podatkov

omejene

Indonezija

Illegal logging response centre (ILRC) (Odzivni center za nezakonito sečnjo)

Proračunska vrstica ALA

2 000 000

1.4.2001

1.2.2006

da

da

nekateri

majhen

omejene

Mali

Lutte contre l'ensablement (Boj proti zamuljevanju)

ERS

7 359 099

21.1.1994

30.9.2001

da

da

večina

velik

dobre

Mali

Lutte contre la désertification (Boj proti dezertifikaciji)

ERS

14 000 000

22.5.2001

31.12.2006

da

da

nekateri

srednji

omejene

Mali

Gestion intentionnelle des ressources (AGIR) (Namensko upravljanje virov)

ERS

2 000 000

1.7.2000

31.12.2005

da

da

večina

majhen

omejene

Mauritius

Wastewater Sectoral Policy support Programme (Program podpore sektorski politiki ravnanja z odpadnimi vodami)

ERS

29 800 000

26.1.2004

31.12.2009

da

da

nekateri

srednji

dobre

Mauritius

St Martins Wastewater plant (Čistilna naprava za odpadno vodo St. Martins)

ERS

16 700 000

15.4.1999

1.1.2005

da

da

večina

srednji

dobre

Mauritius

Rodrigues Anti-Érosion (Preprečevanje erozije v Rodriguesu)

ERS

4 000 000

15.3.1999

30.6.2004

da

da

večina

srednji

dobre

Mauritius

Regional Environmental Education Programme (Regionalni program za okoljsko izobraževanje)

ERS

2 000 000

2.5.2000

31.12.2005

da

delni

ni podatkov

ni podatkov

omejene

Mauritius

Support to Regional Environmental Programmes (Podpora regionalnim okoljskim programom)

ERS

11 000 000

8.7.1993

31.12.2003

da

delni

malo

majhen

omejene

Maroko

Protection de la biodiversité des ressources en eau du bassin versant de la Moulouya (Varstvo biološke raznovrstnosti vodnih virov povodja Muluje)

LIFE – Tretje države

169 423

11.11.2002

31.12.2005

da

da

večina

srednji

dobre

Maroko

Projet de démonstration sur les stratégies de lutte contre la désertification dans les zones arides avec implication directe des communautés agropastorales locales en Afrique du Nord (Maroc et Tunisie) (Predstavitveni projekt v zvezi s strategijami za boj proti dezertifikaciji v sušnih območjih z neposrednim sodelovanjem lokalnih agrarno pašnih skupnosti v Severni Afriki (Maroko in Tunizija))

MEDA-SMAP

3 446 678

2.9.2002

1.4.2007

da

da

večina

velik

dobre

Maroko

Amélioration de la qualité de l'air urbain – Tetouan (Izboljšanje kakovosti zraka v mestih (Tetuan)

MEDA-SMAP

2 020 745

21.12.2001

30.9.2005

da

da

večina

srednji

dobre

Maroko

Protection et gestion participative des écosystèmes forestiers du Rif (Gefrif) (Varstvo in participativno upravljanje ekosistema gozda Rif (Gefrif))

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

1 950 000

1.6.1998

30.9.2001

da

da

večina

majhen

omejene

Maroko

Création d'une maison de l'environnement pour les villes de Meckhnes et Fez (Ustanovitev informacijskega centra za okolje v mestih Meknes in Fes)

LIFE – Tretje države

320 000

24.11.1999

30.6.2003

ne

delni

malo

majhen

omejene

Nikaragva

Café: un ejemplo de producción y consumo responsable (Kava: primer odgovorne proizvodnje in porabe)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

1 221 620

1.5.2003

20.4.2006

da

delni

nekateri

srednji

dobre

Pacifiško območje

Sustainable Management of sites globally important for biodiversity in the Pacific (Trajnostno upravljanje krajev z globalnim pomenom za biološko raznovrstnost na Pacifiku)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

1 293 032

6.9.2003

6.9.2007

da

da

ni podatkov

ni podatkov

omejene

Pacifiško območje

Reducing vulnerability of Pacific ACP States (Zmanjševanje ranljivosti pacifiških držav AKP)

ERS

7 000 000

1.4.2002

31.3.2006

da

da

večina

majhen

omejene

Pacifiško območje

Pacific Environmental Information Network (PEIN) (Pacifiška okoljska informacijska mreža)

ERS

1 120 000

1.6.2000

31.12.2003

da

da

večina

majhen

omejene

Pacifiško območje

Coral Gardens Initiative (CGI) (Pobuda Koralni vrtovi)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

543 040

29.7.2003

29.7.2005

da

da

večina

majhen

omejene

Tanzanija

Buiding community Roles and Incentives in Ecosystem (Gradnja vloge in pobud skupnosti v ekosistemu)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

2 070 025

28.12.2004

31.3.2010

da

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

dobre

Tanzanija

Mahale Ecosystem Management project (Projekt upravljanja ekosistema v Mahalu)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

1 758 723

28.5.2003

28.5.2008

da

da

večina

srednji

dobre

Tanzanija

Project of Serengeti National Park (Projekt nacionalnega parka Serengeti)

ERS

8 605 620

2.2.1994

30.6.2002

da

da

večina

srednji

dobre

Tanzanija

Biological conservation and sustainable management of the Mount Meru natural System, Tanzania (Biološka ohranitev in trajnostno upravljanje naravnega sistema Mount Meru, Tanzanija)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

815 360

31.12.1999

30.11.2003

da

da

večina

velik

dobre

Tanzanija

Mwanza Sewerage System Rehabilitation (Sanacija kanalizacijskega sistema v Mwanzi)

ERS

5 500 000

5.12.2000

31.12.2004

da

da

malo

majhen

dobre

Tanzanija

Special programme to Refugees affected area. 7th EDF (Posebni program za območja z velikim številom beguncev. 7. ERS)

ERS

19 295 768

5.9.1997

31.8.2003

da

da

nekateri

majhen

omejene

Tanzanija

Support to Tanzania Game Reserves (Podpora rezervatom za divjad v Tanzaniji)

ERS

1 980 000

20.2.2004

30.6.2009

da

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

omejene

Tanzanija

Selous Black rhinoceros Protection Project (Projekt za varstvo črnega nosoroga v rezervatu Selous)

Proračunska vrstica za okolje in gozdove

565 188

1.6.2000

31.5.2003

da

delni

nekateri

majhen

omejene

Tanzanija

Water Supply Programme Regional Centres (Regionalni centri programa sistema za oskrbo z vodo)

ERS

33 660 000

6.6.2003

1.12.2007

da

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

dobre

Tuvalu

Development Support Programme (DSP) (Program razvojne podpore)

ERS

5 865 135

9.2.2000

31.12.2004

da

da

nekateri

majhen

omejene

560 087 162

---

PRILOGA III

PREGLED USPEŠNOSTI PROJEKTOV

Namen te priloge je bralcu zagotoviti osnovne informacije o posameznih okoljskih projektih, ki so bili revidirani v vsaki državi/regiji, ki jo je Sodišče obiskalo med revizijo. Njen namen ni podati zaključka o splošni uspešnosti okoljskih projektov v posamezni državi.

| 1. | V Bocvani okolje v okviru devetega ERS ni bilo osrednji sektor, vendar so bila v okviru prejšnjih ERS temu področju namenjena precejšnja sredstva. Čeprav se je Komisija v času osmega ERS skušala vse bolj osredotočati na izgradnjo institucij v okoljskem sektorju, so rezultati za zdaj zelo omejeni. Osmi gozdarski projekt (2 milijona EUR) je bil zaključen po vmesnem pregledu, predvsem zaradi pomanjkanja zavezanosti izboljšavam upravnih praks in uvedbi nove gozdarske politike s strani organov oblasti države upravičenke. V času revizije je bilo na enem od glavnih projektov izgradnje institucij (14 milijonov EUR, osmi ERS) v Oddelku za parke z živalmi in nacionalne parke (Department of Wildlife and National Parks) doseženega zelo malo, za kar je bilo prav tako v glavnem krivo pomanjkanje zavezanosti s strani upravičenca. Medtem ko projekt s spodbujanjem upravljanja naravnih virov na lokalni osnovi obravnava povezave med revščino in okoljem, pa ne obravnava jasno prispevka, ki naj bi ga prinesel turizem. |
| --- | --- |

1.

V Bocvani okolje v okviru devetega ERS ni bilo osrednji sektor, vendar so bila v okviru prejšnjih ERS temu področju namenjena precejšnja sredstva. Čeprav se je Komisija v času osmega ERS skušala vse bolj osredotočati na izgradnjo institucij v okoljskem sektorju, so rezultati za zdaj zelo omejeni. Osmi gozdarski projekt (2 milijona EUR) je bil zaključen po vmesnem pregledu, predvsem zaradi pomanjkanja zavezanosti izboljšavam upravnih praks in uvedbi nove gozdarske politike s strani organov oblasti države upravičenke. V času revizije je bilo na enem od glavnih projektov izgradnje institucij (14 milijonov EUR, osmi ERS) v Oddelku za parke z živalmi in nacionalne parke (Department of Wildlife and National Parks) doseženega zelo malo, za kar je bilo prav tako v glavnem krivo pomanjkanje zavezanosti s strani upravičenca. Medtem ko projekt s spodbujanjem upravljanja naravnih virov na lokalni osnovi obravnava povezave med revščino in okoljem, pa ne obravnava jasno prispevka, ki naj bi ga prinesel turizem.

| 2. | V Braziliji je okolje v strateškem državnem dokumentu za obdobje 2001–2006 prednostno področje sodelovanja, zlasti glede podpore brazilskim prizadevanjem za ohranitev in trajnostni razvoj amazonskega pragozda. Evropska unija je drugi največji donator pri poskusnem programu za pragozd (Rain Forest Pilot Programme – PPG7) (1). Program PPG7 je brazilski vladi pomagal pri opredelitvi novih okoljskih politik ter krepitvi s tem povezanih institucij in civilne družbe. Prispeval je tudi k ustanovitvi zaščitenih območij, oblikovanju, označevanju in legalizaciji 22 milijonov ha področij za avtohtone prebivalce ter k uvedbi ekstraktivnih rezervatov. Poskusno so se začeli novi pristopi k preprečevanju požarov, agrogozdarstvu, ekološko-okoljskem določanju ekološko-okoljskih območij in integriranim načrtom za ravnanje z okoljem, izvedenih pa je bilo približno 160 predstavitvenih projektov na področju razvoja naravnih virov. Kljub tem dragocenim prispevkom ni bilo doseženo obvladovanje krčenja gozda na področju Amazonke. |
| --- | --- |

2.

V Braziliji je okolje v strateškem državnem dokumentu za obdobje 2001–2006 prednostno področje sodelovanja, zlasti glede podpore brazilskim prizadevanjem za ohranitev in trajnostni razvoj amazonskega pragozda. Evropska unija je drugi največji donator pri poskusnem programu za pragozd (Rain Forest Pilot Programme – PPG7) (1). Program PPG7 je brazilski vladi pomagal pri opredelitvi novih okoljskih politik ter krepitvi s tem povezanih institucij in civilne družbe. Prispeval je tudi k ustanovitvi zaščitenih območij, oblikovanju, označevanju in legalizaciji 22 milijonov ha področij za avtohtone prebivalce ter k uvedbi ekstraktivnih rezervatov. Poskusno so se začeli novi pristopi k preprečevanju požarov, agrogozdarstvu, ekološko-okoljskem določanju ekološko-okoljskih območij in integriranim načrtom za ravnanje z okoljem, izvedenih pa je bilo približno 160 predstavitvenih projektov na področju razvoja naravnih virov. Kljub tem dragocenim prispevkom ni bilo doseženo obvladovanje krčenja gozda na področju Amazonke.

| 3. | Za Program politike naravnih virov (Natural Resources Policy Programme – NRPP) in projekt Ekstraktivni rezervati (Extractive Reserves – Resex), ki sta v teku, je zaradi počasnega izvajanja malo verjetno, da bodo vsi cilji doseženi v predvidenem časovnem okviru. Uspešnost orodij za ravnanje z okoljem, ki so bila razvita, bo odvisna od politične volje za njihovo izvajanje. Strukturne pomanjkljivosti državnih agencij za okolje so vzbudile dvom o tem, da bodo dejavnosti Programa politike naravnih virov v nekaterih državah brez dodatnega financiranja trajne. Projekt Resex je zaradi zamud in spremembe okoliščin deloma izgubil svoj položaj modela „produktivnega ohranjanja“. Trajnost ekstraktivnih rezervatov ni zagotovljena, in to zaradi njihove odvisnosti od gume in brazilskih oreškov ter neuspeha Resexa pri prepričevanju brazilskih organov oblasti, da bi uvedli sisteme finančnega prenosa, s katerimi bi ekstraktiviste nagradili za njihove okoljske storitve. Pri zaključenih predstavitvenih projektih in Usmerjenem raziskovalnem programu so bile za konsolidacijo rezultatov in zagotovitev trajnosti potrebne nadaljnje faze, ki so jih financirali drugi donatorji. Večina predstavitvenih projektov zaradi kratkega izvajalskega obdobja (3 leta) ni bila trajnostnih, njihovih tržnih elementov pa se ni dovolj razvijalo. Rezultatov Usmerjenega raziskovalnega programa se kljub njihovi pomembnosti ni izvajalo na splošno, zato je bil prispevek programa k PPG7 omejen. |
| --- | --- |

3.

Za Program politike naravnih virov (Natural Resources Policy Programme – NRPP) in projekt Ekstraktivni rezervati (Extractive Reserves – Resex), ki sta v teku, je zaradi počasnega izvajanja malo verjetno, da bodo vsi cilji doseženi v predvidenem časovnem okviru. Uspešnost orodij za ravnanje z okoljem, ki so bila razvita, bo odvisna od politične volje za njihovo izvajanje. Strukturne pomanjkljivosti državnih agencij za okolje so vzbudile dvom o tem, da bodo dejavnosti Programa politike naravnih virov v nekaterih državah brez dodatnega financiranja trajne. Projekt Resex je zaradi zamud in spremembe okoliščin deloma izgubil svoj položaj modela „produktivnega ohranjanja“. Trajnost ekstraktivnih rezervatov ni zagotovljena, in to zaradi njihove odvisnosti od gume in brazilskih oreškov ter neuspeha Resexa pri prepričevanju brazilskih organov oblasti, da bi uvedli sisteme finančnega prenosa, s katerimi bi ekstraktiviste nagradili za njihove okoljske storitve. Pri zaključenih predstavitvenih projektih in Usmerjenem raziskovalnem programu so bile za konsolidacijo rezultatov in zagotovitev trajnosti potrebne nadaljnje faze, ki so jih financirali drugi donatorji. Večina predstavitvenih projektov zaradi kratkega izvajalskega obdobja (3 leta) ni bila trajnostnih, njihovih tržnih elementov pa se ni dovolj razvijalo. Rezultatov Usmerjenega raziskovalnega programa se kljub njihovi pomembnosti ni izvajalo na splošno, zato je bil prispevek programa k PPG7 omejen.

| 4. | Na Kitajskem sta okolje in trajnostni razvoj v državnem strateškem dokumentu za obdobje 2002–2006 eno od prednostnih področij sodelovanja, deloma glede na naraščajoč prispevek trenutne stopnje gospodarske rasti na Kitajskem k toplogrednim plinom in podnebnim spremembam. Rezultati štirih glavnih programov, ki se izvajajo ali so bili pred kratkim zaključeni, so različni. Integrirani okoljski program Liaoning (Liaoning Integrated Environmental Programme) je bil pri izboljševanju okolja na splošno uspešen, z izjemo elementa urbanističnega načrtovanja. Program sodelovanja pri ravnanju z okoljem (Environmental Management Co-operation Programme) je dosegel nekaj splošne izgradnje zmogljivosti v javnem sektorju, pri povečanju okoljske ozaveščenosti in zavezanosti v industriji pa je bilo doseženo le malo napredka. Novejši Program naravnega upravljanja gozdov (Natural Forest Management Programme) verjetno ne bo dosegel svojih zelo ambicioznih ciljev. Energetsko-okoljski program (Energy-Environment Programme) je še vedno v zgodnji fazi, vendar je imel težaven začetek. Možnosti za trajnost so dobre, saj je Kitajska močno zavezana izboljšanju varstva okolja ter ima institucionalne in finančne zmogljivosti za ponovitev uspešnih poskusnih projektov. |
| --- | --- |

4.

Na Kitajskem sta okolje in trajnostni razvoj v državnem strateškem dokumentu za obdobje 2002–2006 eno od prednostnih področij sodelovanja, deloma glede na naraščajoč prispevek trenutne stopnje gospodarske rasti na Kitajskem k toplogrednim plinom in podnebnim spremembam. Rezultati štirih glavnih programov, ki se izvajajo ali so bili pred kratkim zaključeni, so različni. Integrirani okoljski program Liaoning (Liaoning Integrated Environmental Programme) je bil pri izboljševanju okolja na splošno uspešen, z izjemo elementa urbanističnega načrtovanja. Program sodelovanja pri ravnanju z okoljem (Environmental Management Co-operation Programme) je dosegel nekaj splošne izgradnje zmogljivosti v javnem sektorju, pri povečanju okoljske ozaveščenosti in zavezanosti v industriji pa je bilo doseženo le malo napredka. Novejši Program naravnega upravljanja gozdov (Natural Forest Management Programme) verjetno ne bo dosegel svojih zelo ambicioznih ciljev. Energetsko-okoljski program (Energy-Environment Programme) je še vedno v zgodnji fazi, vendar je imel težaven začetek. Možnosti za trajnost so dobre, saj je Kitajska močno zavezana izboljšanju varstva okolja ter ima institucionalne in finančne zmogljivosti za ponovitev uspešnih poskusnih projektov.

| 5. | V Osrednjeafriški regiji sta okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov prednostno področje sodelovanja v regionalni strategiji (sedmi, osmi in deveti ERS), ne pa tudi državnih strategij obeh obiskanih držav, Republike Kongo in Gabona. Regionalni projekt za upravljanje informacij o gozdovih (PRGIE) je bil zaradi slabih rezultatov zaključen predčasno. Projektu ključnih vrst (Key Species) v Gabonu goril še ni uspelo privaditi na prisotnost ljudi, turistična dejavnost pa se mora šele začeti. Drugi revidirani projekti so bili uspešnejši. Raziskovalna postaja Makoku (PSVAP 2) je zaradi obnove lahko začela znova delovati. Zdi se, da se je zaradi projekta Vaški lov (Village Hunting project) divji lov že zmanjšal. Glavni regionalni program ECOFAC (Ohranitev in preudarna raba gozdnih ekosistemov v Osrednji Afriki) je povečal ozaveščenost o potrebi po ohranitvi ekvatorialnega gozda in prispeval k varovanju pomembnih zaščitenih območij, pa tudi vzpostavitvi struktur za delovanje. Vendar pomanjkanje finančne sposobnosti zaščitenih področij pomeni, da je ECOFAC, ki se je začel leta 1992, zdaj v svoji četrti fazi. Spopasti se mora s težavami prejšnjih faz, predvsem z omejenim uspehom ukrepov za razvoj podeželja, potrebo po izkoriščanju turističnega potenciala, nezakonitim lovom, zakonito in nezakonito sečnjo dreves zunaj zaščitenih območij in potrebo po večjem sodelovanju nacionalnih organov oblasti. Trajnost projekta Vaški lov (Village Hunting project) prav tako ni zagotovljena, saj je odvisna od financiranja mobilnih brigad, sodelovanja nacionalnih organov oblasti in drugih gospodarskih možnosti lokalnemu prebivalstvu, ki sodeluje pri lovu. |
| --- | --- |

5.

V Osrednjeafriški regiji sta okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov prednostno področje sodelovanja v regionalni strategiji (sedmi, osmi in deveti ERS), ne pa tudi državnih strategij obeh obiskanih držav, Republike Kongo in Gabona. Regionalni projekt za upravljanje informacij o gozdovih (PRGIE) je bil zaradi slabih rezultatov zaključen predčasno. Projektu ključnih vrst (Key Species) v Gabonu goril še ni uspelo privaditi na prisotnost ljudi, turistična dejavnost pa se mora šele začeti. Drugi revidirani projekti so bili uspešnejši. Raziskovalna postaja Makoku (PSVAP 2) je zaradi obnove lahko začela znova delovati. Zdi se, da se je zaradi projekta Vaški lov (Village Hunting project) divji lov že zmanjšal. Glavni regionalni program ECOFAC (Ohranitev in preudarna raba gozdnih ekosistemov v Osrednji Afriki) je povečal ozaveščenost o potrebi po ohranitvi ekvatorialnega gozda in prispeval k varovanju pomembnih zaščitenih območij, pa tudi vzpostavitvi struktur za delovanje. Vendar pomanjkanje finančne sposobnosti zaščitenih področij pomeni, da je ECOFAC, ki se je začel leta 1992, zdaj v svoji četrti fazi. Spopasti se mora s težavami prejšnjih faz, predvsem z omejenim uspehom ukrepov za razvoj podeželja, potrebo po izkoriščanju turističnega potenciala, nezakonitim lovom, zakonito in nezakonito sečnjo dreves zunaj zaščitenih območij in potrebo po večjem sodelovanju nacionalnih organov oblasti. Trajnost projekta Vaški lov (Village Hunting project) prav tako ni zagotovljena, saj je odvisna od financiranja mobilnih brigad, sodelovanja nacionalnih organov oblasti in drugih gospodarskih možnosti lokalnemu prebivalstvu, ki sodeluje pri lovu.

| 6. | V Srednji Ameriki sta v regionalnem strateškem dokumentu za obdobje 2002–2006 zmanjšanje ranljivosti in izboljšanje okolja prednostno področje sodelovanja, ker je regija zelo občutljiva za naravne nesreče. V treh obiskanih državah je trajnostno upravljanje naravnih virov, zlasti v zvezi z vodo in zemljo, v Hondurasu prednostno področje sodelovanja, v Nikaragvi in Gvatemali pa ne. Najinovativnejši dejavnosti projekta Odgovorne porabe in proizvodnje kave (Responsible Coffee Consumption and Production) v Nikaragvi (program za v senci gojeno kavo in odpiranje trga v Španiji) nista dosegli pomembnih rezultatov. V Hondurasu je imel projekt trajnostnega gospodarjenja v rezervatu Tawahka Asangni (Sustainable Management of the Tawahka Asangni Reserve) velik vpliv pri ohranitvi rezervata in izboljševanju pogojev v lokalnih skupnostih. Toda dolgoročno upravljanje rezervata se sooča z izzivi, ki presegajo zmogljivosti izvajalskih nevladnih organizacij in triletnega projekta. Veliko dokončanih dejavnosti ni trajnostnih brez dodatne tehnične in finančne pomoči (2). Tudi projekt Regionalno upravljanje obalnih virov (Regional Management of Coastal Resources) bo za konsolidacijo rezultatov in dokončanje nedokončanih dejavnosti potreboval nadaljnjo podporo. |
| --- | --- |

6.

V Srednji Ameriki sta v regionalnem strateškem dokumentu za obdobje 2002–2006 zmanjšanje ranljivosti in izboljšanje okolja prednostno področje sodelovanja, ker je regija zelo občutljiva za naravne nesreče. V treh obiskanih državah je trajnostno upravljanje naravnih virov, zlasti v zvezi z vodo in zemljo, v Hondurasu prednostno področje sodelovanja, v Nikaragvi in Gvatemali pa ne. Najinovativnejši dejavnosti projekta Odgovorne porabe in proizvodnje kave (Responsible Coffee Consumption and Production) v Nikaragvi (program za v senci gojeno kavo in odpiranje trga v Španiji) nista dosegli pomembnih rezultatov. V Hondurasu je imel projekt trajnostnega gospodarjenja v rezervatu Tawahka Asangni (Sustainable Management of the Tawahka Asangni Reserve) velik vpliv pri ohranitvi rezervata in izboljševanju pogojev v lokalnih skupnostih. Toda dolgoročno upravljanje rezervata se sooča z izzivi, ki presegajo zmogljivosti izvajalskih nevladnih organizacij in triletnega projekta. Veliko dokončanih dejavnosti ni trajnostnih brez dodatne tehnične in finančne pomoči (2). Tudi projekt Regionalno upravljanje obalnih virov (Regional Management of Coastal Resources) bo za konsolidacijo rezultatov in dokončanje nedokončanih dejavnosti potreboval nadaljnjo podporo.

| 7. | V Indoneziji je državni strateški dokument za obdobje 2002–2006 upravljanje naravnih virov, zlasti v zvezi z gozdovi, vodo in podeželskim okoljem, opredelil kot eno od prednostnih področij sodelovanja. Kljub pomembnosti projektov sta njihova vpliv in možnosti za trajnost v večini primerov negotova ali dvomljiva, saj je še vedno prisoten splošni pritisk na okolje, zlasti na gozdne vire, v zadnjih letih pa se je zaradi povečanja prebivalstva in tako zakonitega kot nezakonitega komercialnega izkoriščanja celo povečal, medtem ko je razpoložljivost vladnih sredstev za nadaljevanje dejavnosti običajno negotova. Ekosistem Leuser ogrožata nezakonita sečnja in načrti za gradnjo cest, potrebni pa bodo tudi stalni zaščitni ukrepi. Trajnost projekta Gozd v Berau (Berau Forest) je dvomljiva zaradi težav z lokalnimi lastninskimi pravicami, nadaljevanja nezakonite sečnje in grožnje, ki jo za območje predstavlja možnost premogovniških dejavnosti, za katere so organi oblasti podelili koncesijo. Vendar imajo lahko na trajnost pozitiven učinek drugi dogodki, npr. novejši projekti skušajo povečati lokalno lastništvo ter sodelovanje lokalnih nevladnih organizacij in drugih akterjev civilne družbe. |
| --- | --- |

7.

V Indoneziji je državni strateški dokument za obdobje 2002–2006 upravljanje naravnih virov, zlasti v zvezi z gozdovi, vodo in podeželskim okoljem, opredelil kot eno od prednostnih področij sodelovanja. Kljub pomembnosti projektov sta njihova vpliv in možnosti za trajnost v večini primerov negotova ali dvomljiva, saj je še vedno prisoten splošni pritisk na okolje, zlasti na gozdne vire, v zadnjih letih pa se je zaradi povečanja prebivalstva in tako zakonitega kot nezakonitega komercialnega izkoriščanja celo povečal, medtem ko je razpoložljivost vladnih sredstev za nadaljevanje dejavnosti običajno negotova. Ekosistem Leuser ogrožata nezakonita sečnja in načrti za gradnjo cest, potrebni pa bodo tudi stalni zaščitni ukrepi. Trajnost projekta Gozd v Berau (Berau Forest) je dvomljiva zaradi težav z lokalnimi lastninskimi pravicami, nadaljevanja nezakonite sečnje in grožnje, ki jo za območje predstavlja možnost premogovniških dejavnosti, za katere so organi oblasti podelili koncesijo. Vendar imajo lahko na trajnost pozitiven učinek drugi dogodki, npr. novejši projekti skušajo povečati lokalno lastništvo ter sodelovanje lokalnih nevladnih organizacij in drugih akterjev civilne družbe.

| 8. | V Maliju okolje v okviru osmega in devetega ERS ni bilo osrednji sektor. Kljub temu so bila v okviru sedmega in osmega ERS dodeljena znatna sredstva projektu Boja proti dezertifikaciji (Fight Against Desertification), ki je dosegel pozitivne rezultate, čeprav lahko njegovo trajnost še vedno ogrozijo podnebne spremembe. Podobno so pri projektu AGIR (Namensko upravljanje virov) lokalne populacije sprejele koncepte projekta in v občinske razvojne načrte za obdobje 2005–2009 vključile okoljske dejavnosti. Vendar še ni jasno, ali je projekt prinesel stalno spremembo vedenja lokalne populacije, trajnost pa je odvisna od pripravljenosti lokalnih organov oblasti, da spremembe, ki jih predlaga projekt, „vzamejo za svoje“. |
| --- | --- |

8.

V Maliju okolje v okviru osmega in devetega ERS ni bilo osrednji sektor. Kljub temu so bila v okviru sedmega in osmega ERS dodeljena znatna sredstva projektu Boja proti dezertifikaciji (Fight Against Desertification), ki je dosegel pozitivne rezultate, čeprav lahko njegovo trajnost še vedno ogrozijo podnebne spremembe. Podobno so pri projektu AGIR (Namensko upravljanje virov) lokalne populacije sprejele koncepte projekta in v občinske razvojne načrte za obdobje 2005–2009 vključile okoljske dejavnosti. Vendar še ni jasno, ali je projekt prinesel stalno spremembo vedenja lokalne populacije, trajnost pa je odvisna od pripravljenosti lokalnih organov oblasti, da spremembe, ki jih predlaga projekt, „vzamejo za svoje“.

| 9. | Na Mauritiusu je bilo okolje v okviru osmega in devetega ERS osrednji sektor. Pomoč je na splošno prinesla dobre rezultate, zlasti zgraditev velike čistilne naprave za odpadne vode v okviru osmega ERS, čemur je v okviru devetega ERS sledila podpora sektorski politiki. Regionalni okoljski projekti na območju Indijskega oceana so bili na splošno bolj problematični. Regionalni okoljski projekt v okviru sedmega ERS, katerega proračun je bil 11 milijonov EUR, je prinesel omejene takojšnje rezultate, čeprav so bile nekatere študije kasneje uporabljene v okviru regionalnega programa devetega ERS. Treba bo še počakati, ali bodo vsa nacionalna ministrstva za šolstvo sprejela poskusne kurikulume, ki jih razvija poskusni program za okoljsko izobraževanje v okviru osmega ERS. |
| --- | --- |

9.

Na Mauritiusu je bilo okolje v okviru osmega in devetega ERS osrednji sektor. Pomoč je na splošno prinesla dobre rezultate, zlasti zgraditev velike čistilne naprave za odpadne vode v okviru osmega ERS, čemur je v okviru devetega ERS sledila podpora sektorski politiki. Regionalni okoljski projekti na območju Indijskega oceana so bili na splošno bolj problematični. Regionalni okoljski projekt v okviru sedmega ERS, katerega proračun je bil 11 milijonov EUR, je prinesel omejene takojšnje rezultate, čeprav so bile nekatere študije kasneje uporabljene v okviru regionalnega programa devetega ERS. Treba bo še počakati, ali bodo vsa nacionalna ministrstva za šolstvo sprejela poskusne kurikulume, ki jih razvija poskusni program za okoljsko izobraževanje v okviru osmega ERS.

| 10. | V Maroku okolje v državnem strateškem dokumentu za obdobje 2002–2006 ni prednostno področje sodelovanja, čeprav ta dokument predvideva nekatere ukrepe varstva okolja, in sicer podporo področju voda s subvencioniranjem obrestnih mer Evropske investicijske banke. Rezultati okoljskih projektov so različni in njihova trajnost ni vedno zagotovljena. Rezultati projekta Gefrif na primer so bili na splošno pozitivni, vendar participativni pristop v nadaljnji fazi ni jamčil občutka lastništva in sodelovanja s strani lokalne skupnosti. V okviru projekta Izboljšanja kakovosti zraka v mestih (Improvement of Urban Air Quality) v Tetuanu je bila izdelana diagnostična študija o zmanjšanju emisij v zrak na tem območju, postavljenih pa je bilo več postaj za jemanje vzorcev zraka in laboratorij, ki ga vodi Univerza v Tetuanu. Podobno je projekt Boja proti dezertifikaciji (Fight against Desertification) dosegel polno sodelovanje lokalne skupnosti in prispeval spodbudne rezultate. Toda rezultati in trajnost zaključenega projekta Informacijskega centra za okolje (Maison de l'Environnement) so bili zelo omejeni, saj projektu ni uspelo vzpostaviti dolgoročnih partnerstev za spodbujanje okolja v Fesu in Meknesu. |
| --- | --- |

10.

V Maroku okolje v državnem strateškem dokumentu za obdobje 2002–2006 ni prednostno področje sodelovanja, čeprav ta dokument predvideva nekatere ukrepe varstva okolja, in sicer podporo področju voda s subvencioniranjem obrestnih mer Evropske investicijske banke. Rezultati okoljskih projektov so različni in njihova trajnost ni vedno zagotovljena. Rezultati projekta Gefrif na primer so bili na splošno pozitivni, vendar participativni pristop v nadaljnji fazi ni jamčil občutka lastništva in sodelovanja s strani lokalne skupnosti. V okviru projekta Izboljšanja kakovosti zraka v mestih (Improvement of Urban Air Quality) v Tetuanu je bila izdelana diagnostična študija o zmanjšanju emisij v zrak na tem območju, postavljenih pa je bilo več postaj za jemanje vzorcev zraka in laboratorij, ki ga vodi Univerza v Tetuanu. Podobno je projekt Boja proti dezertifikaciji (Fight against Desertification) dosegel polno sodelovanje lokalne skupnosti in prispeval spodbudne rezultate. Toda rezultati in trajnost zaključenega projekta Informacijskega centra za okolje (Maison de l'Environnement) so bili zelo omejeni, saj projektu ni uspelo vzpostaviti dolgoročnih partnerstev za spodbujanje okolja v Fesu in Meknesu.

| 11. | Na pacifiškem območju je bilo okolje v okviru osmega in devetega ERS osrednji sektor. V vseh treh obiskanih državah, Fidžiju, Kiribatiju in Tuvaluju, je bilo osrednji sektor tudi v okviru osmega ERS, vendar ne tudi devetega ERS. Pregledani okoljski projekti so državam v regiji prinesli širok razpon infrastrukturnih in tehnoloških koristi. Vendar niso bili doseženi vsi pričakovani rezultati. Kampanja za okoljsko ozaveščenost v zvezi z odlagališčem v Naboru, usmerjena k povečanju recikliranja in k temu, da bi širša javnost sprejela nove tarife za odstranjevanje odpadkov, pa še ni organizirana. Da bi se dosegle okoljske koristi ambicioznega projekta Zmanjševanja ranljivosti (Reducing Vulnerability), je potreben dodaten čas za gradnjo na osnovi v praksi pridobljenih informacij. Sistem za trdne odpadke v Tuvaluju se še vedno vodi na minimalistični ravni in tisti, ki niso pripravljeni plačati letne pristojbine službi za ravnanje z odpadki, odpadke še vedno odlagajo kjer koli. Možnosti za trajnost so na pacifiškem območju relativno dobre, ker so regionalne organizacije v dobrem položaju za zagotavljanje nadaljnje podpore. Vendar bo trajnost odvisna tudi od večjega sodelovanja skupnosti in občutka lastništva. |
| --- | --- |

11.

Na pacifiškem območju je bilo okolje v okviru osmega in devetega ERS osrednji sektor. V vseh treh obiskanih državah, Fidžiju, Kiribatiju in Tuvaluju, je bilo osrednji sektor tudi v okviru osmega ERS, vendar ne tudi devetega ERS. Pregledani okoljski projekti so državam v regiji prinesli širok razpon infrastrukturnih in tehnoloških koristi. Vendar niso bili doseženi vsi pričakovani rezultati. Kampanja za okoljsko ozaveščenost v zvezi z odlagališčem v Naboru, usmerjena k povečanju recikliranja in k temu, da bi širša javnost sprejela nove tarife za odstranjevanje odpadkov, pa še ni organizirana. Da bi se dosegle okoljske koristi ambicioznega projekta Zmanjševanja ranljivosti (Reducing Vulnerability), je potreben dodaten čas za gradnjo na osnovi v praksi pridobljenih informacij. Sistem za trdne odpadke v Tuvaluju se še vedno vodi na minimalistični ravni in tisti, ki niso pripravljeni plačati letne pristojbine službi za ravnanje z odpadki, odpadke še vedno odlagajo kjer koli. Možnosti za trajnost so na pacifiškem območju relativno dobre, ker so regionalne organizacije v dobrem položaju za zagotavljanje nadaljnje podpore. Vendar bo trajnost odvisna tudi od večjega sodelovanja skupnosti in občutka lastništva.

| 12. | V Tanzaniji so bila okoljskemu sektorju v okviru sedmega in osmega ERS dodeljena znatna sredstva, v okviru devetega ERS pa okoljski sektor ni več osrednji. Projekt sedmega ERS za nacionalni park Serengeti je prispeval k temu, da park postane finančno trajnosten. Pri podpori Severozahodnemu rezervatu za divjad, glavnemu okoljskemu projektu, financiranemu v okviru sedmega ERS – Posebni program za območja z velikim številom beguncev (Special Programme for Refugee Affected Areas), so bili z omejenim proračunom doseženi dobri rezultati pri izboljšavah infrastrukture in upravljanja. Toda pri uvedbi območij za prosto živeče živali, ki bi jih upravljala lokalna skupnost, je bilo zaradi premajhne zavezanosti Oddelka za divje živali dosežen zelo majhen napredek. Komisija še ni v celoti obravnavala občutljivih vprašanj o vodenju, povezanih z nepreglednim izdajanjem lovskih dovoljenj, kar bi s pravilnim reševanjem omogočilo doseganje trajnosti. Podobna vprašanja v zvezi z vodenjem je treba sprožiti glede podpore rezervatu za divjad Selous pri varstvu ogroženega črnega nosoroga. Kanalizacijski projekt v Mwanzi ni zmanjšal ravni onesnaženja vode, ki teče v jezero Viktorija, na zahtevane standarde, čeprav se bo položaj morda izboljšal, ko bodo izvedeni s tem povezani projekti. |
| --- | --- |

12.

V Tanzaniji so bila okoljskemu sektorju v okviru sedmega in osmega ERS dodeljena znatna sredstva, v okviru devetega ERS pa okoljski sektor ni več osrednji. Projekt sedmega ERS za nacionalni park Serengeti je prispeval k temu, da park postane finančno trajnosten. Pri podpori Severozahodnemu rezervatu za divjad, glavnemu okoljskemu projektu, financiranemu v okviru sedmega ERS – Posebni program za območja z velikim številom beguncev (Special Programme for Refugee Affected Areas), so bili z omejenim proračunom doseženi dobri rezultati pri izboljšavah infrastrukture in upravljanja. Toda pri uvedbi območij za prosto živeče živali, ki bi jih upravljala lokalna skupnost, je bilo zaradi premajhne zavezanosti Oddelka za divje živali dosežen zelo majhen napredek. Komisija še ni v celoti obravnavala občutljivih vprašanj o vodenju, povezanih z nepreglednim izdajanjem lovskih dovoljenj, kar bi s pravilnim reševanjem omogočilo doseganje trajnosti. Podobna vprašanja v zvezi z vodenjem je treba sprožiti glede podpore rezervatu za divjad Selous pri varstvu ogroženega črnega nosoroga. Kanalizacijski projekt v Mwanzi ni zmanjšal ravni onesnaženja vode, ki teče v jezero Viktorija, na zahtevane standarde, čeprav se bo položaj morda izboljšal, ko bodo izvedeni s tem povezani projekti.

---

(1)  Program je bil ustvarjen leta 1990 na vrhu „Skupine sedmih“ industrializiranih držav (G-7) zaradi naraščajočih skrbi o naglem krčenju gozdov v porečju Amazonke. Brazilska vlada je program sprožila leta 1992 na Konferenci o okolju in razvoju v Rio de Janeiru.

(2)  Dejavnosti rezervata Tawahka Asangni nadaljuje drug projekt, ki se financira iz proračunske vrstice za okolje in gozdove.

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| III. | Po podpisu Evropskega soglasja o razvoju decembra 2005, ki daje večji pomen okoljskim vidikom razvojne politike, bo Komisija pregledala in dopolnila Strategijo vključevanja okolja iz leta 2001 in povečala njeno izčrpnost.
  Komisija bo ustanovila medsektorsko usmerjevalno skupino za okolje in razvoj, ki bo zagotovila smernice in izboljšala usklajevanje. Glede kadrovskih potreb bi bilo treba pri določitvi prednostnih nalog za uporabo omejenih virov poudariti izgradnjo zmogljivosti nespecializiranega osebja pri vodenju temeljnih postopkov za vključevanje okolja (pregled projektov) in zagotoviti podporo strokovnjakov ob morebitnih tovrstnih zahtevah med opredelitvijo in oblikovanjem. Osnutek priročnika o vključevanju okolja bo kmalu dokončno oblikovan. Njegovi sestavni deli se že uporabljajo, o njih pa so potekala obširna posvetovanja. Od novembra 2004 do konca leta 2005 se je na sedežu in v delegacijah usposabljalo približno 350 članov osebja. Komisija se zaveda potrebe po nadaljnji krepitvi znanja in bo razmislila o tem, da bi tematski tečaji postali obvezni za ključno osebje.
  Sistemi spremljanja in vrednotenja so že dobro razviti, vendar bo Komisija preučila načine za hitrejše širjenje najboljše prakse iz ocen na projektni ravni. |
| --- | --- |

III.

Po podpisu Evropskega soglasja o razvoju decembra 2005, ki daje večji pomen okoljskim vidikom razvojne politike, bo Komisija pregledala in dopolnila Strategijo vključevanja okolja iz leta 2001 in povečala njeno izčrpnost.

Komisija bo ustanovila medsektorsko usmerjevalno skupino za okolje in razvoj, ki bo zagotovila smernice in izboljšala usklajevanje. Glede kadrovskih potreb bi bilo treba pri določitvi prednostnih nalog za uporabo omejenih virov poudariti izgradnjo zmogljivosti nespecializiranega osebja pri vodenju temeljnih postopkov za vključevanje okolja (pregled projektov) in zagotoviti podporo strokovnjakov ob morebitnih tovrstnih zahtevah med opredelitvijo in oblikovanjem. Osnutek priročnika o vključevanju okolja bo kmalu dokončno oblikovan. Njegovi sestavni deli se že uporabljajo, o njih pa so potekala obširna posvetovanja. Od novembra 2004 do konca leta 2005 se je na sedežu in v delegacijah usposabljalo približno 350 članov osebja. Komisija se zaveda potrebe po nadaljnji krepitvi znanja in bo razmislila o tem, da bi tematski tečaji postali obvezni za ključno osebje.

Sistemi spremljanja in vrednotenja so že dobro razviti, vendar bo Komisija preučila načine za hitrejše širjenje najboljše prakse iz ocen na projektni ravni.

| IV. | Komisija v prizadevanju za boljše vključevanje okolja v državne strateške dokumente naslednje generacije (2007–2013) sistematično pripravlja državne okoljske profile. Vpliv teh državnih okoljskih profilov na nove državne strateške dokumente pa je odvisen predvsem od pomena, ki ga države partnerice pripisujejo okoljskim vprašanjem.
  Splošna proračunska podpora sproža širok politični dialog o razvojnih strategijah partnerjev in je usmerjena v zmanjšanje revščine, makroekonomsko stabilnost in izboljšanje upravljanja javnih financ v skladu s predpisi in obveznostmi (kot je člen 61.2 Sporazuma iz Cotonouja). Komisija si bo prizadevala vključiti okolje na raven političnega dialoga, kadar koli bo to ustrezno. V primeru sektorske proračunske podpore se lahko okoljska vprašanja, značilna za posamezni sektor, upoštevajo preko sektorskega političnega dialoga in samega načrtovanja programov. Predvidi se lahko tudi sektorska proračunska podpora, usmerjena v okolje. Komisija je upoštevala okoljski vidik v trenutni reviziji svojih priročnikov o proračunski podpori in podpori sektorskih politik.
  Pregled projektov z okoljskega vidika se lahko še dodatno izboljša. Za razvojne projekte se je začel izvajati popis presoj vplivov na okolje, ki se bo dokončal in redno dopolnjeval. |
| --- | --- |

IV.

Komisija v prizadevanju za boljše vključevanje okolja v državne strateške dokumente naslednje generacije (2007–2013) sistematično pripravlja državne okoljske profile. Vpliv teh državnih okoljskih profilov na nove državne strateške dokumente pa je odvisen predvsem od pomena, ki ga države partnerice pripisujejo okoljskim vprašanjem.

Splošna proračunska podpora sproža širok politični dialog o razvojnih strategijah partnerjev in je usmerjena v zmanjšanje revščine, makroekonomsko stabilnost in izboljšanje upravljanja javnih financ v skladu s predpisi in obveznostmi (kot je člen 61.2 Sporazuma iz Cotonouja). Komisija si bo prizadevala vključiti okolje na raven političnega dialoga, kadar koli bo to ustrezno. V primeru sektorske proračunske podpore se lahko okoljska vprašanja, značilna za posamezni sektor, upoštevajo preko sektorskega političnega dialoga in samega načrtovanja programov. Predvidi se lahko tudi sektorska proračunska podpora, usmerjena v okolje. Komisija je upoštevala okoljski vidik v trenutni reviziji svojih priročnikov o proračunski podpori in podpori sektorskih politik.

Pregled projektov z okoljskega vidika se lahko še dodatno izboljša. Za razvojne projekte se je začel izvajati popis presoj vplivov na okolje, ki se bo dokončal in redno dopolnjeval.

| V. | Po mnenju Komisije so projekti glede na težavne razmere razvojnega sodelovanja razmeroma uspešni. Treba je upoštevati veliko dejavnikov, ki vplivajo na izvajanje (vključno s politično nestabilnostjo in težavami pri odkrivanju in pregonu), ki so pogosto zunaj nadzora projekta in vplivajo na možnosti za dosego zastavljenih rezultatov in predvidenega učinka.
  Večina okoljskih ukrepov skuša uskladiti cilje ohranjanja in potrebe lokalnega razvoja s podpiranjem trajnostne rabe naravnih virov in drugih dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek (kot je ekološki turizem), in povečati izgradnjo zmogljivosti lokalnih uprav, pristojnih za varstvo okolja.
  Komisija si prizadeva za izboljšanje postopkov za oceno projektov in pospešitev postopkov za izbiro in upravljanje projektov. Del teh prizadevanj je tudi nedavna revizija postopkov za pozive k oddaji predlogov.
  Finančna vzdržnost je zapleten izziv, skupen večini razvojnih projektov, zlasti pa projektom, namenjenim predvsem okoljskim izboljšavam. Stalne težnje k novim načinom zagotavljanja pomoči, ki se razlikujejo od klasičnega projektnega pristopa (sektorski pristopi, programi za podporo sektorskih politik), med drugim upravičujejo skrb za dolgoročno trajnost dejavnosti. |
| --- | --- |

V.

Po mnenju Komisije so projekti glede na težavne razmere razvojnega sodelovanja razmeroma uspešni. Treba je upoštevati veliko dejavnikov, ki vplivajo na izvajanje (vključno s politično nestabilnostjo in težavami pri odkrivanju in pregonu), ki so pogosto zunaj nadzora projekta in vplivajo na možnosti za dosego zastavljenih rezultatov in predvidenega učinka.

Večina okoljskih ukrepov skuša uskladiti cilje ohranjanja in potrebe lokalnega razvoja s podpiranjem trajnostne rabe naravnih virov in drugih dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek (kot je ekološki turizem), in povečati izgradnjo zmogljivosti lokalnih uprav, pristojnih za varstvo okolja.

Komisija si prizadeva za izboljšanje postopkov za oceno projektov in pospešitev postopkov za izbiro in upravljanje projektov. Del teh prizadevanj je tudi nedavna revizija postopkov za pozive k oddaji predlogov.

Finančna vzdržnost je zapleten izziv, skupen večini razvojnih projektov, zlasti pa projektom, namenjenim predvsem okoljskim izboljšavam. Stalne težnje k novim načinom zagotavljanja pomoči, ki se razlikujejo od klasičnega projektnega pristopa (sektorski pristopi, programi za podporo sektorskih politik), med drugim upravičujejo skrb za dolgoročno trajnost dejavnosti.

| VI. | Odgovori Komisije na podrobna priporočila Sodišča so navedeni v odstavkih 88–101. |
| --- | --- |

VI.

Odgovori Komisije na podrobna priporočila Sodišča so navedeni v odstavkih 88–101.

STRATEGIJA KOMISIJE ZA OKOLJSKE VIDIKE NJENE RAZVOJNE POMOČI

| 9.–13. | Komisija bo pregledala in dopolnila Strategijo vključevanja okolja in povečala njeno izčrpnost, ob upoštevanju najnovejšega razvoja politik, kot so nova razvojna politika, strategija trajnostnega razvoja in Tematski program za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo (ENRTP).
  Soglasje o novi razvojni politiki iz leta 2005 zagotavlja možnosti za celovitejši pristop, saj izrecno vključuje okolje in naravne vire kot možno področje za zagotavljanje pomoči, hkrati pa je to prva strategija, pri kateri sodelujejo države članice in Parlament. Program ENRTP ima širše področje uporabe kot njegov predhodnik in nekoliko širši finančni okvir, poleg opredelitve prednostnih nalog za okoljske ukrepe pa vsebuje tudi posebne cilje za spodbujanje vključevanja geografskih instrumentov v prevladujočo usmeritev. Tudi priprava državnih okoljskih profilov na podlagi dialoga z državami partnericami bi morala biti pomemben korak naprej pri spodbujanju tega, da se ustrezen delež sredstev nameni področju okolja in naravnih virov. Nova strategija bo tudi poudarila izvajanje strateških okoljskih presoj (SEA) v skladu z Izjavo o razvojni politiki, vključno z določitvijo meril in poročanja.
  Do zdaj so bili geografski in tematski instrumenti preslabo usklajeni. Vendar se bodo razmere izboljšale, ko se bodo uvedli novi instrumenti za razvojno sodelovanje. Ti poudarjajo subsidiarnost in dopolnjevanje tematskih programov z geografskimi.
  Za različne stopnje financiranja na področju okolja v državah, ki jih Sodišče navaja v odstavku 13, se razvojno sodelovanje Skupnosti upravlja po načelih partnerstva in lastništva v imenu držav prejemnic. To pomeni, da se prednostne naloge mehanizmov geografskega sodelovanja določijo po posvetovalnem postopku, v katerem lahko države partnerice upravičenke namenijo več pozornosti socialnim sektorjem, kot sta zdravstvo in izobraževanje. Vendar si bo Komisija še naprej prizadevala za večjo ozaveščenost o okoljskih vprašanjih v svojih dvostranskih odnosih z državami partnericami. Posebni uredbi za pospeševanje vključevanja okolja v državah v razvoju (2493/2000) in za spodbujanje ohranjanja gozdov v državah v razvoju ter trajnostnega gospodarjenja z njimi (2494/2000) sta za obdobje 2000–2006 zagotovili finančni okvir v znesku 93 milijonov oziroma 249 milijonov eurov. |
| --- | --- |

9.–13.

Komisija bo pregledala in dopolnila Strategijo vključevanja okolja in povečala njeno izčrpnost, ob upoštevanju najnovejšega razvoja politik, kot so nova razvojna politika, strategija trajnostnega razvoja in Tematski program za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo (ENRTP).

Soglasje o novi razvojni politiki iz leta 2005 zagotavlja možnosti za celovitejši pristop, saj izrecno vključuje okolje in naravne vire kot možno področje za zagotavljanje pomoči, hkrati pa je to prva strategija, pri kateri sodelujejo države članice in Parlament. Program ENRTP ima širše področje uporabe kot njegov predhodnik in nekoliko širši finančni okvir, poleg opredelitve prednostnih nalog za okoljske ukrepe pa vsebuje tudi posebne cilje za spodbujanje vključevanja geografskih instrumentov v prevladujočo usmeritev. Tudi priprava državnih okoljskih profilov na podlagi dialoga z državami partnericami bi morala biti pomemben korak naprej pri spodbujanju tega, da se ustrezen delež sredstev nameni področju okolja in naravnih virov. Nova strategija bo tudi poudarila izvajanje strateških okoljskih presoj (SEA) v skladu z Izjavo o razvojni politiki, vključno z določitvijo meril in poročanja.

Do zdaj so bili geografski in tematski instrumenti preslabo usklajeni. Vendar se bodo razmere izboljšale, ko se bodo uvedli novi instrumenti za razvojno sodelovanje. Ti poudarjajo subsidiarnost in dopolnjevanje tematskih programov z geografskimi.

Za različne stopnje financiranja na področju okolja v državah, ki jih Sodišče navaja v odstavku 13, se razvojno sodelovanje Skupnosti upravlja po načelih partnerstva in lastništva v imenu držav prejemnic. To pomeni, da se prednostne naloge mehanizmov geografskega sodelovanja določijo po posvetovalnem postopku, v katerem lahko države partnerice upravičenke namenijo več pozornosti socialnim sektorjem, kot sta zdravstvo in izobraževanje. Vendar si bo Komisija še naprej prizadevala za večjo ozaveščenost o okoljskih vprašanjih v svojih dvostranskih odnosih z državami partnericami. Posebni uredbi za pospeševanje vključevanja okolja v državah v razvoju (2493/2000) in za spodbujanje ohranjanja gozdov v državah v razvoju ter trajnostnega gospodarjenja z njimi (2494/2000) sta za obdobje 2000–2006 zagotovili finančni okvir v znesku 93 milijonov oziroma 249 milijonov eurov.

| 15.–16. | Komisija predvideva ustanovitev medsektorske usmerjevalne skupine za okolje in razvoj, da se zagotovi sistematičnejše splošno spremljanje skupnega operativnega okvira in poročanja. Ta bo delovala poleg obstoječih medsektorskih mehanizmov za koordinacijo, ki že sodelujejo pri izvajanju različnih vidikov strategije vključevanja okolja. Ti vključujejo državne skupine, ki spremljajo načrtovanje geografskih programov, pa tudi ustrezne regionalne oddelke GD za okolje in medsektorsko skupino za podporo kakovosti, ki opravi pregled kakovosti državnih in regionalnih strateških dokumentov, vključno z ustreznim izvajanjem strategije vključevanja okolja v prevladujočo usmeritev. Medsektorsko usklajevanje se izvaja tudi pri nadzorovanju ključnih dejavnosti klicnega centra za okolje ter pri načrtovanju in izvajanju tematskih proračunskih postavk. |
| --- | --- |

15.–16.

Komisija predvideva ustanovitev medsektorske usmerjevalne skupine za okolje in razvoj, da se zagotovi sistematičnejše splošno spremljanje skupnega operativnega okvira in poročanja. Ta bo delovala poleg obstoječih medsektorskih mehanizmov za koordinacijo, ki že sodelujejo pri izvajanju različnih vidikov strategije vključevanja okolja. Ti vključujejo državne skupine, ki spremljajo načrtovanje geografskih programov, pa tudi ustrezne regionalne oddelke GD za okolje in medsektorsko skupino za podporo kakovosti, ki opravi pregled kakovosti državnih in regionalnih strateških dokumentov, vključno z ustreznim izvajanjem strategije vključevanja okolja v prevladujočo usmeritev. Medsektorsko usklajevanje se izvaja tudi pri nadzorovanju ključnih dejavnosti klicnega centra za okolje ter pri načrtovanju in izvajanju tematskih proračunskih postavk.

| 17. | Merila učinkovitosti so usmerjena v programske vidike. Vključujejo število in kakovost celotnih državnih okoljskih profilov in način njihovega upoštevanja v državnih strateških dokumentih. Komisija razvija obsežno vrsto meril učinkovitosti. |
| --- | --- |

17.

Merila učinkovitosti so usmerjena v programske vidike. Vključujejo število in kakovost celotnih državnih okoljskih profilov in način njihovega upoštevanja v državnih strateških dokumentih. Komisija razvija obsežno vrsto meril učinkovitosti.

| 18. | Eden od ciljev preoblikovanja zunanje pomoči je bilo povečanje števila človeških virov, ki upravljajo zunanjo pomoč. Čeprav je bil dosežen napredek, še vedno ne dosega povprečja evropskih donatorjev.
  Komisija je začela svoje službe organizirati tako, da bi ublažila težave zaradi omejenih virov, in preučila kadrovska vprašanja v letnem strateškem načrtovanju.
  Določene so bile osebe za stike v vseh glavnih generalnih direktoratih. V okviru GD RELEX je bila vzpostavljena mreža okoljskih kontaktnih točk. Državni oddelki pri GD ENV imajo pomembno vlogo pri podpori GD RELEX pri izboljšanju profila okoljskih vprašanj med pripravo državnih strateških dokumentov. Kratkoročno okoljsko strokovno znanje in izkušnje so zagotovljene s klicnim centrom za okolje (glej odstavke 19–22).
  Po prenosu pristojnosti za upravljanje zunanje pomoči ima večina delegacij ES kontaktno osebo za okoljska vprašanja, čeprav to področje morda ni edino, za katero je pristojna.
  Strokovno znanje v EuropeAidu je bilo marca 2005 reorganizirano, da se delegacijam učinkovito zagotovi kakovostna podpora. |
| --- | --- |

18.

Eden od ciljev preoblikovanja zunanje pomoči je bilo povečanje števila človeških virov, ki upravljajo zunanjo pomoč. Čeprav je bil dosežen napredek, še vedno ne dosega povprečja evropskih donatorjev.

Komisija je začela svoje službe organizirati tako, da bi ublažila težave zaradi omejenih virov, in preučila kadrovska vprašanja v letnem strateškem načrtovanju.

Določene so bile osebe za stike v vseh glavnih generalnih direktoratih. V okviru GD RELEX je bila vzpostavljena mreža okoljskih kontaktnih točk. Državni oddelki pri GD ENV imajo pomembno vlogo pri podpori GD RELEX pri izboljšanju profila okoljskih vprašanj med pripravo državnih strateških dokumentov. Kratkoročno okoljsko strokovno znanje in izkušnje so zagotovljene s klicnim centrom za okolje (glej odstavke 19–22).

Po prenosu pristojnosti za upravljanje zunanje pomoči ima večina delegacij ES kontaktno osebo za okoljska vprašanja, čeprav to področje morda ni edino, za katero je pristojna.

Strokovno znanje v EuropeAidu je bilo marca 2005 reorganizirano, da se delegacijam učinkovito zagotovi kakovostna podpora.

| 19.–22. | Ko so se začele načrtovati dejavnosti za novo obdobje sodelovanja (2007–2013), je klicni center spet deloval ter svojim uslužbencem zagotavljal usposabljanje in svetovanje. Čeprav je priročnik za okolje še v obliki osnutka, je bil med načrtovanjem programov pogosto uporabljen, skupaj s svojimi predlogi za določitev pooblastil glede državnih okoljskih profilov in različnih ocenjevalnih orodij. Klicni center je leta 2005 obravnaval več kot 160 prošenj za nasvet, ki so se nanašale predvsem na načrtovanje programov.
  Zamuda pri dokončnem oblikovanju priročnika za okolje leta 2005 se lahko pojasni predvsem s potrebo po ustreznem (načrtnem in učinkovitem) obravnavanju vključevanja okoljskih vidikov v nove oblike zagotavljanja pomoči, Sodišče pa priznava, da je to izziv, o katerem večina donatorjev še vedno skuša doseči soglasje. Delo hkrati poteka tudi v okviru Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD-DAC), in sicer o okoljskih ocenjevalnih orodjih za politike, programe in (pomembnejše) načrte.
  Od novembra 2004 do konca leta 2005 se je na sedežu in v delegacijah približno 350 članov osebja ES udeležilo tečajev okoljskega usposabljanja. |
| --- | --- |

19.–22.

Ko so se začele načrtovati dejavnosti za novo obdobje sodelovanja (2007–2013), je klicni center spet deloval ter svojim uslužbencem zagotavljal usposabljanje in svetovanje. Čeprav je priročnik za okolje še v obliki osnutka, je bil med načrtovanjem programov pogosto uporabljen, skupaj s svojimi predlogi za določitev pooblastil glede državnih okoljskih profilov in različnih ocenjevalnih orodij. Klicni center je leta 2005 obravnaval več kot 160 prošenj za nasvet, ki so se nanašale predvsem na načrtovanje programov.

Zamuda pri dokončnem oblikovanju priročnika za okolje leta 2005 se lahko pojasni predvsem s potrebo po ustreznem (načrtnem in učinkovitem) obravnavanju vključevanja okoljskih vidikov v nove oblike zagotavljanja pomoči, Sodišče pa priznava, da je to izziv, o katerem večina donatorjev še vedno skuša doseči soglasje. Delo hkrati poteka tudi v okviru Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD-DAC), in sicer o okoljskih ocenjevalnih orodjih za politike, programe in (pomembnejše) načrte.

Od novembra 2004 do konca leta 2005 se je na sedežu in v delegacijah približno 350 članov osebja ES udeležilo tečajev okoljskega usposabljanja.

| 23. | Z reorganizacijo EuropeAida leta 2005 je bila večina od enajstih tematskih omrežij, ki jih je usklajeval EuropeAid, ukinjena v svoji prvotni obliki. Na začetku leta 2006 je bil sprejet skupen pristop za njihovo ponovno vzpostavitev, ki upošteva okoliščine, izhajajoče iz prenosa pristojnosti za upravljanje pomoči na delegacije in reorganizacijo EuropeAida. Rezultat tega je združitev znanja in strokovnih izkušenj s tega področja, ki so bile prej razpršene po različnih geografskih direktoratih, v na novo ustanovljene tematske enote, oblikovane za izboljšanje kakovosti dejavnosti. Nov pristop do tematskih omrežij poudarja stike z delegacijami. Na tej podlagi se je začelo izvajati veliko dejavnosti tematskih omrežij. To vključuje posvetovanje oseb za stike na področju okolja iz delegacij o predlaganem priročniku za okolje. |
| --- | --- |

23.

Z reorganizacijo EuropeAida leta 2005 je bila večina od enajstih tematskih omrežij, ki jih je usklajeval EuropeAid, ukinjena v svoji prvotni obliki. Na začetku leta 2006 je bil sprejet skupen pristop za njihovo ponovno vzpostavitev, ki upošteva okoliščine, izhajajoče iz prenosa pristojnosti za upravljanje pomoči na delegacije in reorganizacijo EuropeAida. Rezultat tega je združitev znanja in strokovnih izkušenj s tega področja, ki so bile prej razpršene po različnih geografskih direktoratih, v na novo ustanovljene tematske enote, oblikovane za izboljšanje kakovosti dejavnosti. Nov pristop do tematskih omrežij poudarja stike z delegacijami. Na tej podlagi se je začelo izvajati veliko dejavnosti tematskih omrežij. To vključuje posvetovanje oseb za stike na področju okolja iz delegacij o predlaganem priročniku za okolje.

| 24. | Komisija je v letih 2003–2004 dala prednost izvedbi celovite ocene okoljskih predpisov in predpisov za tropski gozd, kot predvideva pravna podlaga obeh programov. V projektni vzorec za terensko fazo okoljskega dela ocene je bilo vključenih 35 projektov iz 16 držav. |
| --- | --- |

24.

Komisija je v letih 2003–2004 dala prednost izvedbi celovite ocene okoljskih predpisov in predpisov za tropski gozd, kot predvideva pravna podlaga obeh programov. V projektni vzorec za terensko fazo okoljskega dela ocene je bilo vključenih 35 projektov iz 16 držav.

| 25.–26. | Komisija je začela vzpostavljati zbirko podatkov, ki bo zagotovila popis vseh ocen projektov, ki jih bo mogoče poiskati in bodo dostopne s ključnimi besedami, ki vključujejo „okolje“. To bo omogočilo sistematičnejšo oceno rezultatov.
  Poročila o spremljanju rezultatov naj bi bila kratka in jedrnata, usmerjena v glavne elemente projektov, zasnovana pa naj bi bila predvsem kot orodje, ki podpira hitre odločitve v zvezi z upravljanjem projektov. |
| --- | --- |

25.–26.

Komisija je začela vzpostavljati zbirko podatkov, ki bo zagotovila popis vseh ocen projektov, ki jih bo mogoče poiskati in bodo dostopne s ključnimi besedami, ki vključujejo „okolje“. To bo omogočilo sistematičnejšo oceno rezultatov.

Poročila o spremljanju rezultatov naj bi bila kratka in jedrnata, usmerjena v glavne elemente projektov, zasnovana pa naj bi bila predvsem kot orodje, ki podpira hitre odločitve v zvezi z upravljanjem projektov.

| 27. | „Sistem kazalnikov politik“ DAC, ki ga uporablja Komisija, omogoča okoljsko poročanje v skladu z direktivami DAC. Komisija je medtem za DAC pripravila poročilo o teh „kazalnikih politike iz Ria“ za leti 2003 in 2004.
  Kot je potrdilo Sodišče, sistem poročanja DAC ne omogoča, da bi izčrpno poročanje izpolnilo podrobne zahteve (ki se še razvijajo) v skladu z okoljskimi konvencijami, zlasti glede zneska izdatkov za ukrepe v podporo posameznih ciljev večstranskih okoljskih sporazumov. Komisija si s spodbujanjem najučinkovitejše uporabe razpoložljivih poročevalskih orodij in informacijskih sistemov prizadeva, da bi bile zagotovljene informacije vse bolj točne. |
| --- | --- |

27.

„Sistem kazalnikov politik“ DAC, ki ga uporablja Komisija, omogoča okoljsko poročanje v skladu z direktivami DAC. Komisija je medtem za DAC pripravila poročilo o teh „kazalnikih politike iz Ria“ za leti 2003 in 2004.

Kot je potrdilo Sodišče, sistem poročanja DAC ne omogoča, da bi izčrpno poročanje izpolnilo podrobne zahteve (ki se še razvijajo) v skladu z okoljskimi konvencijami, zlasti glede zneska izdatkov za ukrepe v podporo posameznih ciljev večstranskih okoljskih sporazumov. Komisija si s spodbujanjem najučinkovitejše uporabe razpoložljivih poročevalskih orodij in informacijskih sistemov prizadeva, da bi bile zagotovljene informacije vse bolj točne.

OCENA USPEŠNOSTI KOMISIJINE INTEGRACIJE OKOLJA

| 29.–35. | Sicer so bile dosežene izboljšave, vendar pa napredek pri vključevanju okolja v prevladujočo usmeritev v načrtovanju državnih programov ni bil tako hiter, kot bi moral biti. Od 60 držav, vključenih v pregled leta 2002, pa samo dve do konca leta 2005 nista imeli nikakršnih državnih okoljskih profilov. Po mnenju Komisije je imelo 19 držav razumno sprejemljive državne okoljske profile, 24 jih je imelo kratke profile (manj kot 10 strani), štiri so bile vključene v regionalni državni okoljski profil, enajst držav pa je profile še pripravljajo ali načrtovalo. Medtem ko ti državni okoljski profili niso mogli prispevati k vključevanju okolja v prevladujočo usmeritev v prvi generaciji državnih strateških dokumentov (2001–2007), so dobro izhodišče za vključitev okolja v njihovo naslednjo generacijo.
  Sprejemanje državnih/regionalnih strateških dokumentov poteka in medsektorski mehanizmi Komisije spremljajo ustrezno vključevanje priporočil državnih okoljskih profilov v instrumente geografskega sodelovanja. Cilj medsektorske skupine za podpiranje kakovosti, ki spremlja vse državne in regionalne strateške dokumente, je zagotoviti takšno skladnost. Kljub temu je napredek na temu področju odvisen tudi od pomena, ki ga države partnerice pripisujejo tem vprašanjem.
  Tudi v neodvisni vmesni oceni Uredbe (ES) št. 2493/2000, ki jo je opravila Komisija, je priporočeno, da se je treba jasno usmeriti v vključevanje v programskem obdobju po letu 2006. To priporočilo bi bilo treba upoštevati v novem programu. Več prostora se bo namenilo vzpostavitvi skladnejšega splošnega pristopa za izgradnjo zmogljivosti v državah v razvoju.
  Možnosti, da se uradniki držav upravičenk udeležijo usposabljanja, ki ga v delegacijah zagotovi klicni center za okolje (glej odstavek 22), povečajo izgradnjo zmogljivosti in krepijo ozaveščenost glede vključevanja okolja v prevladujočo usmeritev tudi v teh državah (glej odstavek 34).
  Predvideva se, da bo tudi postopek priprave državnih okoljskih profilov, ki poteka na podlagi širokega posvetovanja, v katerega so vključene različne zainteresirane strani iz držav upravičenk, učinkovito prispeval h krepitvi okoljske ozaveščenosti in zmogljivosti za vključevanje okolja.
  Kar zadeva usposabljanje na sedežu (glej odstavek 35), je treba omeniti, da se je 70 članov osebja iz generalnih direktoratov za načrtovanje programov udeležilo rednih ali občasnih usposabljanj, ki so od novembra 2004 potekala v Bruslju in so bila usmerjena v programska vprašanja. Oglejte si tudi odgovor na odstavek 22.
  Kar zadeva postopke za pregled okoljskih vidikov državnih strateških dokumentov, ima GD RELEX vzpostavljeno dejavno omrežje okoljskih informatorjev, od katerih večina dela v geografskih direktoratih in zato poznajo okoljska vprašanja ter državne posebnosti.
  Izboljšano usklajevanje med linijskimi GD bo pripomoglo k izboljšanju trenutne ravni nadzora državnih/regijskih strateških dokumentov z zagotavljanjem sinergij in ustrezne delitve odgovornosti. |
| --- | --- |

29.–35.

Sicer so bile dosežene izboljšave, vendar pa napredek pri vključevanju okolja v prevladujočo usmeritev v načrtovanju državnih programov ni bil tako hiter, kot bi moral biti. Od 60 držav, vključenih v pregled leta 2002, pa samo dve do konca leta 2005 nista imeli nikakršnih državnih okoljskih profilov. Po mnenju Komisije je imelo 19 držav razumno sprejemljive državne okoljske profile, 24 jih je imelo kratke profile (manj kot 10 strani), štiri so bile vključene v regionalni državni okoljski profil, enajst držav pa je profile še pripravljajo ali načrtovalo. Medtem ko ti državni okoljski profili niso mogli prispevati k vključevanju okolja v prevladujočo usmeritev v prvi generaciji državnih strateških dokumentov (2001–2007), so dobro izhodišče za vključitev okolja v njihovo naslednjo generacijo.

Sprejemanje državnih/regionalnih strateških dokumentov poteka in medsektorski mehanizmi Komisije spremljajo ustrezno vključevanje priporočil državnih okoljskih profilov v instrumente geografskega sodelovanja. Cilj medsektorske skupine za podpiranje kakovosti, ki spremlja vse državne in regionalne strateške dokumente, je zagotoviti takšno skladnost. Kljub temu je napredek na temu področju odvisen tudi od pomena, ki ga države partnerice pripisujejo tem vprašanjem.

Tudi v neodvisni vmesni oceni Uredbe (ES) št. 2493/2000, ki jo je opravila Komisija, je priporočeno, da se je treba jasno usmeriti v vključevanje v programskem obdobju po letu 2006. To priporočilo bi bilo treba upoštevati v novem programu. Več prostora se bo namenilo vzpostavitvi skladnejšega splošnega pristopa za izgradnjo zmogljivosti v državah v razvoju.

Možnosti, da se uradniki držav upravičenk udeležijo usposabljanja, ki ga v delegacijah zagotovi klicni center za okolje (glej odstavek 22), povečajo izgradnjo zmogljivosti in krepijo ozaveščenost glede vključevanja okolja v prevladujočo usmeritev tudi v teh državah (glej odstavek 34).

Predvideva se, da bo tudi postopek priprave državnih okoljskih profilov, ki poteka na podlagi širokega posvetovanja, v katerega so vključene različne zainteresirane strani iz držav upravičenk, učinkovito prispeval h krepitvi okoljske ozaveščenosti in zmogljivosti za vključevanje okolja.

Kar zadeva usposabljanje na sedežu (glej odstavek 35), je treba omeniti, da se je 70 članov osebja iz generalnih direktoratov za načrtovanje programov udeležilo rednih ali občasnih usposabljanj, ki so od novembra 2004 potekala v Bruslju in so bila usmerjena v programska vprašanja. Oglejte si tudi odgovor na odstavek 22.

Kar zadeva postopke za pregled okoljskih vidikov državnih strateških dokumentov, ima GD RELEX vzpostavljeno dejavno omrežje okoljskih informatorjev, od katerih večina dela v geografskih direktoratih in zato poznajo okoljska vprašanja ter državne posebnosti.

Izboljšano usklajevanje med linijskimi GD bo pripomoglo k izboljšanju trenutne ravni nadzora državnih/regijskih strateških dokumentov z zagotavljanjem sinergij in ustrezne delitve odgovornosti.

| 36.–38. | Splošna proračunska podpora zahteva širok politični dialog o razvojnih strategijah partnerjev in je usmerjena v zmanjšanje revščine, makroekonomsko stabilnost in izboljšanje upravljanja javnih financ v skladu s predpisi in obveznostmi (kot je člen 61.2 Sporazuma iz Cotonouja). Okoljska vprašanja se ponavadi ne upoštevajo pri izpolnjevanju pogojev in pri plačilnih pogojih programov za splošno proračunsko podporo, temveč jih je treba obravnavati v okviru širšega političnega dialoga.
  V posebnem primeru Tanzanije (okvir 5) ima strateški dokument te države za zmanjševanje revščine močno okoljsko komponento. Zato je bilo v okviru ocene uspešnosti črpanja sredstev izvajanje okoljskih ukrepov prepoznano kot eden od elementov, ki jih je upoštevala Komisija pri oceni izvajanja državne strategije za zmanjševanje revščine.
  Pri proračunski podpori za okoljsko občutljiva področja (sektorska proračunska podpora) se posebna okoljska vprašanja lahko upoštevajo v okviru sektorskega političnega dialoga in pri samem oblikovanju programov. Lahko se predvidi tudi sektorska proračunska podpora, usmerjena v okolje.
  Strateške okoljske presoje so uporabno orodje in Komisija si bo prizadevala za spodbujanje njihove uporabe na ravni političnega dialoga, če bo ustrezno.
  Komisija upošteva okoljski vidik pri tekočem posodabljanju svojih priročnikov o proračunski podpori in podpori sektorskim politikam. V teh priročnikih in v priročniku za okolje bo uskladila način obravnave odnosa med okoljskimi vprašanji in proračunsko podporo. |
| --- | --- |

36.–38.

Splošna proračunska podpora zahteva širok politični dialog o razvojnih strategijah partnerjev in je usmerjena v zmanjšanje revščine, makroekonomsko stabilnost in izboljšanje upravljanja javnih financ v skladu s predpisi in obveznostmi (kot je člen 61.2 Sporazuma iz Cotonouja). Okoljska vprašanja se ponavadi ne upoštevajo pri izpolnjevanju pogojev in pri plačilnih pogojih programov za splošno proračunsko podporo, temveč jih je treba obravnavati v okviru širšega političnega dialoga.

V posebnem primeru Tanzanije (okvir 5) ima strateški dokument te države za zmanjševanje revščine močno okoljsko komponento. Zato je bilo v okviru ocene uspešnosti črpanja sredstev izvajanje okoljskih ukrepov prepoznano kot eden od elementov, ki jih je upoštevala Komisija pri oceni izvajanja državne strategije za zmanjševanje revščine.

Pri proračunski podpori za okoljsko občutljiva področja (sektorska proračunska podpora) se posebna okoljska vprašanja lahko upoštevajo v okviru sektorskega političnega dialoga in pri samem oblikovanju programov. Lahko se predvidi tudi sektorska proračunska podpora, usmerjena v okolje.

Strateške okoljske presoje so uporabno orodje in Komisija si bo prizadevala za spodbujanje njihove uporabe na ravni političnega dialoga, če bo ustrezno.

Komisija upošteva okoljski vidik pri tekočem posodabljanju svojih priročnikov o proračunski podpori in podpori sektorskim politikam. V teh priročnikih in v priročniku za okolje bo uskladila način obravnave odnosa med okoljskimi vprašanji in proračunsko podporo.

| 39.–46. | Pregled projektov z okoljskega vidika se lahko še dodatno izboljša. Priročnik za okolje bo zagotovil ustrezne smernice in skladnejša navodila za postopek pregleda projektov.
  Sicer pa sklicevanje na okolje med (omejenim) številom drugih medsektorskih vprašanj pri običajni določitvi in oblikovanju projekta samo po sebi ne ovira ustreznega upoštevanja okoljskih vidikov pri načrtovanju projekta.
  Glede osebja, dodeljenega za spodbujanje vključevanja okolja, si oglejte odgovor na odstavek 18. Pri določitvi prednostnih nalog za uporabo omejenih virov bi bilo treba poudariti izgradnjo zmogljivosti nespecializiranega osebja pri vodenju temeljnih postopkov za vključevanje okolja (pregled projektov) in zagotavljanje razpoložljive podpore strokovnjakov ob morebitnih tovrstnih zahtevah med opredelitvijo in pripravo.
  V zvezi z informacijami o presojah vplivov na okolje se je novembra 2005 s podporo klicnega centra za okolje začel izvajati prvi, čeprav še vedno ne dovolj izčrpen popis presoj vplivov, zlasti s področja prometa. Popis se bo dokončal in redno dopolnjeval, da bodo ustrezne informacije na zahtevo lahko na voljo osebju ES in širši javnosti.
  Delegacija v Nikaragvi iz okvira 6 je regionalna in skrbi za šest držav, osebje je nameščeno v Nikaragvi, Gvatemali, Kostariki in Panami. |
| --- | --- |

39.–46.

Pregled projektov z okoljskega vidika se lahko še dodatno izboljša. Priročnik za okolje bo zagotovil ustrezne smernice in skladnejša navodila za postopek pregleda projektov.

Sicer pa sklicevanje na okolje med (omejenim) številom drugih medsektorskih vprašanj pri običajni določitvi in oblikovanju projekta samo po sebi ne ovira ustreznega upoštevanja okoljskih vidikov pri načrtovanju projekta.

Glede osebja, dodeljenega za spodbujanje vključevanja okolja, si oglejte odgovor na odstavek 18. Pri določitvi prednostnih nalog za uporabo omejenih virov bi bilo treba poudariti izgradnjo zmogljivosti nespecializiranega osebja pri vodenju temeljnih postopkov za vključevanje okolja (pregled projektov) in zagotavljanje razpoložljive podpore strokovnjakov ob morebitnih tovrstnih zahtevah med opredelitvijo in pripravo.

V zvezi z informacijami o presojah vplivov na okolje se je novembra 2005 s podporo klicnega centra za okolje začel izvajati prvi, čeprav še vedno ne dovolj izčrpen popis presoj vplivov, zlasti s področja prometa. Popis se bo dokončal in redno dopolnjeval, da bodo ustrezne informacije na zahtevo lahko na voljo osebju ES in širši javnosti.

Delegacija v Nikaragvi iz okvira 6 je regionalna in skrbi za šest držav, osebje je nameščeno v Nikaragvi, Gvatemali, Kostariki in Panami.

OCENA USPEŠNOSTI OKOLJSKIH PROJEKTOV IN DEJAVNIKI, KI VPLIVAJO NA USPEŠNOST

| 50.–56. | Po mnenju Komisije so projekti glede na težavne razmere razvojnega sodelovanja razmeroma uspešni. Treba je upoštevati veliko dejavnikov, ki vplivajo na izvajanje (vključno s politično nestabilnostjo ter težavami pri odkrivanju in pregonu) in so pogosto zunaj nadzora projekta ter vplivajo na možnosti za dosego zastavljenih rezultatov.
  Finančna vzdržnost je zapleten izziv, skupen večini razvojnih projektov, zlasti pa projektom, namenjenim predvsem okoljskim izboljšavam. Večina okoljskih ukrepov, ki jih je podprla ES, je dejansko skušala uskladiti cilje ohranjanja in lokalne potrebe s podpiranjem trajnostne rabe naravnih virov s strani lokalnih skupnostih in drugih dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek (kot je ekološki turizem), ter tako skušala povečati izgradnjo zmogljivosti lokalnih uprav, pristojnih za varstvo okolja. Gospodarske koristi, ki bi lahko izhajale iz teh dejavnosti, kljub temu verjetno ne bodo izpolnile zahtev za dolgoročno finančno sposobnost prizadevanj za ohranjanje, in to do dejanskega vrednotenja vrste lokalnih in svetovnih okoljskih služb, ki se zagotavlja v območjih ohranjanja.
  V zadnjih nekaj letih je Komisija sprejela ukrepe za povečanje uspešnosti in trajnosti projektov in bo še naprej skrbno spremljala uspešnost projektov, ki se financirajo zaradi nadaljnjih izboljšav.

  Okvir 10. Po mnenju Komisije se je ekološki turizem razvil, čeprav je še dovolj možnosti za nadaljnji razvoj. Veliko je bilo storjenega za odpravo nezakonitega lova na zavarovanih območjih, kjer se izvajajo ukrepi, in na območju varovalnega pasu. Omejeni rezultati nekaterih razvojnih ukrepov so verjetno bolj posledica pomanjkanja izkušenj ali vzorca za tovrstno človekovo in fizično okolje, za katero je značilna zelo nizka raven sprejemanja novosti. V programu ECOFAC so sodelovale različne skupine antropologov, specializiranih za ta okolja, ki so skušali rešiti ta vprašanja. |
| --- | --- |

50.–56.

Po mnenju Komisije so projekti glede na težavne razmere razvojnega sodelovanja razmeroma uspešni. Treba je upoštevati veliko dejavnikov, ki vplivajo na izvajanje (vključno s politično nestabilnostjo ter težavami pri odkrivanju in pregonu) in so pogosto zunaj nadzora projekta ter vplivajo na možnosti za dosego zastavljenih rezultatov.

Finančna vzdržnost je zapleten izziv, skupen večini razvojnih projektov, zlasti pa projektom, namenjenim predvsem okoljskim izboljšavam. Večina okoljskih ukrepov, ki jih je podprla ES, je dejansko skušala uskladiti cilje ohranjanja in lokalne potrebe s podpiranjem trajnostne rabe naravnih virov s strani lokalnih skupnostih in drugih dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek (kot je ekološki turizem), ter tako skušala povečati izgradnjo zmogljivosti lokalnih uprav, pristojnih za varstvo okolja. Gospodarske koristi, ki bi lahko izhajale iz teh dejavnosti, kljub temu verjetno ne bodo izpolnile zahtev za dolgoročno finančno sposobnost prizadevanj za ohranjanje, in to do dejanskega vrednotenja vrste lokalnih in svetovnih okoljskih služb, ki se zagotavlja v območjih ohranjanja.

V zadnjih nekaj letih je Komisija sprejela ukrepe za povečanje uspešnosti in trajnosti projektov in bo še naprej skrbno spremljala uspešnost projektov, ki se financirajo zaradi nadaljnjih izboljšav.

Okvir 10. Po mnenju Komisije se je ekološki turizem razvil, čeprav je še dovolj možnosti za nadaljnji razvoj. Veliko je bilo storjenega za odpravo nezakonitega lova na zavarovanih območjih, kjer se izvajajo ukrepi, in na območju varovalnega pasu. Omejeni rezultati nekaterih razvojnih ukrepov so verjetno bolj posledica pomanjkanja izkušenj ali vzorca za tovrstno človekovo in fizično okolje, za katero je značilna zelo nizka raven sprejemanja novosti. V programu ECOFAC so sodelovale različne skupine antropologov, specializiranih za ta okolja, ki so skušali rešiti ta vprašanja.

| 58.–59. | Komisija si prizadeva za izboljšanje postopkov ocenjevanja projektov (glej odstavek 63). To naj bi v najzgodnejši fazi omogočilo odkrivanje preveč ambicioznih pristopov ali kakršnih koli neskladij med projektnimi cilji in sredstvi, vključno s trajanjem projektov. Tu so bistvenega pomena ocene delegacij. Pomembna elementa sta tudi kakovost logičnega okvira in prisotnost ustreznih, objektivno preverljivih kazalnikov. Vključitev lokalnih skupnosti je osnovni pogoj za izbor projekta in ta vidik se pri oceni projekta temeljito preuči.
  Komisija si prizadeva tudi za pospešitev postopkov za izbiro in upravljanje projektov. Del teh prizadevanj je nedavna revizija postopkov za pozive k oddaji predlogov. Prenos izvedbenih pristojnosti na delegacije je precej izboljšal razmere.
  Ciljev, v katere so usmerjeni okoljski, predvsem pa gozdarski projekti, ni mogoče doseči v kratkem času. Najdaljši čas trajanja projektov, ki se financirajo iz proračuna za okolje in gozdove, je zdaj določen na 60 mesecev. |
| --- | --- |

58.–59.

Komisija si prizadeva za izboljšanje postopkov ocenjevanja projektov (glej odstavek 63). To naj bi v najzgodnejši fazi omogočilo odkrivanje preveč ambicioznih pristopov ali kakršnih koli neskladij med projektnimi cilji in sredstvi, vključno s trajanjem projektov. Tu so bistvenega pomena ocene delegacij. Pomembna elementa sta tudi kakovost logičnega okvira in prisotnost ustreznih, objektivno preverljivih kazalnikov. Vključitev lokalnih skupnosti je osnovni pogoj za izbor projekta in ta vidik se pri oceni projekta temeljito preuči.

Komisija si prizadeva tudi za pospešitev postopkov za izbiro in upravljanje projektov. Del teh prizadevanj je nedavna revizija postopkov za pozive k oddaji predlogov. Prenos izvedbenih pristojnosti na delegacije je precej izboljšal razmere.

Ciljev, v katere so usmerjeni okoljski, predvsem pa gozdarski projekti, ni mogoče doseči v kratkem času. Najdaljši čas trajanja projektov, ki se financirajo iz proračuna za okolje in gozdove, je zdaj določen na 60 mesecev.

| 60. | Pravilo d + 3, ki izhaja iz člena 166 Finančne uredbe, dejansko uvaja začasno omejitev pri upravljanju zunanje pomoči, tako da se posamezne pogodbe in sporazumi (z izjemo revizije in ocene) za izvajanje sporazumov o financiranju ne smejo skleniti pozneje kakor v treh letih po datumu prevzema obveznosti v breme proračuna (rok, imenovan n + 1, je vključen v rok d + 3). Posledice tega pravila se bodo prvič pokazale letos, pri čemer je Finančna uredba začela veljati 1. januarja 2003. Včasih je videti, da to pravilo povzroča določeno število težav pri upravljanju zunanje pomoči. Komisija je predlagala spremembo k členu 166 Finančne uredbe, s katero bi se lahko podaljšal rok sporazuma do 5 let v primeru nekaterih dolgoročnih in večstopenjskih projektov. |
| --- | --- |

60.

Pravilo d + 3, ki izhaja iz člena 166 Finančne uredbe, dejansko uvaja začasno omejitev pri upravljanju zunanje pomoči, tako da se posamezne pogodbe in sporazumi (z izjemo revizije in ocene) za izvajanje sporazumov o financiranju ne smejo skleniti pozneje kakor v treh letih po datumu prevzema obveznosti v breme proračuna (rok, imenovan n + 1, je vključen v rok d + 3). Posledice tega pravila se bodo prvič pokazale letos, pri čemer je Finančna uredba začela veljati 1. januarja 2003. Včasih je videti, da to pravilo povzroča določeno število težav pri upravljanju zunanje pomoči. Komisija je predlagala spremembo k členu 166 Finančne uredbe, s katero bi se lahko podaljšal rok sporazuma do 5 let v primeru nekaterih dolgoročnih in večstopenjskih projektov.

| 61. | Obseg projekta bi bilo treba določiti za vsak primer posebej, ob upoštevanju dejavnikov, ki so značilni za projekt in povezani z okoliščinami. V nekaterih primerih je cilj večregionalnega obsega povečati možnosti za večji vpliv. |
| --- | --- |

61.

Obseg projekta bi bilo treba določiti za vsak primer posebej, ob upoštevanju dejavnikov, ki so značilni za projekt in povezani z okoliščinami. V nekaterih primerih je cilj večregionalnega obsega povečati možnosti za večji vpliv.

| 62. | Komisija se strinja, da bi morale nevladne organizacije in zunanji svetovalci bolje poznati postopke ES. V ta namen se organizirajo regionalni seminarji. Prizadeva si tudi za poenostavitev in uskladitev postopkov ES. |
| --- | --- |

62.

Komisija se strinja, da bi morale nevladne organizacije in zunanji svetovalci bolje poznati postopke ES. V ta namen se organizirajo regionalni seminarji. Prizadeva si tudi za poenostavitev in uskladitev postopkov ES.

| 63. | Komisija se zaveda, da bi bilo treba pri oceni projektov ustrezno upoštevati dejanske razmere na terenu. V skladu s tem novi „Praktični vodnik k pogodbenim postopkom za zunanjo pomoč ES“, ki velja od februarja 2006, pri ocenjevanju predlogov projektov bolj kot prejšnji upošteva stališča delegacij ES.

  Okvir 11. Morda se zdi Projekt naravno upravljanje gozdov (projekt NFMP) preambiciozen, ker zavzema preširoko območje in je politično ciljno usmerjen na osrednjo vladno raven; vendar ga ne smemo obravnavati ločeno. Cilj projekta NFMP je podpirati širši sektorski program osrednje vlade, cilj Programa varovanja naravnih gozdov (program NFPP) je izboljšati sisteme gospodarjenja z gozdovi po vsej državi, zato je projekt NFMP eden iz paketa dodatnih pomoči, sprejetih v okviru programa NFPP za izboljšanje upravljanja gozdov na Kitajskem. Podprt je v okviru programa NFPP, tako da je lahko uspešen na širšem območju in v političnem smislu. |
| --- | --- |

63.

Komisija se zaveda, da bi bilo treba pri oceni projektov ustrezno upoštevati dejanske razmere na terenu. V skladu s tem novi „Praktični vodnik k pogodbenim postopkom za zunanjo pomoč ES“, ki velja od februarja 2006, pri ocenjevanju predlogov projektov bolj kot prejšnji upošteva stališča delegacij ES.

Okvir 11. Morda se zdi Projekt naravno upravljanje gozdov (projekt NFMP) preambiciozen, ker zavzema preširoko območje in je politično ciljno usmerjen na osrednjo vladno raven; vendar ga ne smemo obravnavati ločeno. Cilj projekta NFMP je podpirati širši sektorski program osrednje vlade, cilj Programa varovanja naravnih gozdov (program NFPP) je izboljšati sisteme gospodarjenja z gozdovi po vsej državi, zato je projekt NFMP eden iz paketa dodatnih pomoči, sprejetih v okviru programa NFPP za izboljšanje upravljanja gozdov na Kitajskem. Podprt je v okviru programa NFPP, tako da je lahko uspešen na širšem območju in v političnem smislu.

| 64.–65. | Medtem ko si Komisija prizadeva za večjo učinkovitost postopkov za pripravo projektov, skuša tudi zagotoviti, da se študije izvedljivosti in načrtovanje projektov izvajajo v skladu z visoko kakovostnimi standardi in po načelih lastništva. Glede na to lahko potreba po izvedbi predhodne presoje vpliva na okolje, pri kateri sodelujejo zainteresirane strani, vpliva tudi na trajanje pripravljalne faze.
  Glede postopkov za poziv k oddaji predlogov v okviru tematskih programov se Komisija strinja, da so se pojavile zamude med objavo poziva in podpisom drugega svežnja pogodb. Vendar je treba upoštevati, da je bil poziv k oddaji predlogov leta 2001 eden od prvih pozivov, ki jih je Komisija objavila v okviru tematskih programov za zunanjo pomoč. Kot je bilo že omenjeno, si Komisija od tedaj naprej prizadeva za pospešitev postopkov za izbiro in upravljanje projektov, kar se kaže v velikih izboljšavah, doseženih že pri naslednjem pozivu, objavljenem leta 2003. Postopki za poziv k oddaji predlogov, sprejeti leta 2006, predvidevajo, da čas, ki poteče med objavo poziva k oddaji predlogov in pripravo pogodbe, ne sme biti daljši od enega leta. |
| --- | --- |

64.–65.

Medtem ko si Komisija prizadeva za večjo učinkovitost postopkov za pripravo projektov, skuša tudi zagotoviti, da se študije izvedljivosti in načrtovanje projektov izvajajo v skladu z visoko kakovostnimi standardi in po načelih lastništva. Glede na to lahko potreba po izvedbi predhodne presoje vpliva na okolje, pri kateri sodelujejo zainteresirane strani, vpliva tudi na trajanje pripravljalne faze.

Glede postopkov za poziv k oddaji predlogov v okviru tematskih programov se Komisija strinja, da so se pojavile zamude med objavo poziva in podpisom drugega svežnja pogodb. Vendar je treba upoštevati, da je bil poziv k oddaji predlogov leta 2001 eden od prvih pozivov, ki jih je Komisija objavila v okviru tematskih programov za zunanjo pomoč. Kot je bilo že omenjeno, si Komisija od tedaj naprej prizadeva za pospešitev postopkov za izbiro in upravljanje projektov, kar se kaže v velikih izboljšavah, doseženih že pri naslednjem pozivu, objavljenem leta 2003. Postopki za poziv k oddaji predlogov, sprejeti leta 2006, predvidevajo, da čas, ki poteče med objavo poziva k oddaji predlogov in pripravo pogodbe, ne sme biti daljši od enega leta.

| 66. | Postopki in pravila ES za javno naročanje so zasnovani tako, da se zagotovi najvišja možna raven preglednosti in poštenosti ter omogočita nadzor in kontrola uporabe javnih sredstev. Komisija se strinja, da se postopki lahko še poenostavijo, s čimer bi povečali hitrost in učinkovitost zagotovljene pomoči, tako je v zvezi s tem predlagala spremembe Finančne uredbe. EuropeAid je že opravil prvo revizijo postopkov v skladu s trenutno veljavno uredbo, ki je začela veljati februarja letos (glej novi praktični vodnik).

  Okvir 12. Komisija meni, da je kljub zamudi, ki je nastala med predložitvijo predloga in njegovo odobritvijo, projekt v Braziliji še vedno ustrezen, saj so težave in potrebe, ki naj bi se obravnavale in opisale v predlogu, ob začetku izvajanja projekta še vedno obstajale. Zamudo pri odobritvi projekta je treba čimbolj preprečiti. |
| --- | --- |

66.

Postopki in pravila ES za javno naročanje so zasnovani tako, da se zagotovi najvišja možna raven preglednosti in poštenosti ter omogočita nadzor in kontrola uporabe javnih sredstev. Komisija se strinja, da se postopki lahko še poenostavijo, s čimer bi povečali hitrost in učinkovitost zagotovljene pomoči, tako je v zvezi s tem predlagala spremembe Finančne uredbe. EuropeAid je že opravil prvo revizijo postopkov v skladu s trenutno veljavno uredbo, ki je začela veljati februarja letos (glej novi praktični vodnik).

Okvir 12. Komisija meni, da je kljub zamudi, ki je nastala med predložitvijo predloga in njegovo odobritvijo, projekt v Braziliji še vedno ustrezen, saj so težave in potrebe, ki naj bi se obravnavale in opisale v predlogu, ob začetku izvajanja projekta še vedno obstajale. Zamudo pri odobritvi projekta je treba čimbolj preprečiti.

| 68. | Komisija se strinja s Sodiščem glede bistvenega pomena izgradnje zmogljivosti v državah partnericah. Ta cilj se je v okviru sodelovanja ES dejansko stalno skušalo doseči, čeprav je morda težko zagotoviti kvalitativno in kvantitativno oceno njegovih rezultatov. Dejavnosti za izgradnjo zmogljivosti so bile pogosto lokalno osredotočene (področje izvajanja projektnih ukrepov) in osredotočene na lokalno vladno raven in civilno družbo. Element izgradnje zmogljivosti, ki je osredotočen v osrednjo upravo, je bil pogosteje vključen v okvir obsežnejših dejavnosti, ki so se financirale iz geografskih programov. Vendar je za zagotovitev polne izgradnje zmogljivosti in institucionalne podpore potrebno lastništvo in angažiranost institucij prejemnic. |
| --- | --- |

68.

Komisija se strinja s Sodiščem glede bistvenega pomena izgradnje zmogljivosti v državah partnericah. Ta cilj se je v okviru sodelovanja ES dejansko stalno skušalo doseči, čeprav je morda težko zagotoviti kvalitativno in kvantitativno oceno njegovih rezultatov. Dejavnosti za izgradnjo zmogljivosti so bile pogosto lokalno osredotočene (področje izvajanja projektnih ukrepov) in osredotočene na lokalno vladno raven in civilno družbo. Element izgradnje zmogljivosti, ki je osredotočen v osrednjo upravo, je bil pogosteje vključen v okvir obsežnejših dejavnosti, ki so se financirale iz geografskih programov. Vendar je za zagotovitev polne izgradnje zmogljivosti in institucionalne podpore potrebno lastništvo in angažiranost institucij prejemnic.

| 69. | Pri določitvi in načrtovanju ukrepov v skladu z geografskimi programi si ES vedno prizadeva za zagotovitev najvišje možne stopnje politične angažiranosti države upravičenke. Tudi zaradi na splošno omejenega pomena okoljskih vprašanj v primerjavi z drugimi političnimi prednostnimi nalogami v državah/regijah upravičenkah ta angažiranost dejansko ni vedno tako velika in močna, kot se razglaša, in se ne kaže vedno v ustrezni ravni medsebojnega sodelovanja in podpore na operativni ravni. |
| --- | --- |

69.

Pri določitvi in načrtovanju ukrepov v skladu z geografskimi programi si ES vedno prizadeva za zagotovitev najvišje možne stopnje politične angažiranosti države upravičenke. Tudi zaradi na splošno omejenega pomena okoljskih vprašanj v primerjavi z drugimi političnimi prednostnimi nalogami v državah/regijah upravičenkah ta angažiranost dejansko ni vedno tako velika in močna, kot se razglaša, in se ne kaže vedno v ustrezni ravni medsebojnega sodelovanja in podpore na operativni ravni.

| 70. | Razmere, ki jih je opisalo Sodišče v tem odstavku, izhajajo neposredno iz pravkar opisanih okoliščin (odstavek 69) in nezadostnega poznavanja postopkov ES, navedenih v odgovoru na odstavek 62. Komisija vse bolj poudarja lastništvo in odgovornost uprav v državah partnericah pri upravljanju projektov v skladu z ustreznimi določbami iz Finančne uredbe. Stalne težnje k novim načinom zagotavljanja pomoči, ki se razlikujejo od klasičnega projektnega pristopa (sektorski pristopi, podporni programi sektorskih politik), med drugim upravičujejo očitno prizadevanje za dolgoročno trajnost dejavnosti. Komisija se zaveda težav, povezanih z menjavami osebja, in je žal doživela negativne posledice takšnih sprememb v projektih/programih, zlasti pri tistih, ki so se izvajali na najbolj odročnih območjih. Vendar ta težava ponavadi presega politični dialog, ki ga ES lahko vodi z državami upravičenkami. |
| --- | --- |

70.

Razmere, ki jih je opisalo Sodišče v tem odstavku, izhajajo neposredno iz pravkar opisanih okoliščin (odstavek 69) in nezadostnega poznavanja postopkov ES, navedenih v odgovoru na odstavek 62. Komisija vse bolj poudarja lastništvo in odgovornost uprav v državah partnericah pri upravljanju projektov v skladu z ustreznimi določbami iz Finančne uredbe. Stalne težnje k novim načinom zagotavljanja pomoči, ki se razlikujejo od klasičnega projektnega pristopa (sektorski pristopi, podporni programi sektorskih politik), med drugim upravičujejo očitno prizadevanje za dolgoročno trajnost dejavnosti. Komisija se zaveda težav, povezanih z menjavami osebja, in je žal doživela negativne posledice takšnih sprememb v projektih/programih, zlasti pri tistih, ki so se izvajali na najbolj odročnih območjih. Vendar ta težava ponavadi presega politični dialog, ki ga ES lahko vodi z državami upravičenkami.

| 72. | Komisija pri načrtovanju projektov/programov stalno posveča pozornost potrebi po zvišanju lokalnih eksistenčnih minimumov kot osnovnega pogoja za dolgoročno trajnost prizadevanj za ohranjanje in v skladu s splošnimi cilji za zmanjšanje revščine. Vendar so možnosti za ustvarjanje prihodka na varovanih območjih in okoli njih na splošno omejene in nezadostne za zadovoljitev dolgoročnih potreb glede lokalnega razvoja in varovanja okolja. Glej odgovor Komisije na odstavke 50.–56.
  In kar je najpomembneje, napredek, ki ga spodbujajo sredstva razvojne pomoči ES na tem področju, še naprej ostaja občutljiv za posledice razvoja, ki ga spodbujajo nacionalne in mednarodne politike na drugih področjih, zato je bistvenega pomena, da se zagotovi skladnost politik glede razvoja.
  Znaten obseg dela, opravljenega v okviru programa ECOFAC (Gozdni ekosistemi osrednje Afrike) v vseh letih izvajanja ukrepov, je bil namenjen turizmu in splošnejšim vprašanjem s področja ustvarjanja prihodkov (lovišča v Srednji Afriki, vprašanja v zvezi s turizmom v Kongu Brazzavillu, Gabonu, Ekvatorialni Gvineji, Sao Tomeju). Vse obstoječe zmogljivosti ekološkega turizma na območju izvajanja ukrepov ECOFAC so bile vzpostavljene s pomočjo programa. |
| --- | --- |

72.

Komisija pri načrtovanju projektov/programov stalno posveča pozornost potrebi po zvišanju lokalnih eksistenčnih minimumov kot osnovnega pogoja za dolgoročno trajnost prizadevanj za ohranjanje in v skladu s splošnimi cilji za zmanjšanje revščine. Vendar so možnosti za ustvarjanje prihodka na varovanih območjih in okoli njih na splošno omejene in nezadostne za zadovoljitev dolgoročnih potreb glede lokalnega razvoja in varovanja okolja. Glej odgovor Komisije na odstavke 50.–56.

In kar je najpomembneje, napredek, ki ga spodbujajo sredstva razvojne pomoči ES na tem področju, še naprej ostaja občutljiv za posledice razvoja, ki ga spodbujajo nacionalne in mednarodne politike na drugih področjih, zato je bistvenega pomena, da se zagotovi skladnost politik glede razvoja.

Znaten obseg dela, opravljenega v okviru programa ECOFAC (Gozdni ekosistemi osrednje Afrike) v vseh letih izvajanja ukrepov, je bil namenjen turizmu in splošnejšim vprašanjem s področja ustvarjanja prihodkov (lovišča v Srednji Afriki, vprašanja v zvezi s turizmom v Kongu Brazzavillu, Gabonu, Ekvatorialni Gvineji, Sao Tomeju). Vse obstoječe zmogljivosti ekološkega turizma na območju izvajanja ukrepov ECOFAC so bile vzpostavljene s pomočjo programa.

| 73.–74. | Projektni pristop zagotavlja omejene možnosti, da se z razvojnimi partnericami skupno ocenijo širše okoljske politike in programi držav partneric ter da se pregleda posledice na področju politik zunaj okoljskega sektorja. Državni okoljski profili, ki se trenutno izvajajo v okviru priprave državnih strateških dokumentov, so namenjeni ugotovitvi teh pomanjkljivosti, tako se bodo lahko upoštevale pri načrtovanju pomoči. |
| --- | --- |

73.–74.

Projektni pristop zagotavlja omejene možnosti, da se z razvojnimi partnericami skupno ocenijo širše okoljske politike in programi držav partneric ter da se pregleda posledice na področju politik zunaj okoljskega sektorja. Državni okoljski profili, ki se trenutno izvajajo v okviru priprave državnih strateških dokumentov, so namenjeni ugotovitvi teh pomanjkljivosti, tako se bodo lahko upoštevale pri načrtovanju pomoči.

| 75. | Osrednje vlade od leta 2001 ne izpolnjujejo več pogojev za prosilke ali partnerice za poziv k oddaji predlogov v okviru proračuna za okolje in gozdarstvo ter zato ne morejo izkoriščati pomoči. Lahko pa se vključijo v projekte, predvsem lahko sodelujejo kot partnerice. Čeprav je bilo takšno vključevanje redko, bi ga bilo treba po potrebi spodbujati, da se rezultatom projektov zagotovi trajnost na ravni politike. |
| --- | --- |

75.

Osrednje vlade od leta 2001 ne izpolnjujejo več pogojev za prosilke ali partnerice za poziv k oddaji predlogov v okviru proračuna za okolje in gozdarstvo ter zato ne morejo izkoriščati pomoči. Lahko pa se vključijo v projekte, predvsem lahko sodelujejo kot partnerice. Čeprav je bilo takšno vključevanje redko, bi ga bilo treba po potrebi spodbujati, da se rezultatom projektov zagotovi trajnost na ravni politike.

| 76. | Glede vloge neposredne proračunske podpore si oglejte pripombe k odstavkom 36.–38. |
| --- | --- |

76.

Glede vloge neposredne proračunske podpore si oglejte pripombe k odstavkom 36.–38.

| 77. | Bolj bi si bilo treba prizadevati za boljše širjenje doseženih rezultatov in pridobljenih izkušenj iz projektov programov za okolje in gozdove. Pri ocenjevanju predloga bi bilo treba del proračunskih sredstev nameniti širjenju rezultatov in izkušenj ter vprašanjem trajnosti po koncu dejavnosti. V zadnjem letu izvajanja projekta bi bilo treba pripraviti jasen načrt za širjenje rezultatov in izkušenj ter za prihodnje dejavnosti. Po pričakovanjih bodo vlade v državah upravičenkah po postopku prenosa pristojnosti bolje obveščene o rezultatih projektov.

  Okvir 15. Zasnova Poskusnega programa za deževni gozd (PPG7) je zapletena že od samega začetka. Leta 1992 je sedem gospodarsko najbolj razvitih držav prepričalo Brazilijo, kot gostiteljico Konference Združenih narodov o okolju in razvoju, da se je strinjala s PPG7. Tedaj v državi zavest o nujnosti varovanja okolja na področju Amazonke še ni bila široko razširjena, države udeleženke pa niso imele ustrezne organiziranosti in proračunskih sredstev.
  Sčasoma je program prispeval k ustanovitvi ministrstva za okolje in sekretariatov za okolje v vključenih državah. Izvedla so se tudi mnoga usposabljanja, vendar zaradi velikih menjav osebja njihove prednosti niso bila vedno v celoti izkoriščene.
  Drug oteževalni dejavnik so velike kulturne in zakonodajne razlike med različnimi državami na področju Amazonke. Rondonia je bila na primer edina država, v kateri so z zakonom določili ekološka in gospodarska območja. Druge države niso imele uradne politike, ki bi podpirala določitev ekoloških in gospodarskih območij.
  Izkušnje kažejo, da se ukrepi za „vodenje in nadzor“ ne morejo učinkovito izvajati. Država na tem območju dejansko sploh ni prisotna. Poleg tega bi bila za nadzorovanje petih milijonov kvadratnih kilometrov amazonskega gozda, kar je znatno več od štirih milijonov kvadratnih kilometrov sedanje EU, potrebna močna prisotnost države. Ta pomanjkljivost se postopno odpravlja z zračnim in satelitskim nadzorom.
  Kljub prizadevanjem Ministrstva za okolje v tej smeri je še vedno težko uvesti okoljske politike kot horizontalno vprašanje, ki vključuje tudi druga ministrstva, zlasti zaradi političnega pritiska za gospodarsko rast in zaposlovanje. |
| --- | --- |

77.

Bolj bi si bilo treba prizadevati za boljše širjenje doseženih rezultatov in pridobljenih izkušenj iz projektov programov za okolje in gozdove. Pri ocenjevanju predloga bi bilo treba del proračunskih sredstev nameniti širjenju rezultatov in izkušenj ter vprašanjem trajnosti po koncu dejavnosti. V zadnjem letu izvajanja projekta bi bilo treba pripraviti jasen načrt za širjenje rezultatov in izkušenj ter za prihodnje dejavnosti. Po pričakovanjih bodo vlade v državah upravičenkah po postopku prenosa pristojnosti bolje obveščene o rezultatih projektov.

Okvir 15. Zasnova Poskusnega programa za deževni gozd (PPG7) je zapletena že od samega začetka. Leta 1992 je sedem gospodarsko najbolj razvitih držav prepričalo Brazilijo, kot gostiteljico Konference Združenih narodov o okolju in razvoju, da se je strinjala s PPG7. Tedaj v državi zavest o nujnosti varovanja okolja na področju Amazonke še ni bila široko razširjena, države udeleženke pa niso imele ustrezne organiziranosti in proračunskih sredstev.

Sčasoma je program prispeval k ustanovitvi ministrstva za okolje in sekretariatov za okolje v vključenih državah. Izvedla so se tudi mnoga usposabljanja, vendar zaradi velikih menjav osebja njihove prednosti niso bila vedno v celoti izkoriščene.

Drug oteževalni dejavnik so velike kulturne in zakonodajne razlike med različnimi državami na področju Amazonke. Rondonia je bila na primer edina država, v kateri so z zakonom določili ekološka in gospodarska območja. Druge države niso imele uradne politike, ki bi podpirala določitev ekoloških in gospodarskih območij.

Izkušnje kažejo, da se ukrepi za „vodenje in nadzor“ ne morejo učinkovito izvajati. Država na tem območju dejansko sploh ni prisotna. Poleg tega bi bila za nadzorovanje petih milijonov kvadratnih kilometrov amazonskega gozda, kar je znatno več od štirih milijonov kvadratnih kilometrov sedanje EU, potrebna močna prisotnost države. Ta pomanjkljivost se postopno odpravlja z zračnim in satelitskim nadzorom.

Kljub prizadevanjem Ministrstva za okolje v tej smeri je še vedno težko uvesti okoljske politike kot horizontalno vprašanje, ki vključuje tudi druga ministrstva, zlasti zaradi političnega pritiska za gospodarsko rast in zaposlovanje.

| 78. | Glede finančne trajnosti projektov s področja okolja (npr. varovanje, ohranjanje, valorizacija) si oglejte odgovore k odstavkom 50–56 in 72. |
| --- | --- |

78.

Glede finančne trajnosti projektov s področja okolja (npr. varovanje, ohranjanje, valorizacija) si oglejte odgovore k odstavkom 50–56 in 72.

| 79. | Komisija se zaveda tega problema in ga skuša rešiti s pripravo novega tematskega programa za obdobje 2007–2013, ki poudarja trajnost in dopolnjevanje tematskega programa z geografskimi programi. |
| --- | --- |

79.

Komisija se zaveda tega problema in ga skuša rešiti s pripravo novega tematskega programa za obdobje 2007–2013, ki poudarja trajnost in dopolnjevanje tematskega programa z geografskimi programi.

| 80. | S to ugotovitvijo Sodišča se Komisija v celoti strinja. Spet se sklicujemo na odgovore k odstavkom 50–56 in 72. Po mnenju Komisije je pomembno zagotoviti skladnost politik za razvoj, tako da se prepreči sprejetje ukrepov, ki bi lahko pomenili močne spodbude za kratkoročne gospodarske koristi in s tem slabili prizadevanja za sodelovanje pri ohranjanju in njihove možnosti za trajnost.
  Glede nezakonite sečnje (okvir 16), ki je pogosto ključni dejavnik, ki ogroža izvedljivost nekaterih projektov, ki jih financira ES, je Komisija sprejela Akcijski načrt za uveljavljanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) (COM(2003) 251 konč.) Ta akcijski načrt je pomemben korak v pravi smeri bolj globalnega in celovitega reševanja okoljskih vprašanj, ob upoštevanju temeljnih in pogosto spregledanih vplivov trgovinskih tokov na ohranjanje okolja. |
| --- | --- |

80.

S to ugotovitvijo Sodišča se Komisija v celoti strinja. Spet se sklicujemo na odgovore k odstavkom 50–56 in 72. Po mnenju Komisije je pomembno zagotoviti skladnost politik za razvoj, tako da se prepreči sprejetje ukrepov, ki bi lahko pomenili močne spodbude za kratkoročne gospodarske koristi in s tem slabili prizadevanja za sodelovanje pri ohranjanju in njihove možnosti za trajnost.

Glede nezakonite sečnje (okvir 16), ki je pogosto ključni dejavnik, ki ogroža izvedljivost nekaterih projektov, ki jih financira ES, je Komisija sprejela Akcijski načrt za uveljavljanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) (COM(2003) 251 konč.) Ta akcijski načrt je pomemben korak v pravi smeri bolj globalnega in celovitega reševanja okoljskih vprašanj, ob upoštevanju temeljnih in pogosto spregledanih vplivov trgovinskih tokov na ohranjanje okolja.

| 81. | (a) | Komisija si prizadeva za izboljšanje postopkov za oceno projektov, ki bi morali med drugim omogočiti zagotovitev skladnosti med cilji projektov in njihovim trajanjem. |
| --- | --- | --- |

81.

(a)

Komisija si prizadeva za izboljšanje postopkov za oceno projektov, ki bi morali med drugim omogočiti zagotovitev skladnosti med cilji projektov in njihovim trajanjem.

| (b) | Oglejte si tudi odgovor na odstavke 36–38. |
| --- | --- |

(b)

Oglejte si tudi odgovor na odstavke 36–38.

| (c) in (d) | Komisija trenutno ponovno ocenjuje svojo podporo, ki jo zagotavlja prek skrbniških skladov in splošnih pobud, pri čemer posebno pozornost namenja vprašanjem prepoznavnosti, preverjanja in poročanja. |
| --- | --- |

(c) in (d)

Komisija trenutno ponovno ocenjuje svojo podporo, ki jo zagotavlja prek skrbniških skladov in splošnih pobud, pri čemer posebno pozornost namenja vprašanjem prepoznavnosti, preverjanja in poročanja.

Okvir 16. Za vsa območja naravnih gozdov na Kitajskem se določi kvota za sečnjo, ki količinsko opredeljuje količino lesa, ki se lahko poseka za (i) uporabo v gospodinjstvu/kot kurivo in za (ii) obnovo stanovanj. Za območja, kjer se izvaja Projekt naravnega upravljanja gozdov, velja naslednje: v provinci Sečuan velja popolna prepoved sečnje, v provincah Hunan in Hainan pa ne. V provincah Hunan in Hainan so bili gozdovi v desetletjih zdesetkani in so se ter se še nadomeščajo z bambusom (v Hunanu) in gumijevci (v Hainanu), ki se zakonito uporabljajo za les/gumo. Območja, zasajena z bambusom/gumijevci, so v skupni lasti in mejijo na območja z naravnimi gozdovi. Poroča se, da kmetje posegajo na območja z naravnimi gozdovi, ko sekajo v svojih gozdovih, ki so v skupni lasti. Po podatkih delegacije ES na Kitajskem ni nezakonite sečnje lesa za uporabo v komercialne namene v lesni industriji. Sečnja v komercialne namene v provincah Hunan in Hainan ne vpliva na uspešnost izvajanja projekta za gospodarjenje z gozdovi. Ko podeželsko prebivalstvo uporablja naravne gozdove, ima prav Projekt naravnega upravljanja gozdov nalogo, da razvije modele trajnostne rabe.

V Indoneziji je Komisija podprla Projekt upravljanje gozdov v Berauu (projekt BFMP), ki je uvedel trajnostno upravljanje gozdov in pomagal zavarovati mednarodno pomembne raziskovalne parcele STREK, ki so bila prvotno vzpostavljena s pomočjo CIRAD-a, Francija.

Premogovniška dejavnost še vedno pomeni nevarnost. Vendar bo predvideni novi projekt, participativno načrtovanje naravnih virov v Berauu in Buluganu, zagotovil splošen okvir za integralno načrtovanje rabe zemljišč, ki ga potrebujejo regionalne skupščine za izbiro med različnimi možnostmi rabe zemljišč, ki temelji na poznavanju podatkov.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 82. | Po podpisu Evropskega soglasja o razvoju decembra 2005, ki daje večji pomen okoljskim vidikom razvojne politike, bo Komisija pregledala in dopolnila strategijo vključevanja okolja iz leta 2001 in povečala njeno izčrpnost. |
| --- | --- |

82.

Po podpisu Evropskega soglasja o razvoju decembra 2005, ki daje večji pomen okoljskim vidikom razvojne politike, bo Komisija pregledala in dopolnila strategijo vključevanja okolja iz leta 2001 in povečala njeno izčrpnost.

| 83. | Glede kadrovskih potreb bi bilo treba pri določitvi prednostnih nalog za uporabo omejenih virov poudariti izgradnjo zmogljivosti nespecializiranega osebja za vodenje temeljnih postopkov za vključevanje okolja (pregled projektov) in zagotavljanje podpore strokovnjakov ob morebitnih tovrstnih zahtevah med opredelitvijo in oblikovanjem.
  Osnutek priročnika o vključevanju okolja bo kmalu dokončno oblikovan. Njegovi sestavni deli se že uporabljajo, o njih pa so potekala obširna posvetovanja. Od novembra 2004 do konca leta 2005 se je na sedežu in v delegacijah usposabljalo približno 350 članov osebja. Komisija se strinja glede potrebe po nadaljnji krepitvi znanja in bo razmislila o tem, da bi bili tematski tečaji obvezni za ključno osebje.
  Sistemi spremljanja in vrednotenja so že dobro razviti, vendar bo Komisija preučila načine za hitrejše širjenje najboljše prakse iz ocen na projektni ravni. |
| --- | --- |

83.

Glede kadrovskih potreb bi bilo treba pri določitvi prednostnih nalog za uporabo omejenih virov poudariti izgradnjo zmogljivosti nespecializiranega osebja za vodenje temeljnih postopkov za vključevanje okolja (pregled projektov) in zagotavljanje podpore strokovnjakov ob morebitnih tovrstnih zahtevah med opredelitvijo in oblikovanjem.

Osnutek priročnika o vključevanju okolja bo kmalu dokončno oblikovan. Njegovi sestavni deli se že uporabljajo, o njih pa so potekala obširna posvetovanja. Od novembra 2004 do konca leta 2005 se je na sedežu in v delegacijah usposabljalo približno 350 članov osebja. Komisija se strinja glede potrebe po nadaljnji krepitvi znanja in bo razmislila o tem, da bi bili tematski tečaji obvezni za ključno osebje.

Sistemi spremljanja in vrednotenja so že dobro razviti, vendar bo Komisija preučila načine za hitrejše širjenje najboljše prakse iz ocen na projektni ravni.

| 84. | Komisija v prizadevanju za boljše vključevanje okolja v državne strateške dokumente naslednje generacije (2007–2013) sistematično pripravlja državne okoljske profile. Vpliv teh državnih okoljskih profilov na nove državne strateške dokumente pa je odvisen predvsem od pomena, ki ga države partnerice pripisujejo okoljskim vprašanjem.
  Splošna proračunska podpora sproža širok politični dialog o razvojnih strategijah partnerjev in je usmerjena v zmanjšanje revščine, makroekonomsko stabilnost in izboljšanje upravljanja javnih financ v skladu s predpisi in obveznostmi (kot je člen 61.2 Sporazuma iz Cotonouja). Komisija si bo prizadevala vključiti okolje na raven političnega dialoga, kadar koli bo to ustrezno. V primeru sektorske proračunske podpore se lahko okoljska vprašanja, značilna za posamezni sektor, upoštevajo prek sektorskega političnega dialoga in samega načrtovanja programov. Predvidi se lahko tudi sektorska proračunska podpora, usmerjena v okolje. Komisija je upoštevala okoljski vidik tudi v trenutni reviziji svojih priročnikov o proračunski podpori in podpori sektorskih politik. |
| --- | --- |

84.

Komisija v prizadevanju za boljše vključevanje okolja v državne strateške dokumente naslednje generacije (2007–2013) sistematično pripravlja državne okoljske profile. Vpliv teh državnih okoljskih profilov na nove državne strateške dokumente pa je odvisen predvsem od pomena, ki ga države partnerice pripisujejo okoljskim vprašanjem.

Splošna proračunska podpora sproža širok politični dialog o razvojnih strategijah partnerjev in je usmerjena v zmanjšanje revščine, makroekonomsko stabilnost in izboljšanje upravljanja javnih financ v skladu s predpisi in obveznostmi (kot je člen 61.2 Sporazuma iz Cotonouja). Komisija si bo prizadevala vključiti okolje na raven političnega dialoga, kadar koli bo to ustrezno. V primeru sektorske proračunske podpore se lahko okoljska vprašanja, značilna za posamezni sektor, upoštevajo prek sektorskega političnega dialoga in samega načrtovanja programov. Predvidi se lahko tudi sektorska proračunska podpora, usmerjena v okolje. Komisija je upoštevala okoljski vidik tudi v trenutni reviziji svojih priročnikov o proračunski podpori in podpori sektorskih politik.

| 85. | Po mnenju Komisije so projekti glede na težavne razmere razvojnega sodelovanja razmeroma uspešni. Treba je upoštevati veliko dejavnikov, ki vplivajo na izvajanje (vključno s politično nestabilnostjo in težavami pri odkrivanju in pregonu), ki so pogosto zunaj nadzora projekta in vplivajo na možnosti za dosego zastavljenih rezultatov in predvidenega učinka. Komisija si prizadeva za izboljšanje postopkov za oceno projektov.
  Komisija daje vse večji poudarek lastništvu in odgovornosti partnerskih uprav pri upravljanju dejavnosti, tudi v skladu z ustreznimi določbami iz Finančne uredbe. Stalne težnje k novim načinom zagotavljanja pomoči, ki se razlikujejo od klasičnega projektnega pristopa (sektorski pristopi, programi za podporo sektorskih politik), med drugim upravičujejo skrb za dolgoročno trajnost dejavnosti. |
| --- | --- |

85.

Po mnenju Komisije so projekti glede na težavne razmere razvojnega sodelovanja razmeroma uspešni. Treba je upoštevati veliko dejavnikov, ki vplivajo na izvajanje (vključno s politično nestabilnostjo in težavami pri odkrivanju in pregonu), ki so pogosto zunaj nadzora projekta in vplivajo na možnosti za dosego zastavljenih rezultatov in predvidenega učinka. Komisija si prizadeva za izboljšanje postopkov za oceno projektov.

Komisija daje vse večji poudarek lastništvu in odgovornosti partnerskih uprav pri upravljanju dejavnosti, tudi v skladu z ustreznimi določbami iz Finančne uredbe. Stalne težnje k novim načinom zagotavljanja pomoči, ki se razlikujejo od klasičnega projektnega pristopa (sektorski pristopi, programi za podporo sektorskih politik), med drugim upravičujejo skrb za dolgoročno trajnost dejavnosti.

| 86. | Razvojno sodelovanje Komisije se upravlja po načelih partnerstva in lastništva v imenu držav prejemnic. To pomeni, da se prednostne naloge mehanizmov geografskega sodelovanja določijo po posvetovalnem postopku, v katerem lahko države partnerice upravičenke namenijo več pozornosti socialnim sektorjem, kot sta zdravstvo in izobraževanje. Komisija si bo še naprej prizadevala za večjo ozaveščenost o okoljskih vprašanjih v svojih dvostranskih odnosih z državami partnericami. Komisija svoja prizadevanja usmerja v optimalno uporabo omejenih virov. Zato se je marca 2005 izvedla reorganizacija tematskega strokovnega znanja in izkušenj v EuropeAidu, da se učinkovito zagotovi dobra kakovostna podpora. |
| --- | --- |

86.

Razvojno sodelovanje Komisije se upravlja po načelih partnerstva in lastništva v imenu držav prejemnic. To pomeni, da se prednostne naloge mehanizmov geografskega sodelovanja določijo po posvetovalnem postopku, v katerem lahko države partnerice upravičenke namenijo več pozornosti socialnim sektorjem, kot sta zdravstvo in izobraževanje. Komisija si bo še naprej prizadevala za večjo ozaveščenost o okoljskih vprašanjih v svojih dvostranskih odnosih z državami partnericami. Komisija svoja prizadevanja usmerja v optimalno uporabo omejenih virov. Zato se je marca 2005 izvedla reorganizacija tematskega strokovnega znanja in izkušenj v EuropeAidu, da se učinkovito zagotovi dobra kakovostna podpora.

| 87. | Komisija bo pregledala in dopolnila Strategijo vključevanja okolja iz leta 2001 in povečala njeno izčrpnost, ob upoštevanju najnovejšega razvoja politik, kot so Evropsko soglasje o razvoju iz decembra 2005, strategija trajnostnega razvoja in Tematski program za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo (ENRTP). |
| --- | --- |

87.

Komisija bo pregledala in dopolnila Strategijo vključevanja okolja iz leta 2001 in povečala njeno izčrpnost, ob upoštevanju najnovejšega razvoja politik, kot so Evropsko soglasje o razvoju iz decembra 2005, strategija trajnostnega razvoja in Tematski program za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo (ENRTP).

| 88. | Komisija bo ustanovila medsektorsko usmerjevalno skupino za okolje in razvoj, ki bo zagotovila smernice in izboljšala usklajevanje.
  Nadaljnje sinergije se bodo razvijale z ustanovitvijo Opazovalnice za okolje in trajnostni razvoj, ki jo vzpostavi Skupno raziskovalno središče ES, za podporo načrtovanju programov in izvajanju razvojne politike ES. |
| --- | --- |

88.

Komisija bo ustanovila medsektorsko usmerjevalno skupino za okolje in razvoj, ki bo zagotovila smernice in izboljšala usklajevanje.

Nadaljnje sinergije se bodo razvijale z ustanovitvijo Opazovalnice za okolje in trajnostni razvoj, ki jo vzpostavi Skupno raziskovalno središče ES, za podporo načrtovanju programov in izvajanju razvojne politike ES.

| 89. | Pri določitvi prednostnih nalog za uporabo omejenih virov bi bilo treba poudariti izgradnjo zmogljivosti nespecializiranega osebja pri vodenju temeljnih postopkov za vključevanje okolja (pregled projektov) in zagotoviti podporo strokovnjakov ob morebitnih tovrstnih zahtevah med opredelitvijo in oblikovanjem. |
| --- | --- |

89.

Pri določitvi prednostnih nalog za uporabo omejenih virov bi bilo treba poudariti izgradnjo zmogljivosti nespecializiranega osebja pri vodenju temeljnih postopkov za vključevanje okolja (pregled projektov) in zagotoviti podporo strokovnjakov ob morebitnih tovrstnih zahtevah med opredelitvijo in oblikovanjem.

| 90. | Za leto 2006 je predvidena odobritev priročnika o vključevanju okolja, ki se bo poslal pristojnim službam ES v Bruselj in delegacijam. Skladnost se bo preverila v okviru pregledov Skupine za podporo kakovosti v fazah določitve in oblikovanja dejavnosti. |
| --- | --- |

90.

Za leto 2006 je predvidena odobritev priročnika o vključevanju okolja, ki se bo poslal pristojnim službam ES v Bruselj in delegacijam. Skladnost se bo preverila v okviru pregledov Skupine za podporo kakovosti v fazah določitve in oblikovanja dejavnosti.

| 91. | Komisija se zaveda potrebe po nadaljnji krepitvi znanja in bo razmislila o tem, da bi tematski tečaji postali obvezni za ključno osebje. To odločitev je treba sprejeti hkrati z odločitvijo o dodelitvi potrebnih proračunskih sredstev za te tečaje. Komisija bo to zadevo obravnavala leta 2006. |
| --- | --- |

91.

Komisija se zaveda potrebe po nadaljnji krepitvi znanja in bo razmislila o tem, da bi tematski tečaji postali obvezni za ključno osebje. To odločitev je treba sprejeti hkrati z odločitvijo o dodelitvi potrebnih proračunskih sredstev za te tečaje. Komisija bo to zadevo obravnavala leta 2006.

| 92. | Komisija bo v tej fazi razmislila o izvedbi splošne ocene te faze in možnostih za boljšo uporabo podatkov iz sistema spremljanja za povečanje uspešnosti.
  Komisija je začela vzpostavljati zbirko podatkov, ki bo zagotovila popis vseh ocen projektov, ki jih bo mogoče poiskati in bodo dostopne s ključnimi besedami, ki vključujejo „okolje“. To bo omogočilo sistematičnejšo oceno rezultatov. |
| --- | --- |

92.

Komisija bo v tej fazi razmislila o izvedbi splošne ocene te faze in možnostih za boljšo uporabo podatkov iz sistema spremljanja za povečanje uspešnosti.

Komisija je začela vzpostavljati zbirko podatkov, ki bo zagotovila popis vseh ocen projektov, ki jih bo mogoče poiskati in bodo dostopne s ključnimi besedami, ki vključujejo „okolje“. To bo omogočilo sistematičnejšo oceno rezultatov.

| 93. | Komisija se zaveda, da si bo morala še naprej prizadevati za povečanje svojih zmogljivosti za zagotavljanje čim točnejših informacij o okoljskih izdatkih. Možnosti za uresničitev tega so omejene, zlasti glede možnosti za določitev okoljskih izdatkov iz neokoljskih projektov. |
| --- | --- |

93.

Komisija se zaveda, da si bo morala še naprej prizadevati za povečanje svojih zmogljivosti za zagotavljanje čim točnejših informacij o okoljskih izdatkih. Možnosti za uresničitev tega so omejene, zlasti glede možnosti za določitev okoljskih izdatkov iz neokoljskih projektov.

| 94. | V programskih smernicah za naslednjo generacijo državnih strateških dokumentov se posebej zahteva analiza razmer na področju okolja na podlagi državnega okoljskega profila in določitev možnih področij ukrepanja (v okviru osrednjega sektorja ali okoljskih/naravnih virov kot posebnega sektorja). |
| --- | --- |

94.

V programskih smernicah za naslednjo generacijo državnih strateških dokumentov se posebej zahteva analiza razmer na področju okolja na podlagi državnega okoljskega profila in določitev možnih področij ukrepanja (v okviru osrednjega sektorja ali okoljskih/naravnih virov kot posebnega sektorja).

| 95. | S posodobitvijo ustreznih priročnikov, ki naj bi bila dokončana leta 2006, si bo Komisija zlasti prizadevala za boljše vključevanje okolja v prevladujočo usmeritev v svoji neposredni proračunski podpori z dialogom o strategijah za zmanjšanje revščine, ki spremljajo splošno proračunsko podporo, in, če je ustrezno, z dialogom o sektorski politiki in načrtovanjem posamezne sektorske proračunske podpore (izpolnjevanje pogojev in plačilni pogoji).
  Če je ustrezno, je treba spodbujati strateške okoljske presoje vladnih politik, zlasti v zvezi s sektorskimi pristopi/sektorsko proračunsko podporo, usmerjeno v okoljsko občutljivejša področja. |
| --- | --- |

95.

S posodobitvijo ustreznih priročnikov, ki naj bi bila dokončana leta 2006, si bo Komisija zlasti prizadevala za boljše vključevanje okolja v prevladujočo usmeritev v svoji neposredni proračunski podpori z dialogom o strategijah za zmanjšanje revščine, ki spremljajo splošno proračunsko podporo, in, če je ustrezno, z dialogom o sektorski politiki in načrtovanjem posamezne sektorske proračunske podpore (izpolnjevanje pogojev in plačilni pogoji).

Če je ustrezno, je treba spodbujati strateške okoljske presoje vladnih politik, zlasti v zvezi s sektorskimi pristopi/sektorsko proračunsko podporo, usmerjeno v okoljsko občutljivejša področja.

| 96. | Postopki za pregled projektov bodo določeni v okoljskem priročniku. Njihova uporaba se bo spremljala v okviru pregledov podpore kakovosti med opredelitvijo in oblikovanjem. Komisija bo proučila možnost, da delegacijam ES na tem področju zaupa pomembnejšo vlogo, na način, ki bo združljiv s trenutno in prihodnjo možno razpoložljivostjo usposobljenih človeških virov, ob upoštevanju potrebe, da ne bo nasprotovala stalnim prizadevanjem za poenostavitev postopkov. Poudarek bo na izgradnji zmogljivosti nespecializiranega osebja, ki bo izvajalo pregled projektov, in na zagotavljanju podpore na zahtevo. |
| --- | --- |

96.

Postopki za pregled projektov bodo določeni v okoljskem priročniku. Njihova uporaba se bo spremljala v okviru pregledov podpore kakovosti med opredelitvijo in oblikovanjem. Komisija bo proučila možnost, da delegacijam ES na tem področju zaupa pomembnejšo vlogo, na način, ki bo združljiv s trenutno in prihodnjo možno razpoložljivostjo usposobljenih človeških virov, ob upoštevanju potrebe, da ne bo nasprotovala stalnim prizadevanjem za poenostavitev postopkov. Poudarek bo na izgradnji zmogljivosti nespecializiranega osebja, ki bo izvajalo pregled projektov, in na zagotavljanju podpore na zahtevo.

| 97. | Večino teh pregledov bo v fazi oblikovanja opravila Skupina za podporo kakovosti, ki preuči kakovost in skladnost predlaganega ukrepa, vključno s kakovostjo in popolnostjo vseh predhodnih študij in določb iz osnutkov finančnih sporazumov. |
| --- | --- |

97.

Večino teh pregledov bo v fazi oblikovanja opravila Skupina za podporo kakovosti, ki preuči kakovost in skladnost predlaganega ukrepa, vključno s kakovostjo in popolnostjo vseh predhodnih študij in določb iz osnutkov finančnih sporazumov.

| 98. | Komisija se zaveda, da bi bilo treba pri oceni projektov ustrezno upoštevati dejanske razmere na območju. V skladu s tem novi „Praktični vodnik k pogodbenim postopkom za zunanjo pomoč ES“, ki velja od februarja 2006, pri ocenjevanju predlogov projektov bolj kot prejšnji upošteva stališča delegacij ES. |
| --- | --- |

98.

Komisija se zaveda, da bi bilo treba pri oceni projektov ustrezno upoštevati dejanske razmere na območju. V skladu s tem novi „Praktični vodnik k pogodbenim postopkom za zunanjo pomoč ES“, ki velja od februarja 2006, pri ocenjevanju predlogov projektov bolj kot prejšnji upošteva stališča delegacij ES.

| 99. | Komisija se strinja, da se postopki lahko še poenostavijo, da se poveča hitrost in učinkovitost zagotovljene pomoči, hkrati pa zagotovita preglednost in poštenost. Komisija je v zvezi s tem predlagala spremembe Finančne uredbe. EuropeAid je že opravil prvo revizijo postopkov v skladu s trenutno veljavno uredbo, ki je začela veljati februarja letos (glej novi praktični vodnik). |
| --- | --- |

99.

Komisija se strinja, da se postopki lahko še poenostavijo, da se poveča hitrost in učinkovitost zagotovljene pomoči, hkrati pa zagotovita preglednost in poštenost. Komisija je v zvezi s tem predlagala spremembe Finančne uredbe. EuropeAid je že opravil prvo revizijo postopkov v skladu s trenutno veljavno uredbo, ki je začela veljati februarja letos (glej novi praktični vodnik).

| 100. | Predvideni Tematski program za okolje in naravne vire, vključno z energijo, bo spodbudil lokalne skupnosti k trajnostnemu upravljanju virov in spodbujal vključevanje takšnih ukrepov v geografske programe. |
| --- | --- |

100.

Predvideni Tematski program za okolje in naravne vire, vključno z energijo, bo spodbudil lokalne skupnosti k trajnostnemu upravljanju virov in spodbujal vključevanje takšnih ukrepov v geografske programe.

| 101. | Komisija bo v okviru svoje revidirane okoljske strategije razmislila o izvedbi študije o razpoložljivih možnostih za zagotavljanje pomoči v sektorju okolja in pri tem črpala iz lastnih izkušenj in izkušenj drugih donatorjev ter upoštevala trenutne postopkovne in pravne omejitve. |
| --- | --- |

101.

Komisija bo v okviru svoje revidirane okoljske strategije razmislila o izvedbi študije o razpoložljivih možnostih za zagotavljanje pomoči v sektorju okolja in pri tem črpala iz lastnih izkušenj in izkušenj drugih donatorjev ter upoštevala trenutne postopkovne in pravne omejitve.

---