# Europeiska unionens C 227E/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 227E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången21 september 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 227E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången21 september 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Europaparlamentet |
| | Måndag, 26 september 2005 |
| 2006/C 227E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Inkomna dokument


  Framställningar


  Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet


  Välkomnande av de bulgariska och rumänska observatörerna


  Arbetsplan


  Prioritering av parlamentets arbete (debatt)


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa (debatt)


  1. Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, 2. Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut ***I (debatt)


  Lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning ***I (debatt)


  Protokoll till tonfiskeavtalet EEG/Islamiska förbundsrepubliken Komorerna (2005–2010) * (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 10 |
| BILAGA | 12 |
| | Tisdag, 27 september 2005 |
| 2006/C 227E/2 | PROTOKOLL | 13 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)


  Förfarande för beviljande och återkallande av flyktingstatus i medlemsstaterna * (debatt)


  Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (debatt)


  Omröstning


  Samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Avtal mellan EG och Bulgarien om vissa luftfartsaspekter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Avtal mellan EG och Kroatien om vissa luftfartsaspekter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Protokoll till tonfiskeavtalet EEG/Islamiska förbundsrepubliken Komorerna (2005–2010) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Begäran om att upphäva Marios Matsakis parlamentariska immunitet (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism (artikel 131 i arbetsordningen) (slutomröstning)


  Förfarande för beviljande och återkallande av flyktingstatus i medlemsstaterna * (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Den territoriella sammanhållningens roll för regional utveckling – Ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdena (debatt)


  Resultatet av översynen av pågående lagstiftningsarbete (debatt)


  Frågestund (frågor till kommissionen)


  Reumatiska sjukdomar (skriftlig förklaring)


  Utvecklingen av gemenskapens järnvägar ***I – Certifiering av personal som arbetar som tåg- och lokförare ***I – Internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter ***I – Kontraktsenliga kvalitetskrav för järnvägsfrakt ***I – (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 24 |
| BILAGA I | 26 |
| BILAGA II | 30 |
| ANTAGNA TEXTER | 39 |
| P6_TA(2005)0342Samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om rättelse av direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (KOM(2005)0214 – C6-0155/2005 – 2005/0100(COD)) | 39 |
| P6_TA(2005)0343Avtal mellan EG och Bulgarien om vissa luftfartsaspekter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om vissa luftfartsaspekter KOM(2005)0158 – C6-0177/2005 – 2005/0060(CNS)) | 39 |
| P6_TA(2005)0344Avtal mellan EG och Kroatien om vissa luftfartsaspekter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0159 – C6-0173/2005 – 2005/0059(CNS)) | 40 |
| P6_TA(2005)0345Avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 297/95 om de avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten (KOM(2005)0106 – C6-0137/2005 – 2005/0023(CNS)) | 40 |
| P6_TA(2005)0346Protokoll till tonfiskeavtalet EG/Komorerna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005–31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Unionen Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (KOM(2005)0187 – C6-0154/2005 – 2005/0092(CNS)) | 42 |
| P6_TA(2005)0347Marios Matsakis immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran om upphävande av Marios Matsakis immunitet (2004/2194(IMM)) | 44 |
| P6_TA(2005)0348Bevarande av uppgifter för lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade kungarikets initiativ om utkastet till rådets rambeslut om bevarande av uppgifter som har behandlats och lagrats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller uppgifter i allmänna kommunikationsnät för förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism (8958/2004 – C6-0198/2004 – 2004/0813(CNS)) | 45 |
| P6_TA(2005)0349Förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (14203/2004 – C6-0200/2004 – 2000/0238(CNS)) | 46 |
| | Onsdag, 28 september 2005 |
| 2006/C 227E/3 | PROTOKOLL | 83 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Anslagsöverföringar


  Inledande av förhandlingar med Turkiet – Tilläggsprotokoll till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, till följd av utvidgningen *** (debatt)


  Välkomsthälsning


  Omröstning


  Tilläggsprotokoll till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, till följd av utvidgningen *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Inledande av förhandlingar med Turkiet (omröstning)


  Välkomsthälsning


  Omröstning (fortsättning)


  1. Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, 2. Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut ***I (omröstning)


  Lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning ***I (omröstning)


  Utvecklingen av gemenskapens järnvägar ***I (omröstning)


  Certifiering av personal som arbetar som tåg- och lokförare ***I (omröstning)


  Internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter ***I (omröstning)


  Kontraktsenliga kvalitetskrav för järnvägsfrakt ***I (omröstning)


  Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa (omröstning)


  Den territoriella sammanhållningens roll för regional utveckling (omröstning)


  Ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdena (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Fastställelse av immunitet (uppföljning)


  Olja (debatt)


  Reform av Förenta nationerna och millennieutvecklingsmålen (debatt)


  Frågestund (frågor till rådet)


  Vitryssland (debatt)


  Strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (debatt)


  Andelen förnybar energi i EU (debatt)


  Minoriteters mänskliga rättigheter i Kosovo (debatt)


  Minska antalet dödsoffer i trafiken i EU (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 95 |
| BILAGA I | 97 |
| BILAGA II | 114 |
| ANTAGNA TEXTER | 163 |
| P6_TA(2005)0350Inledande av förhandlingar med TurkietEuropaparlamentets resolution om inledandet av förhandlingar med Turkiet | 163 |
| P6_TA(2005)0351Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (KOM(2004)0486 – C6-0141/2004 – 2004/0155(COD)) | 166 |
| P6_TC1-COD(2004)0155Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) | 167 |
| BILAGA IFÖRTECKNING ÖVER VERKSAMHETER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR ÖMSESIDIGT ERKÄNNANDE | 236 |
| BILAGA IIKLASSIFICERING AV POSTER UTANFÖR BALANSRÄKNINGEN | 236 |
| BILAGA IIIBEHANDLING AV MOTPARTSKREDITRISKER I DERIVATINSTRUMENT, REPOR, VÄRDEPAPPERS- OCH RÅVARULÅN, TRANSAKTIONER MED LÅNG AVVECKLINGSCYKEL SAMT MARGINALUTLÅNING | 237 |
| BILAGA IVTYPER AV DERIVAT | 255 |
| BILAGA VTEKNISKA KRITERIER AVSEENDE ORGANISATION OCH RISKHANTERING | 256 |
| BILAGA VISCHABLONMETODEN | 257 |
| BILAGA VIIINTERNMETODEN | 272 |
| BILAGA VIIIKREDITRISKREDUCERING | 300 |
| BILAGA IXVÄRDEPAPPERISERING | 331 |
| BILAGA XOPERATIV RISK | 349 |
| BILAGA XITEKNISKA KRITERIER FÖR DE BEHÖRIGA MYNDIGHETERNAS ÖVERSYN OCH UTVÄRDERING | 357 |
| BILAGA XIITEKNISKA KRITERIER FÖR UPPLYSNINGSPLIKT | 358 |
| BILAGA XIII | 365 |
| BILAGA XIV | 366 |
| P6_TA(2005)0352Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (KOM(2004)0486 – C6-0144/2004 – 2004/0159(COD)) | 371 |
| P6_TC1-COD(2004)0159Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) | 371 |
| BILAGA IBERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR POSITIONSRISK | 396 |
| BILAGA IIBERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR AVVECKLINGS- OCH MOTPARTSKREDITRISK | 408 |
| BILAGA IIIBERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR VALUTAKURSRISK | 411 |
| BILAGA IVBERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR RÅVARURISK | 412 |
| BILAGA VANVÄNDNING AV INTERNA MODELLER FÖR BERÄKNING AV KAPITALKRAV | 416 |
| BILAGA VIBERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR STORA EXPONERINGAR | 421 |
| BILAGA VIIHANDEL | 422 |
| BILAGA VIIIUPPHÄVDA DIREKTIV | 426 |
| BILAGA IXJÄMFÖRELSETABELL | 427 |
| P6_TA(2005)0353Lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (KOM(2004)0177 – C6-0005/2004 – 2004/0065(COD)) | 432 |
| P6_TC1-COD(2004)0065Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG | 432 |
| P6_TA(2005)0354Utvecklingen av gemenskapens järnvägar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) | 460 |
| P6_TC1-COD(2004)0047Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar och om ändring av direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg | 460 |
| P6_TA(2005)0355Certifiering av personal som arbetar som tåg- och lokförare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighetsprövning av tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på gemenskapens järnvägsnät (KOM(2004)0142 – C6-0002/2004 – 2004/0048(COD)) | 464 |
| P6_TC1-COD(2004)0048Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om behörighetsprövning av lokförare respektive förare och tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på gemenskapens järnvägsnät | 465 |
| BILAGA IGEMENSKAPSMODELL FÖR FÖRARBEVIS OCH HARMONISERAT KOMPLETTERANDE INTYG | 480 |
| BILAGA IILOKFÖRARENS ARBETSUPPGIFTER | 482 |
| BILAGA IIIGRUNDLÄGGANDE KRAV | 482 |
| BILAGA IVYRKESKVALIFIKATIONER | 485 |
| BILAGA VPROV AVSEENDE ALLMÄNNA YRKESKUNSKAPER | 486 |
| BILAGA VIPROV AVSEENDE YRKESKUNSKAPER OM RULLANDE MATERIEL | 486 |
| BILAGA VIIPROV AVSEENDE YRKESKUNSKAPER OM INFRASTRUKTUR | 488 |
| P6_TA(2005)0356Internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter (KOM(2004)0143 – C6-0003/2004 – 2004/0049(COD)) | 490 |
| P6_TC1-COD(2004)0049Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om tågresenärers rättigheter och skyldigheter | 490 |
| BILAGA IMINIMIINFORMATION SOM SKALL TILLHANDAHÅLLAS AV JÄRNVÄGSFÖRETAG | 506 |
| BILAGA IIMINIMIINFORMATION SOM SKALL FINNAS PÅ BILJETTEN | 507 |
| P6_TA(2005)0357Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för EuropaEuropaparlamentets resolution om Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa | 508 |
| P6_TA(2005)0358Den territoriella sammanhållningens roll för regional utvecklingEuropaparlamentets resolution om den territoriella sammanhållningens betydelse för den regionala utvecklingen (2004/2256(INI)) | 509 |
| P6_TA(2005)0359Ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdenaEuropaparlamentets resolution om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (2004/2253(INI)) | 512 |
| | Torsdag, 29 september 2005 |
| 2006/C 227E/4 | PROTOKOLL | 520 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Textilindustrin (debatt)


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Framtidsutsikter för handelsförbindelserna mellan EU och Kina (debatt)


  Omröstning


  Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (omröstning)


  Olja (omröstning)


  Reform av Förenta nationerna och millennieutvecklingsmålen (omröstning)


  Vitryssland (omröstning)


  Strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (omröstning)


  Andelen förnybar energi i EU (omröstning)


  Minska antalet dödsoffer i trafiken i EU (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet


  Föredragningslista


  Utnämning av de bulgariska och rumänska observatörerna till parlamentsutskotten


  Framtidsutsikter för handelsförbindelserna mellan EU och Kina (fortsättning på debatten)


  Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)


  Nepal


  Tunisien


  Vojvodina


  Omröstning


  Nepal (omröstning)


  Tunisien (omröstning)


  Vojvodina (omröstning)


  Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)


  Beslut om vissa dokument


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 532 |
| BILAGA ILISTA ÖVER OBSERVATÖRER SOM UTNÄMNTS TILL PARLAMENTSUTSKOTTEN | 534 |
| BILAGA II | 537 |
| BILAGA III | 552 |
| ANTAGNA TEXTER | 578 |
| P6_TA(2005)0360Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta staterEuropaparlamentets resolution om vinavtalet mellan Europeiska unionen och Förenta staterna | 578 |
| P6_TA(2005)0361OljaEuropaparlamentets resolution om oljeberoendet | 580 |
| P6_TA(2005)0362Reform av Förenta nationerna och MillenieutvecklingsmålenEuropaparlamentets resolution om resultaten från Förenta nationernas världstoppmöte (14–16 september 2005) | 582 |
| P6_TA(2005)0363VitrysslandEuropaparlamentets resolution om Vitryssland | 585 |
| P6_TA(2005)0364Relationerna mellan EU och IndienEuropaparlamentets resolution om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (2004/2169(INI)) | 589 |
| P6_TA(2005)0365Andelen förnybar energi i EUEuropaparlamentets resolution om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (2004/2153(INI)) | 599 |
| P6_TA(2005)0366Minska antalet dödsoffer i trafiken i EUEuropaparlamentets resolution om det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet: Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar (2004/2162(INI)) | 609 |
| P6_TA(2005)0367NepalEuropaparlamentets resolution om Nepal | 616 |
| P6_TA(2005)0368TunisienEuropaparlamentets resolution om Tunisien | 618 |
| P6_TA(2005)0369VojvodinaEuropaparlamentets resolution om skydd av den etniska mångfalden i Vojvodina | 620 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Europaparlamentet

Måndag, 26 september 2005

2006/C 227E/1

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Inkomna dokument

Framställningar

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Utskottens och delegationernas sammansättning

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Välkomnande av de bulgariska och rumänska observatörerna

Arbetsplan

Prioritering av parlamentets arbete (debatt)

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa (debatt)

1. Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, 2. Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut ***I (debatt)

Lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning ***I (debatt)

Protokoll till tonfiskeavtalet EEG/Islamiska förbundsrepubliken Komorerna (2005–2010) * (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

10

BILAGA

12

Tisdag, 27 september 2005

2006/C 227E/2

PROTOKOLL

13

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Förfarande för beviljande och återkallande av flyktingstatus i medlemsstaterna * (debatt)

Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (debatt)

Omröstning

Samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Avtal mellan EG och Bulgarien om vissa luftfartsaspekter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Avtal mellan EG och Kroatien om vissa luftfartsaspekter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Protokoll till tonfiskeavtalet EEG/Islamiska förbundsrepubliken Komorerna (2005–2010) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Begäran om att upphäva Marios Matsakis parlamentariska immunitet (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism (artikel 131 i arbetsordningen) (slutomröstning)

Förfarande för beviljande och återkallande av flyktingstatus i medlemsstaterna * (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Den territoriella sammanhållningens roll för regional utveckling – Ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdena (debatt)

Resultatet av översynen av pågående lagstiftningsarbete (debatt)

Frågestund (frågor till kommissionen)

Reumatiska sjukdomar (skriftlig förklaring)

Utvecklingen av gemenskapens järnvägar ***I – Certifiering av personal som arbetar som tåg- och lokförare ***I – Internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter ***I – Kontraktsenliga kvalitetskrav för järnvägsfrakt ***I – (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

24

BILAGA I

26

BILAGA II

30

ANTAGNA TEXTER

39

P6_TA(2005)0342Samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om rättelse av direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (KOM(2005)0214 – C6-0155/2005 – 2005/0100(COD))

39

P6_TA(2005)0343Avtal mellan EG och Bulgarien om vissa luftfartsaspekter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om vissa luftfartsaspekter KOM(2005)0158 – C6-0177/2005 – 2005/0060(CNS))

39

P6_TA(2005)0344Avtal mellan EG och Kroatien om vissa luftfartsaspekter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0159 – C6-0173/2005 – 2005/0059(CNS))

40

P6_TA(2005)0345Avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 297/95 om de avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten (KOM(2005)0106 – C6-0137/2005 – 2005/0023(CNS))

40

P6_TA(2005)0346Protokoll till tonfiskeavtalet EG/Komorerna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005–31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Unionen Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (KOM(2005)0187 – C6-0154/2005 – 2005/0092(CNS))

42

P6_TA(2005)0347Marios Matsakis immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran om upphävande av Marios Matsakis immunitet (2004/2194(IMM))

44

P6_TA(2005)0348Bevarande av uppgifter för lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade kungarikets initiativ om utkastet till rådets rambeslut om bevarande av uppgifter som har behandlats och lagrats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller uppgifter i allmänna kommunikationsnät för förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism (8958/2004 – C6-0198/2004 – 2004/0813(CNS))

45

P6_TA(2005)0349Förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (14203/2004 – C6-0200/2004 – 2000/0238(CNS))

46

Onsdag, 28 september 2005

2006/C 227E/3

PROTOKOLL

83

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Anslagsöverföringar

Inledande av förhandlingar med Turkiet – Tilläggsprotokoll till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, till följd av utvidgningen *** (debatt)

Välkomsthälsning

Omröstning

Tilläggsprotokoll till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, till följd av utvidgningen *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Inledande av förhandlingar med Turkiet (omröstning)

Välkomsthälsning

Omröstning (fortsättning)

1. Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, 2. Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut ***I (omröstning)

Lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning ***I (omröstning)

Utvecklingen av gemenskapens järnvägar ***I (omröstning)

Certifiering av personal som arbetar som tåg- och lokförare ***I (omröstning)

Internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter ***I (omröstning)

Kontraktsenliga kvalitetskrav för järnvägsfrakt ***I (omröstning)

Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa (omröstning)

Den territoriella sammanhållningens roll för regional utveckling (omröstning)

Ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdena (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Fastställelse av immunitet (uppföljning)

Olja (debatt)

Reform av Förenta nationerna och millennieutvecklingsmålen (debatt)

Frågestund (frågor till rådet)

Vitryssland (debatt)

Strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (debatt)

Andelen förnybar energi i EU (debatt)

Minoriteters mänskliga rättigheter i Kosovo (debatt)

Minska antalet dödsoffer i trafiken i EU (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

95

BILAGA I

97

BILAGA II

114

ANTAGNA TEXTER

163

P6_TA(2005)0350Inledande av förhandlingar med TurkietEuropaparlamentets resolution om inledandet av förhandlingar med Turkiet

163

P6_TA(2005)0351Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (KOM(2004)0486 – C6-0141/2004 – 2004/0155(COD))

166

P6_TC1-COD(2004)0155Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning)

167

BILAGA IFÖRTECKNING ÖVER VERKSAMHETER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR ÖMSESIDIGT ERKÄNNANDE

236

BILAGA IIKLASSIFICERING AV POSTER UTANFÖR BALANSRÄKNINGEN

236

BILAGA IIIBEHANDLING AV MOTPARTSKREDITRISKER I DERIVATINSTRUMENT, REPOR, VÄRDEPAPPERS- OCH RÅVARULÅN, TRANSAKTIONER MED LÅNG AVVECKLINGSCYKEL SAMT MARGINALUTLÅNING

237

BILAGA IVTYPER AV DERIVAT

255

BILAGA VTEKNISKA KRITERIER AVSEENDE ORGANISATION OCH RISKHANTERING

256

BILAGA VISCHABLONMETODEN

257

BILAGA VIIINTERNMETODEN

272

BILAGA VIIIKREDITRISKREDUCERING

300

BILAGA IXVÄRDEPAPPERISERING

331

BILAGA XOPERATIV RISK

349

BILAGA XITEKNISKA KRITERIER FÖR DE BEHÖRIGA MYNDIGHETERNAS ÖVERSYN OCH UTVÄRDERING

357

BILAGA XIITEKNISKA KRITERIER FÖR UPPLYSNINGSPLIKT

358

BILAGA XIII

365

BILAGA XIV

366

P6_TA(2005)0352Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (KOM(2004)0486 – C6-0144/2004 – 2004/0159(COD))

371

P6_TC1-COD(2004)0159Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning)

371

BILAGA IBERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR POSITIONSRISK

396

BILAGA IIBERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR AVVECKLINGS- OCH MOTPARTSKREDITRISK

408

BILAGA IIIBERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR VALUTAKURSRISK

411

BILAGA IVBERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR RÅVARURISK

412

BILAGA VANVÄNDNING AV INTERNA MODELLER FÖR BERÄKNING AV KAPITALKRAV

416

BILAGA VIBERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR STORA EXPONERINGAR

421

BILAGA VIIHANDEL

422

BILAGA VIIIUPPHÄVDA DIREKTIV

426

BILAGA IXJÄMFÖRELSETABELL

427

P6_TA(2005)0353Lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (KOM(2004)0177 – C6-0005/2004 – 2004/0065(COD))

432

P6_TC1-COD(2004)0065Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG

2005/.../EG

432

P6_TA(2005)0354Utvecklingen av gemenskapens järnvägar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD))

460

P6_TC1-COD(2004)0047Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar och om ändring av direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg

2005/.../EG

och om ändring av direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg

460

P6_TA(2005)0355Certifiering av personal som arbetar som tåg- och lokförare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighetsprövning av tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på gemenskapens järnvägsnät (KOM(2004)0142 – C6-0002/2004 – 2004/0048(COD))

464

P6_TC1-COD(2004)0048Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om behörighetsprövning av lokförare respektive förare och tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på gemenskapens järnvägsnät

lokförare respektive förare och

465

BILAGA IGEMENSKAPSMODELL FÖR FÖRARBEVIS OCH HARMONISERAT KOMPLETTERANDE INTYG

480

BILAGA IILOKFÖRARENS ARBETSUPPGIFTER

482

BILAGA IIIGRUNDLÄGGANDE KRAV

482

BILAGA IVYRKESKVALIFIKATIONER

485

BILAGA VPROV AVSEENDE ALLMÄNNA YRKESKUNSKAPER

486

BILAGA VIPROV AVSEENDE YRKESKUNSKAPER OM RULLANDE MATERIEL

486

BILAGA VIIPROV AVSEENDE YRKESKUNSKAPER OM INFRASTRUKTUR

488

P6_TA(2005)0356Internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter (KOM(2004)0143 – C6-0003/2004 – 2004/0049(COD))

490

P6_TC1-COD(2004)0049Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om tågresenärers rättigheter och skyldigheter

om tågresenärers

490

BILAGA IMINIMIINFORMATION SOM SKALL TILLHANDAHÅLLAS AV JÄRNVÄGSFÖRETAG

506

BILAGA IIMINIMIINFORMATION SOM SKALL FINNAS PÅ BILJETTEN

507

P6_TA(2005)0357Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för EuropaEuropaparlamentets resolution om Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa

508

P6_TA(2005)0358Den territoriella sammanhållningens roll för regional utvecklingEuropaparlamentets resolution om den territoriella sammanhållningens betydelse för den regionala utvecklingen (2004/2256(INI))

509

P6_TA(2005)0359Ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdenaEuropaparlamentets resolution om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (2004/2253(INI))

512

Torsdag, 29 september 2005

2006/C 227E/4

PROTOKOLL

520

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Textilindustrin (debatt)

Utskottens och delegationernas sammansättning

Framtidsutsikter för handelsförbindelserna mellan EU och Kina (debatt)

Omröstning

Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (omröstning)

Olja (omröstning)

Reform av Förenta nationerna och millennieutvecklingsmålen (omröstning)

Vitryssland (omröstning)

Strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (omröstning)

Andelen förnybar energi i EU (omröstning)

Minska antalet dödsoffer i trafiken i EU (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Föredragningslista

Utnämning av de bulgariska och rumänska observatörerna till parlamentsutskotten

Framtidsutsikter för handelsförbindelserna mellan EU och Kina (fortsättning på debatten)

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

Nepal

Tunisien

Vojvodina

Omröstning

Nepal (omröstning)

Tunisien (omröstning)

Vojvodina (omröstning)

Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Beslut om vissa dokument

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

532

BILAGA ILISTA ÖVER OBSERVATÖRER SOM UTNÄMNTS TILL PARLAMENTSUTSKOTTEN

534

BILAGA II

537

BILAGA III

552

ANTAGNA TEXTER

578

P6_TA(2005)0360Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta staterEuropaparlamentets resolution om vinavtalet mellan Europeiska unionen och Förenta staterna

578

P6_TA(2005)0361OljaEuropaparlamentets resolution om oljeberoendet

580

P6_TA(2005)0362Reform av Förenta nationerna och MillenieutvecklingsmålenEuropaparlamentets resolution om resultaten från Förenta nationernas världstoppmöte (14–16 september 2005)

582

P6_TA(2005)0363VitrysslandEuropaparlamentets resolution om Vitryssland

585

P6_TA(2005)0364Relationerna mellan EU och IndienEuropaparlamentets resolution om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (2004/2169(INI))

589

P6_TA(2005)0365Andelen förnybar energi i EUEuropaparlamentets resolution om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (2004/2153(INI))

599

P6_TA(2005)0366Minska antalet dödsoffer i trafiken i EUEuropaparlamentets resolution om det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet: Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar (2004/2162(INI))

609

P6_TA(2005)0367NepalEuropaparlamentets resolution om Nepal

616

P6_TA(2005)0368TunisienEuropaparlamentets resolution om Tunisien

618

P6_TA(2005)0369VojvodinaEuropaparlamentets resolution om skydd av den etniska mångfalden i Vojvodina

620

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 227E/5 | | s16 |

2006/C 227E/5

s16

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Europaparlamentet

Måndag, 26 september 2005

| 21.9.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 227/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 227 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.05.

2.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

3.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott








  1.1) | betänkanden:







  — | * Betänkande om det ändrade förslaget till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (14203/2004 – C6-0200/2004 – 2000/0238(CNS)) – Utskottet för medborgerliga fri– och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Kreissl-Dörfler Wolfgang (A6-0222/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1)

från parlamentets utskott

från parlamentets utskott

1.1)

1.1)

betänkanden:

betänkanden:

—

- Betänkande om det ändrade förslaget till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (14203/2004 – C6-0200/2004 – 2000/0238(CNS)) – Utskottet för medborgerliga fri– och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Kreissl-Dörfler Wolfgang (A6-0222/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (KOM(2004)0177 – C6-0005/2004 – 2004/0065(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor
  Föredragande: Doorn Bert (A6-0224/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (KOM(2004)0177 – C6-0005/2004 – 2004/0065(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Doorn Bert (A6-0224/2005).

| — | Betänkande om det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet: Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar (2004/2162(INI)) – Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Vatanen Ari (A6-0225/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet: Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar (2004/2162(INI)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Vatanen Ari (A6-0225/2005).

| — | Betänkande om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (2004/2153(INI)) – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Turmes Claude (A6-0227/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (2004/2153(INI)) – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Turmes Claude (A6-0227/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Azerbajdzjan om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0060 – C6-0130/2005 – 2005/0011(CNS)) – Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0230/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Azerbajdzjan om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0060 – C6-0130/2005 – 2005/0011(CNS)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0230/2005).

| — | Betänkande om nya utmaningar för cirkusen som en del av Europas kultur (2004/2266(INI)) – Utskottet för kultur och utbildning
  Föredragande: Pack Doris (A6-0237/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om nya utmaningar för cirkusen som en del av Europas kultur (2004/2266(INI)) – Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Pack Doris (A6-0237/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (KOM(2004)0173 – C6-0006/2004 – 2004/0055(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor
  Föredragande: McCarthy Arlene (A6-0240/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (KOM(2004)0173 – C6-0006/2004 – 2004/0055(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: McCarthy Arlene (A6-0240/2005).

| — | *** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om ingående av tilläggsprotokollet till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, med anledning av utvidgningen av Europeiska unionen (09617/2005 – C6-0194/2005 – 2005/0091(AVC)) – Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Brok Elmar (A6-0241/2005). |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om ingående av tilläggsprotokollet till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, med anledning av utvidgningen av Europeiska unionen (09617/2005 – C6-0194/2005 – 2005/0091(AVC)) – Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Brok Elmar (A6-0241/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem (KOM(2004)0737 – C6-0168/2004 – 2004/0258(COD)) – Utskottet för internationell handel
  Föredragande: Van Hecke Johan (A6-0242/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem (KOM(2004)0737 – C6-0168/2004 – 2004/0258(COD)) – Utskottet för internationell handel

Föredragande: Van Hecke Johan (A6-0242/2005).

| — | Betänkande om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (2004/2253(INI)) – Utskottet för regional utveckling
  Föredragande: Marques Sérgio (A6-0246/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (2004/2253(INI)) – Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Marques Sérgio (A6-0246/2005).

| — | Betänkande om den territoriella sammanhållningens betydelse för den regionala utvecklingen (2004/2256(INI)) – Utskottet för regional utveckling
  Föredragande: Guellec Ambroise (A6-0251/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om den territoriella sammanhållningens betydelse för den regionala utvecklingen (2004/2256(INI)) – Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Guellec Ambroise (A6-0251/2005).

| — | Betänkande om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (2004/2169(INI)) – Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Menéndez del Valle Emilio (A6-0256/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (2004/2169(INI)) – Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Menéndez del Valle Emilio (A6-0256/2005).

| — | ***I Betänkande






  1. | om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut och |
| --- | --- | --- |

—

***I Betänkande

1.

om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut och

| 2. | om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (KOM(2004)0486 [01] – C6-0141/2004 – 2004/0155(COD)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| --- | --- |

2.

om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (KOM(2004)0486 [01] – C6-0141/2004 – 2004/0155(COD)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Radwan Alexander (A6-0257/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0158 – C6-0177/2005 – 2005/0060(CNS)) – Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0258/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0158 – C6-0177/2005 – 2005/0060(CNS)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0258/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0159 – C6-0173/2005 – 2005/0059(CNS)) – Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0259/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0159 – C6-0173/2005 – 2005/0059(CNS)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0259/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005 – 31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (KOM(2005)0187 – C6-0154/2005 – 2005/0092(CNS)) – Fiskeriutskottet
  Föredragande: Fraga Estévez Carmen (A6-0260/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005 – 31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (KOM(2005)0187 – C6-0154/2005 – 2005/0092(CNS)) – Fiskeriutskottet

Föredragande: Fraga Estévez Carmen (A6-0260/2005).

| — | Betänkande om möjligheterna till handelsförbindelser mellan EU och Kina (2005/2015(INI)) – Utskottet för internationell handel
  Föredragande: Lucas Caroline (A6-0262/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om möjligheterna till handelsförbindelser mellan EU och Kina (2005/2015(INI)) – Utskottet för internationell handel

Föredragande: Lucas Caroline (A6-0262/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 297/95 om de avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten (KOM(2005)0106 – C6-0137/2005 – 2005/0023(CNS)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Florenz Karl-Heinz (A6-0264/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 297/95 om de avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten (KOM(2005)0106 – C6-0137/2005 – 2005/0023(CNS)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Florenz Karl-Heinz (A6-0264/2005).

| — | Betänkande om begäran om upphävande av Marios Matsakis immunitet (2004/2194(IMM)) – Utskottet för rättsliga frågor
  Föredragande: Lehne Klaus-Heiner (A6-0268/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om begäran om upphävande av Marios Matsakis immunitet (2004/2194(IMM)) – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Lehne Klaus-Heiner (A6-0268/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om rättelse av direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (KOM(2005)0214 – C6-0155/2005 – 2005/0100(COD)) – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd
  Föredragande: Zappalà Stefano (A6-0270/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om rättelse av direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (KOM(2005)0214 – C6-0155/2005 – 2005/0100(COD)) – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Zappalà Stefano (A6-0270/2005).

| 2) | från ledamöterna








  2.1) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0331/2005)







  — | Maat Albert Jan, Stihler Catherine, Pafilis Athanasios, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Czarnecki Ryszard, Masip Hidalgo Antonio, Paleckis Justas Vincas, Toubon Jacques, Kacin Jelko, McGuinness Mairead, Bowles Sharon Margaret, Starkevičiūtė Margarita, Wuermeling Joachim, Lundgren Nils, Posselt Bernd, Schierhuber Agnes, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Van Hecke Johan, Higgins Jim, Batzeli Katerina, Salinas García María Isabel, Goudin Hélène, Papastamkos Georgios, Seeberg Gitte, Manolakou Diamanto, Andersson Jan, Evans Robert, Berger Maria, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Kasoulides Ioannis, Medina Ortega Manuel, Lavarra Vincenzo, Matsis Yiannakis, Sjöstedt Jonas, Hennicot-Schoepges Erna, Hegyi Gyula, Karim Sajjad, Seppänen Esko, Belet Ivo, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Segelström Inger, Moraes Claude, Arnaoutakis Stavros, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Szent-Iványi István, Jordan Cizelj Romana, Toussas Georgios, Gklavakis Ioannis, Demetriou Panayiotis, Lulling Astrid, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Newton Dunn Bill, Morgantini Luisa, Trakatellis Antonios, Landsbergis Vytautas– Farage Nigel, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Bushill-Matthews Philip, Medina Ortega Manuel, Beglitis Panagiotis, Seppänen Esko, Trakatellis Antonios, Kamall Syed, Papastamkos Georgios, Sjöstedt Jonas, Guerreiro Pedro, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Czarnecki Ryszard, Heaton-Harris Christopher, Moraes Claude, Goudin Hélène, Hutchinson Alain, Stihler Catherine, Van Hecke Johan, Manolakou Diamanto, Tannock Charles, Pafilis Athanasios, Van Orden Geoffrey, Beazley Christopher, Newton Dunn Bill, Parish Neil, Toussas Georgios, Ashworth Richard James, Kirkhope Timothy, Rosati Dariusz |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2)

från ledamöterna

från ledamöterna

2.1)

2.1)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0331/2005)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0331/2005)

—

Maat Albert Jan, Stihler Catherine, Pafilis Athanasios, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Czarnecki Ryszard, Masip Hidalgo Antonio, Paleckis Justas Vincas, Toubon Jacques, Kacin Jelko, McGuinness Mairead, Bowles Sharon Margaret, Starkevičiūtė Margarita, Wuermeling Joachim, Lundgren Nils, Posselt Bernd, Schierhuber Agnes, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Van Hecke Johan, Higgins Jim, Batzeli Katerina, Salinas García María Isabel, Goudin Hélène, Papastamkos Georgios, Seeberg Gitte, Manolakou Diamanto, Andersson Jan, Evans Robert, Berger Maria, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Kasoulides Ioannis, Medina Ortega Manuel, Lavarra Vincenzo, Matsis Yiannakis, Sjöstedt Jonas, Hennicot-Schoepges Erna, Hegyi Gyula, Karim Sajjad, Seppänen Esko, Belet Ivo, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Segelström Inger, Moraes Claude, Arnaoutakis Stavros, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Szent-Iványi István, Jordan Cizelj Romana, Toussas Georgios, Gklavakis Ioannis, Demetriou Panayiotis, Lulling Astrid, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Newton Dunn Bill, Morgantini Luisa, Trakatellis Antonios, Landsbergis Vytautas– Farage Nigel, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Bushill-Matthews Philip, Medina Ortega Manuel, Beglitis Panagiotis, Seppänen Esko, Trakatellis Antonios, Kamall Syed, Papastamkos Georgios, Sjöstedt Jonas, Guerreiro Pedro, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Czarnecki Ryszard, Heaton-Harris Christopher, Moraes Claude, Goudin Hélène, Hutchinson Alain, Stihler Catherine, Van Hecke Johan, Manolakou Diamanto, Tannock Charles, Pafilis Athanasios, Van Orden Geoffrey, Beazley Christopher, Newton Dunn Bill, Parish Neil, Toussas Georgios, Ashworth Richard James, Kirkhope Timothy, Rosati Dariusz

| 2.2) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)







  — | Elspeth Attwooll, Ian Hudghton, David Martin, Alyn Smith och Struan Stevenson om rättigheter för utländska lektorer (”lettori”) vid italienska universitet (46/2005), |
| --- | --- | --- |

2.2)

2.2)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

—

Elspeth Attwooll, Ian Hudghton, David Martin, Alyn Smith och Struan Stevenson om rättigheter för utländska lektorer (”lettori”) vid italienska universitet (46/2005),

| — | James Hugh Allister om internationella terrorister (”the Columbia 3”) (47/2005), |
| --- | --- |

—

James Hugh Allister om internationella terrorister (”the Columbia 3”) (47/2005),

| — | Richard Corbett om luftvägssjukdomar (48/2005), |
| --- | --- |

—

Richard Corbett om luftvägssjukdomar (48/2005),

| — | Richard Corbett om företaget European City Guide (49/2005), |
| --- | --- |

—

Richard Corbett om företaget European City Guide (49/2005),

| — | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta och Vasco Graça Moura, om europeiska hjälptelefonlinjer för barn (50/2005) |
| --- | --- |

—

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta och Vasco Graça Moura, om europeiska hjälptelefonlinjer för barn (50/2005)

| — | Silvana Koch-Mehrin, om ekonomisk insyn i icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter (51/2005), |
| --- | --- |

—

Silvana Koch-Mehrin, om ekonomisk insyn i icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter (51/2005),

| — | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn och Robert Evans, om den ökande internationella oron över utvinningen av björngalla i Kina (52/2005) |
| --- | --- |

—

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn och Robert Evans, om den ökande internationella oron över utvinningen av björngalla i Kina (52/2005)

4.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 191.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

Den 23.09.2005

| | M. György Bognár (nr 734/2005) |
| --- | --- |

M. György Bognár (nr 734/2005)

| | M. Konstantinos Proikakis (nr 735/2005) |
| --- | --- |

M. Konstantinos Proikakis (nr 735/2005)

| | Dimitra Pashalidou (nr 736/2005) |
| --- | --- |

Dimitra Pashalidou (nr 736/2005)

| | M. Petros Papalaios (nr 737/2005) |
| --- | --- |

M. Petros Papalaios (nr 737/2005)

| | Olympia Tabourlou (nr 738/2005) |
| --- | --- |

Olympia Tabourlou (nr 738/2005)

| | M. Ioannis Skountis (nr 739/2005) |
| --- | --- |

M. Ioannis Skountis (nr 739/2005)

| | Dafni Theodoraki (nr 740/2005) |
| --- | --- |

Dafni Theodoraki (nr 740/2005)

| | M. Michael Niotis (nr 741/2005) |
| --- | --- |

M. Michael Niotis (nr 741/2005)

| | M. Miguel Blázquez López (nr 742/2005) |
| --- | --- |

M. Miguel Blázquez López (nr 742/2005)

| | M. Jesús Lopez Vazquez (nr 743/2005) |
| --- | --- |

M. Jesús Lopez Vazquez (nr 743/2005)

| | M. Enrique González Blanco (nr 744/2005) |
| --- | --- |

M. Enrique González Blanco (nr 744/2005)

| | M. José López Rocamora (nr 745/2005) |
| --- | --- |

M. José López Rocamora (nr 745/2005)

| | U. Dimitri (Association l'Ulm de M. tout le Monde) (nr 746/2005) |
| --- | --- |

U. Dimitri (Association l'Ulm de M. tout le Monde) (nr 746/2005)

| | M. Jean-Paul François Galibert (nr 747/2005) |
| --- | --- |

M. Jean-Paul François Galibert (nr 747/2005)

| | M. Philippe Moulin (nr 748/2005) |
| --- | --- |

M. Philippe Moulin (nr 748/2005)

| | M. Jean Pierre Baron (nr 749/2005) |
| --- | --- |

M. Jean Pierre Baron (nr 749/2005)

| | Gisela Holy (nr 750/2005) |
| --- | --- |

Gisela Holy (nr 750/2005)

| | M. Fausto da Silva (nr 751/2005) |
| --- | --- |

M. Fausto da Silva (nr 751/2005)

| | Maria Silva (nr 752/2005) |
| --- | --- |

Maria Silva (nr 752/2005)

| | M. João Henrique Robalo Correia (nr 753/2005) |
| --- | --- |

M. João Henrique Robalo Correia (nr 753/2005)

| | M. João da Cunha Barbosa (Associação Agentes Funerários de Portugal (nr 754/2005) |
| --- | --- |

M. João da Cunha Barbosa (Associação Agentes Funerários de Portugal (nr 754/2005)

| | M. Rolf Bossi (Rechtsanwälte Bossi Ufer Ziegert) (nr 755/2005) |
| --- | --- |

M. Rolf Bossi (Rechtsanwälte Bossi Ufer Ziegert) (nr 755/2005)

| | M. Oliver Brandenburg (no 756/2005) |
| --- | --- |

M. Oliver Brandenburg (no 756/2005)

o

| | M. Hartmut Haase (Siedlergemeinschaft Herreninsel) (nr 757/2005) |
| --- | --- |

M. Hartmut Haase (Siedlergemeinschaft Herreninsel) (nr 757/2005)

| | M. Thomas Lorentz (nr 758/2005) |
| --- | --- |

M. Thomas Lorentz (nr 758/2005)

| | M. Franz Swoboda (nr 759/2005) |
| --- | --- |

M. Franz Swoboda (nr 759/2005)

| | M. Aleksandras Mininas (Kazlu Rudos Spaustuve) (nr 760/2005) |
| --- | --- |

M. Aleksandras Mininas (Kazlu Rudos Spaustuve) (nr 760/2005)

| | M. Wolfgang Drebitz (Elektrizitätsgenossenschaft Steimelhagen e.G.) (nr 761/2005) |
| --- | --- |

M. Wolfgang Drebitz (Elektrizitätsgenossenschaft Steimelhagen e.G.) (nr 761/2005)

| | Thaddea Brugger (Alpenverein, Verein zum Schutz der Erholungslandschaft Osttirols) (nr 762/2005) |
| --- | --- |

Thaddea Brugger (Alpenverein, Verein zum Schutz der Erholungslandschaft Osttirols) (nr 762/2005)

| | M. Gerhard Eller (nr 763/2005) |
| --- | --- |

M. Gerhard Eller (nr 763/2005)

| | M. Percy Malitte (nr 764/2005) |
| --- | --- |

M. Percy Malitte (nr 764/2005)

| | Katrin Weinstock-Aroldi (nr 765/2005) |
| --- | --- |

Katrin Weinstock-Aroldi (nr 765/2005)

| | Larisa Gubanova (nr 766/2005) |
| --- | --- |

Larisa Gubanova (nr 766/2005)

| | M. Mirko Brand (nr 767/2005) |
| --- | --- |

M. Mirko Brand (nr 767/2005)

| | Maryna Renz (nr 768/2005) |
| --- | --- |

Maryna Renz (nr 768/2005)

| | M. Hans Jürgen Stoj (nr 769/2005) |
| --- | --- |

M. Hans Jürgen Stoj (nr 769/2005)

| | M. Viktor Merten (nr 770/2005) |
| --- | --- |

M. Viktor Merten (nr 770/2005)

| | M. Dietmar Domke (nr 771/2005) |
| --- | --- |

M. Dietmar Domke (nr 771/2005)

| | M. Michael Berning (nr 772/2005) |
| --- | --- |

M. Michael Berning (nr 772/2005)

| | M. Jürgen Sachansky (nr 773/2005) |
| --- | --- |

M. Jürgen Sachansky (nr 773/2005)

| | M. Andre Tomasino (nr 774/2005) |
| --- | --- |

M. Andre Tomasino (nr 774/2005)

| | M. Manfred Bischof (nr 775/2005) |
| --- | --- |

M. Manfred Bischof (nr 775/2005)

| | M. Josef Sagerschnig (Körpersportverein Wörtersee) (nr 776/2005) |
| --- | --- |

M. Josef Sagerschnig (Körpersportverein Wörtersee) (nr 776/2005)

| | M. Erhardt Fiebiger (Aktionsbündnis mittelständischer Unternehmen) (nr 777/2005) |
| --- | --- |

M. Erhardt Fiebiger (Aktionsbündnis mittelständischer Unternehmen) (nr 777/2005)

| | M. Michel Guillet (nr 778/2005) |
| --- | --- |

M. Michel Guillet (nr 778/2005)

| | M. Adam Bohdan (Pracownia na rzecz Wszystkich Istot) (med 38 underskrifter) (nr 779/2005) |
| --- | --- |

M. Adam Bohdan (Pracownia na rzecz Wszystkich Istot) (med 38 underskrifter) (nr 779/2005)

| | M. Friedrich Kohle (nr 780/2005) |
| --- | --- |

M. Friedrich Kohle (nr 780/2005)

| | M. Michael Sommer (nr 781/2005) |
| --- | --- |

M. Michael Sommer (nr 781/2005)

| | M. Oisin Jones-Dillon (nr 782/2005) |
| --- | --- |

M. Oisin Jones-Dillon (nr 782/2005)

| | M. William G Loveland (nr 783/2005) |
| --- | --- |

M. William G Loveland (nr 783/2005)

| | Joy P. Henderson (nr 784/2005) |
| --- | --- |

Joy P. Henderson (nr 784/2005)

| | J. S. McGregor (nr 785/2005) |
| --- | --- |

J. S. McGregor (nr 785/2005)

| | M. Jože Fergula (nr 786/2005) |
| --- | --- |

M. Jože Fergula (nr 786/2005)

| | M. Jerzy Płókarz (Komitet Wyborczy Wyborców ”Społeczni Ratownicy”) (nr 787/2005). |
| --- | --- |

M. Jerzy Płókarz (Komitet Wyborczy Wyborców ”Społeczni Ratownicy”) (nr 787/2005).

5.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

(artikel 116 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 35, 36 och 37/2005, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

6.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelanden om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioderna april I och II samt maj II hade delats ut.

7.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PPE-DE-gruppen godkände parlamentet följande utnämning:

utskottet LIBE

| — | Antonio Tajani |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani

8.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han tillsammans med rådets ordförande under onsdagen skulle underteckna följande rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning:

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (3614/2005 – C6-0295/2005 – 2003/0302(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (3614/2005 – C6-0295/2005 – 2003/0302(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas– och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (3617/1/2005 – C6-0296/2005 – 2003/0205(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas– och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (3617/1/2005 – C6-0296/2005 – 2003/0205(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2000/819/EG om ett flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag (SMF) (2001–2005) (3635/1/2005 – C6-0292/2005 – 2004/0272(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2000/819/EG om ett flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag (SMF) (2001–2005) (3635/1/2005 – C6-0292/2005 – 2004/0272(COD))

Dessutom lät rådet meddela att det godkänt

| — | Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (3621/2/2005 – C6-0294/2005 – 2004/0063(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (3621/2/2005 – C6-0294/2005 – 2004/0063(COD))

Med anledning av rådets ändringar i den text som den översänt till parlamentet hade talmannen i enlighet med artikel 66.2 i arbetsordningen hållit samråd med utskottet LIBE, ansvarigt utskott i ärendet. I en skrivelse av den 23 juni 2005 underättade ordföranden för detta utskott talmannen om att ändringarna inte påverkar innehållet. Talmannen skulle följaktligen underteckna även denna akt på onsdagen.

9.   Välkomnande av de bulgariska och rumänska observatörerna

Talmannen hälsade de bulgariska och rumänska observatörerna, som tagit plats i kammaren, välkomna på parlamentets vägnar.

En lista över de bulgariska och rumänska observatörerna finns bifogad till detta protokoll.

En lista över de bulgariska och rumänska observatörerna finns bifogad till detta protokoll.

10.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioderna september II och oktober I (PE 361.877/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 132 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 26.09.2005–29.09.2005

Sammanträdena den 26.09.2005–29.09.2005

måndagen

måndagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

tisdagen

tisdagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

onsdagen

onsdagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

torsdagen

torsdagen

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (artikel 115 i arbetsordningen):

| — | (begäran från PPE-DE-gruppen om att punkten ”Tunisien”punkt 62 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle ersättas av en ny punkt ”Minoriteter i Vojvodina”. |
| --- | --- |

—

(begäran från PPE-DE-gruppen om att punkten ”Tunisien”punkt 62 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle ersättas av en ny punkt ”Minoriteter i Vojvodina”.

punkt 62 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista)

| — | (begäran från PSE-gruppen om att punkten ”Uzbekistan”punkt 63 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle ersättas av en ny punkt ”Vojvodina”. |
| --- | --- |

—

(begäran från PSE-gruppen om att punkten ”Uzbekistan”punkt 63 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle ersättas av en ny punkt ”Vojvodina”.

punkt 63 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista)

Talare: Martin Schulz för PSE-gruppen meddelade att grupperna PSE, PPE-DE och ALDE hade enats om PSE-gruppens begäran. Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen drog tillbaka den begäran som hans grupp gjort.

Parlamentet godkände denna begäran från PSE-gruppen.

Sammanträdena den 12.10.2005–13.10.2005

Sammanträdena den 12.10.2005–13.10.2005

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

Arbetsplanen var därmed fastställd.

11.   Prioritering av parlamentets arbete (debatt)

(debatt)

Uttalande från ordförandeskapet: Prioritering av parlamentets arbete.

Talmannen gjorde ett uttalande där han beskrev unionens aktuella situation och framtidsutsikter och underströk den roll som Europaparlamentet bör spela på det europeiska området.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Nigel Farage för IND/DEM-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, Jean-Marie Le Pen, grupplös, och Margot Wallström (kommissionens vice ordförande)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Talare: Pervenche Berès om arbetets organisation.

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

12.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Marianne Thyssen, Catherine Stihler, Sophia in 't Veld, Mary Lou McDonald, Dariusz Maciej Grabowski, Ryszard Czarnecki, Zdzisław Zbigniew Podkański, Antonio Masip Hidalgo, Marian Harkin, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zbigniew Zaleski, Panagiotis Beglitis, Marios Matsakis, Kathy Sinnott, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Alfredo Antoniozzi, Magda Kósáné Kovács, Nikolaos Sifunakis, Avril Doyle, Marta Vincenzi, Christopher Beazley, Peter Skinner, Tunne Kelam och Ljudmila Novak.

13.   Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa (debatt)

(debatt)

Uttalande av kommissionen: Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa.

Talmannen gjorde ett kortfattat uttalande som inledning på debatten.

Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Jacek Emil Saryusz-Wolski för PPE-DE-gruppen, Józef Pinior för PSE-gruppen, Bronisław Geremek för ALDE-gruppen, Milan Horáček för Verts/ALE-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, och Wojciech Roszkowski för UEN-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Ryszard Czarnecki, grupplös, Alojz Peterle, Jan Marinus Wiersma, Erik Meijer, Jan Tadeusz Masiel, Timothy Kirkhope, Athanasios Pafilis, Zbigniew Zaleski, Anna Ibrisagic, Bogusław Sonik och Tunne Kelam.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Joost Lagendijk, Angelika Beer och Milan Horáček för Verts/ALE-gruppen, om 25-årsdagen för Solidaritet och dess budskap till Europa (B6-0485/2005), |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk, Angelika Beer och Milan Horáček för Verts/ALE-gruppen, om 25-årsdagen för Solidaritet och dess budskap till Europa (B6-0485/2005),

| — | Martin Schulz, Józef Pinior och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, om 25-årsdagen för Solidaritet och dess budskap till Europa (B6-0495/2005), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Józef Pinior och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, om 25-årsdagen för Solidaritet och dess budskap till Europa (B6-0495/2005),

| — | Francis Wurtz, Helmuth Markov, Eva-Britt Svensson och Roberto Musacchio för GUE/NGL-gruppen om 25-årsdagen för Solidaritet och dess budskap till Europa (B6-0500/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Helmuth Markov, Eva-Britt Svensson och Roberto Musacchio för GUE/NGL-gruppen om 25-årsdagen för Solidaritet och dess budskap till Europa (B6-0500/2005),

| — | Bronisław Geremek, Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski, Janusz Onyszkiewicz, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Cristiana Muscardini, Grażyna Staniszewska och Jan Jerzy Kułakowski, för grupperna PPE-DE, PSE, ALDE och UEN, om 25-årsdagen för det polska Solidaritet och dess budskap till Europa (B6-0504/2005). |
| --- | --- |

—

Bronisław Geremek, Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski, Janusz Onyszkiewicz, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Cristiana Muscardini, Grażyna Staniszewska och Jan Jerzy Kułakowski, för grupperna PPE-DE, PSE, ALDE och UEN, om 25-årsdagen för det polska Solidaritet och dess budskap till Europa (B6-0504/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.7 i protokollet av den 28.09.2005.

punkt 7.7 i protokollet av den 28.09.2005.

14.   1. Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, 2. Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande

| 1. | om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut [KOM(2004)0486 – C6-0141/2004 – 2004/0155(COD)]. |
| --- | --- |

1.

om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut [KOM(2004)0486 – C6-0141/2004 – 2004/0155(COD)].

| 2. | om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut [KOM(2004)0486 – C6-0144/2004 – 2004/0159(COD)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor. |
| --- | --- |

2.

om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut [KOM(2004)0486 – C6-0144/2004 – 2004/0159(COD)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Alexander Radwan (A6-0257/2005).

Talare: Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen).

Alexander Radwan redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Harald Ettl (föredragande av yttrande från utskottet JURI) och José Manuel García-Margallo y Marfil för PPE-DE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Harald Ettl för PSE-gruppen, Wolf Klinz för ALDE-gruppen, John Whittaker för IND/DEM-gruppen, Eoin Ryan för UEN-gruppen, Hans-Peter Martin, grupplös, John Purvis, Pervenche Berès, Nils Lundgren, Ieke van den Burg, Astrid Lulling, Gunnar Hökmark, Andreas Schwab, Jean-Paul Gauzès, Paul Rübig och Charlie McCreevy.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.1 i protokollet av den 28.09.2005.

punkt 7.1 i protokollet av den 28.09.2005.

15.   Lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (KOM(2004)0177 – C6-0005/2004 – 2004/0065(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Bert Doorn (A6-0224/2005).

Talare: Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen).

Bert Doorn redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Andreas Schwab för PPE-DE-gruppen, Antonio Masip Hidalgo för PSE-gruppen, Wolf Klinz för ALDE-gruppen, Giuseppe Gargani, Arlene McCarthy, Paul Rübig, Andrzej Jan Szejna och Charlie McCreevy.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.2 i protokollet av den 28.09.2005.

punkt 7.2 i protokollet av den 28.09.2005.

16.   Protokoll till tonfiskeavtalet EEG/Islamiska förbundsrepubliken Komorerna (2005–2010) * (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005-31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (KOM(2005)0187 – C6-0154/2005 – 2005/0092(CNS)) – Fiskeriutskottet.

Föredragande: Carmen Fraga Estévez (A6-0260/2005).

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Carmen Fraga Estévez redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Helga Trüpel (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Dorette Corbey för PSE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Hélène Goudin för IND/DEM-gruppen, Manuel Medina Ortega och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.5 i protokollet av den 27.09.2005.

punkt 6.5 i protokollet av den 27.09.2005.

17.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 361.877/OJMA).

18.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 21.50.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Luigi Cocilovo

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bobošíková, Bösch, Bonde, Bonino, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Horáček, Hudacký, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lipietz, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Toia, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zīle, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Dimitrov Martin, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA

Lista över observatörer från Bulgarien

Abadjiev Dimitar

Ali Nedzhmi Niyazi

Arabadjiev Alexander Stoyanov

Bliznashki Georgi Petkov

Cappone Maria Vassileva

Dimitrov Martin Dimitrov

Hristova Hristina Velcheva

Hyusmenova Filiz Hakaeva

Ilchev Stanimir Yankov

Ivanova Iglika Dimitrova

Kazak Tchetin Hussein

Kirilov Evgeni Zahariev

Paparizov Atanas Atanassov

Parvanova Antonyia Stefanova

Shouleva Lydia Santova

Sofianski Stefan Antonov

Stoyanov Dimitar Kinov

Vigenin Kristian Ivanov

Lista över observatörer från Rumänien

Anastase Roberta Alma

Athanasiu Alexandru

Bărbuleţiu Tiberiu

Becşenescu Dumitru

Buruiană Aprodu Daniela

Ciornei Silvia

Cioroianu Adrian Mihai

Corlăţean Titus

Coşea Dumitru Gheorghe Mircea

Creţu Corina

Creţu Gabriela

Dîncu Vasile

Duca Viorel Senior

Dumitrescu Cristian

Ganţ Ovidiu Victor

Hogea Vlad Gabriel

Iacob Ridzi Monica Maria

Kelemen Atilla Béla Ladislau

Kónya Hamar Sándor

Marinescu Marian Jean

Mihăescu Eugen

Morţun Alexandru Ioan

Muscă Monica Octavia

Nicolae Şerban

Paşcu Ioan Mircea

Petre Maria

Podgorean Radu

Popa Nicolae Vlad

Popeangă Petre

Sârbu Daciana Octavia

Severin Adrian

Silaghi Ovidiu Ioan

Szabó Károly Ferenc

Tîrle Radu

Zgonea Valeriu Ştefan

---

Tisdag, 27 september 2005

| 21.9.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 227/13

---

PROTOKOLL

(2006/C 227 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen






  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108 – C6-0093/2005 – 2005/0033(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | REGI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | BUDG |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108 – C6-0093/2005 – 2005/0033(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

REGI

rådgivande utskott

:

BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2005)0236 – C6-0174/2005 – 2005/0106(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | BUDG |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2005)0236 – C6-0174/2005 – 2005/0106(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

LIBE

rådgivande utskott

:

BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och paralympiska vinterspelen 2006 i Turin (KOM(2005)0412 – C6-0275/2005 – 2005/0169(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | CULT |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och paralympiska vinterspelen 2006 i Turin (KOM(2005)0412 – C6-0275/2005 – 2005/0169(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

LIBE

rådgivande utskott

:

CULT

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 29/2005 – Avsnitt III – Kommissionen (SEK(2005)1048 – C6-0276/2005 – 2005/2170(GBD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 29/2005 – Avsnitt III – Kommissionen (SEK(2005)1048 – C6-0276/2005 – 2005/2170(GBD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2005)0401 – C6-0277/2005 – 2005/2171(ACI)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | REGI |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2005)0401 – C6-0277/2005 – 2005/2171(ACI)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

rådgivande utskott

:

REGI

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 30/2005 – Avsnitt III – Kommissionen (SEK(2005)1094 – C6-0278/2005 – 2005/2173(GBD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 30/2005 – Avsnitt III – Kommissionen (SEK(2005)1094 – C6-0278/2005 – 2005/2173(GBD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

| — | Förslag till rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet (KOM(2005)0342 – C6-0280/2005 – 2005/0139(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | ECON |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | INTA, BUDG |

—

Förslag till rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet (KOM(2005)0342 – C6-0280/2005 – 2005/0139(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

ECON

rådgivande utskott

:

INTA, BUDG

| — | Förslag till rådets direktiv om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (KOM(2005)0362 [01] – C6-0281/2005 – 2005/0153(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | BUDG, ENVI |

—

Förslag till rådets direktiv om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (KOM(2005)0362 [01] – C6-0281/2005 – 2005/0153(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

PECH

rådgivande utskott

:

BUDG, ENVI

| — | Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet (KOM(2005)0362 [02] – C6-0282/2005 – 2005/0154(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | BUDG, ENVI |

—

Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet (KOM(2005)0362 [02] – C6-0282/2005 – 2005/0154(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

PECH

rådgivande utskott

:

BUDG, ENVI

| — | Förslag till rådets beslut om att de länder som kan komma i fråga för stöd från det kommande europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) skall kunna få tillträde till programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX) (KOM(2005)0321 – C6-0283/2005 – 2005/0133(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | INTA, BUDG |

—

Förslag till rådets beslut om att de länder som kan komma i fråga för stöd från det kommande europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) skall kunna få tillträde till programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX) (KOM(2005)0321 – C6-0283/2005 – 2005/0133(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

AFET

rådgivande utskott

:

INTA, BUDG

| — | Förslag till rådets rambeslut om stärkta straffrättsliga åtgärder mot intrång i immateriella rättigheter (KOM(2005)0276 [02] – C6-0284/2005 – 2005/0128(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | ITRE, IMCO, LIBE |

—

Förslag till rådets rambeslut om stärkta straffrättsliga åtgärder mot intrång i immateriella rättigheter (KOM(2005)0276 [02] – C6-0284/2005 – 2005/0128(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

JURI

rådgivande utskott

:

ITRE, IMCO, LIBE

| — | Förslag till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde (KOM(2005)0384 – C6-0285/2005 – 2005/0164(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | JURI |

—

Förslag till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde (KOM(2005)0384 – C6-0285/2005 – 2005/0164(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

AGRI

rådgivande utskott

:

JURI

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (KOM(2005)0395 – C6-0286/2005 – 2005/0160(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (KOM(2005)0395 – C6-0286/2005 – 2005/0160(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

AGRI

| — | Förslag till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för humle (KOM(2005)0386 – C6-0287/2005 – 2005/0162(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | JURI |

—

Förslag till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för humle (KOM(2005)0386 – C6-0287/2005 – 2005/0162(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

AGRI

rådgivande utskott

:

JURI

| 2) | från ledamöterna, skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)







  — | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie och Frédérique Ries, om Israels tillbakadragande från Gaza (53/2005), |
| --- | --- | --- |

2)

2)

från ledamöterna, skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

från ledamöterna, skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

—

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie och Frédérique Ries, om Israels tillbakadragande från Gaza (53/2005),

| — | Den Dover och Kathy Sinnott, om kravet att medlemsstaterna skall tillämpa reducerade mervärdesskattesatser på boende (54/2005), |
| --- | --- |

—

Den Dover och Kathy Sinnott, om kravet att medlemsstaterna skall tillämpa reducerade mervärdesskattesatser på boende (54/2005),

| — | Den Dover och Kathy Sinnott, om att främja byggnaders energieffektivitet (55/2005). |
| --- | --- |

—

Den Dover och Kathy Sinnott, om att främja byggnaders energieffektivitet (55/2005).

3.   Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

(tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

| I. | NEPAL







  — | Pasqualina Napoletano och Neena Gill för PSE-gruppen, om Nepal (B6-0513/2005), |
| --- | --- | --- |

I.

NEPAL

NEPAL

—

Pasqualina Napoletano och Neena Gill för PSE-gruppen, om Nepal (B6-0513/2005),

| — | Roberta Angelilli för UEN-gruppen, om människorättssituationen i Nepal (B6-0519/2005), |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli för UEN-gruppen, om människorättssituationen i Nepal (B6-0519/2005),

| — | Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre och Gérard Onesta för Verts/ALE-gruppen, om Nepal (B6-0520/2005), |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre och Gérard Onesta för Verts/ALE-gruppen, om Nepal (B6-0520/2005),

| — | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om Nepal (B6-0523/2005), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om Nepal (B6-0523/2005),

| — | Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack och Zsolt László Becsey för PPE-DE-gruppen, om Nepal (B6-0526/2005), |
| --- | --- |

—

Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack och Zsolt László Becsey för PPE-DE-gruppen, om Nepal (B6-0526/2005),

| — | Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen, om situationen i Nepal (B6-0530/2005). |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen, om situationen i Nepal (B6-0530/2005).

| II. | TUNISIEN







  — | Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser och Alain Hutchinson för PSE-gruppen, om människorättssituationen i Tunisien (B6-0512/2005), |
| --- | --- | --- |

II.

TUNISIEN

TUNISIEN

—

Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser och Alain Hutchinson för PSE-gruppen, om människorättssituationen i Tunisien (B6-0512/2005),

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda och Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om Tunisien (B6-0522/2005), |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda och Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om Tunisien (B6-0522/2005),

| — | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto och Umberto Guidoni för GUE/NGL-gruppen, om yttrandefriheten i Tunisien (B6-0524/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto och Umberto Guidoni för GUE/NGL-gruppen, om yttrandefriheten i Tunisien (B6-0524/2005),

| — | Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack och Zsolt László Becsey för PPE-DE-gruppen, om Tunisien (B6-0525/2005), |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack och Zsolt László Becsey för PPE-DE-gruppen, om Tunisien (B6-0525/2005),

| — | Cecilia Malmström för ALDE-gruppen, om situationen i Tunisien (B6-0529/2005), |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström för ALDE-gruppen, om situationen i Tunisien (B6-0529/2005),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, om yttrande- och föreningsfriheten i Tunisien (B6-0532/2005). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, om yttrande- och föreningsfriheten i Tunisien (B6-0532/2005).

| III. | VOJVODINA







  — | Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, om skyddet av den etniska mångfalden i Vojvodina (B6-0518/2005), |
| --- | --- | --- |

III.

VOJVODINA

VOJVODINA

—

Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, om skyddet av den etniska mångfalden i Vojvodina (B6-0518/2005),

| — | Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, om trakasserier av minoriteter i provinsen Vojvodina i Serbien och Montenegro (B6-0521/2005), |
| --- | --- |

—

Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, om trakasserier av minoriteter i provinsen Vojvodina i Serbien och Montenegro (B6-0521/2005),

| — | Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen, om skyddet av den etniska mångfalden i Vojvodina (B6-0527/2005), |
| --- | --- |

—

Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen, om skyddet av den etniska mångfalden i Vojvodina (B6-0527/2005),

| — | István Szent-Iványi för ALDE-gruppen, om de ihållande trakasserierna av minoriteter i provinsen Vojvodina i Serbien och Montenegro (B6-0528/2005), |
| --- | --- |

—

István Szent-Iványi för ALDE-gruppen, om de ihållande trakasserierna av minoriteter i provinsen Vojvodina i Serbien och Montenegro (B6-0528/2005),

| — | Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Vojvodina (Serbien och Montenegro) (B6-0531/2005), |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Vojvodina (Serbien och Montenegro) (B6-0531/2005),

| — | Adriana Poli Bortone för UEN-gruppen, om skyddet av den etniska mångfalden i Vojvodina (B6-0533/2005), |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone för UEN-gruppen, om skyddet av den etniska mångfalden i Vojvodina (B6-0533/2005),

| — | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda och Csaba Sándor Tabajdi för PSE-gruppen, om Vojvodina (B6-0534/2005). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda och Csaba Sándor Tabajdi för PSE-gruppen, om Vojvodina (B6-0534/2005).

Talartiden fördelas i enlighet med artikel 142 i arbetsordningen.

4.   Förfarande för beviljande och återkallande av flyktingstatus i medlemsstaterna * (debatt)

(debatt)

Betänkande om det ändrade förslaget till rådets direktiv om förslaget till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (14203/2004 – C6-0200/2004 – 2000/0238(CNS)) – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005)

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Wolfgang Kreissl-Dörfler redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Feleknas Uca (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Carlos Coelho för PPE-DE-gruppen, Martine Roure för PSE-gruppen, Jeanine Hennis-Plasschaert för ALDE-gruppen, Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Giusto Catania för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Romano Maria La Russa för UEN-gruppen, Frank Vanhecke, grupplös, Ewa Klamt, Stavros Lambrinidis, Johannes Voggenhuber, Athanasios Pafilis, Kathy Sinnott, Jan Tadeusz Masiel, Alexander Stubb, Giovanni Claudio Fava, Cem Özdemir, Andreas Mölzer, Simon Busuttil, Inger Segelström, Genowefa Grabowska och Franco Frattini.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.8 i protokollet av den 27.09.2005.

punkt 6.8 i protokollet av den 27.09.2005.

5.   Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (debatt)

(debatt)

Uttalande av kommissionen: Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater

Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Christa Klaß för PPE-DE-gruppen, och Katerina Batzeli för PSE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talare: Jorgo Chatzimarkakis för ALDE-gruppen, Marie-Hélène Aubert för Verts/ALE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Roberta Angelilli för UEN-gruppen, Jean-Claude Martinez, grupplös, María Esther Herranz García, María Isabel Salinas García, Anne Laperrouze, Astrid Lulling, Luis Manuel Capoulas Santos, Jean Marie Beaupuy, Giuseppe Castiglione, Vincenzo Lavarra, Agnes Schierhuber, Duarte Freitas, María del Pilar Ayuso González och Mariann Fischer Boel.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling, Giuseppe Castiglione för PPE-DE-gruppen, om vinavtalet mellan Europeiska unionen och Förenta staterna (B6-0489/2005), |
| --- | --- |

—

María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling, Giuseppe Castiglione för PPE-DE-gruppen, om vinavtalet mellan Europeiska unionen och Förenta staterna (B6-0489/2005),

| — | Katerina Batzeli, María Isabel Salinas García och Luis Manuel Capoulas Santos för PSE-gruppen, om vinavtalet mellan Europeiska unionen och Förenta staterna (B6-0511/2005), |
| --- | --- |

—

Katerina Batzeli, María Isabel Salinas García och Luis Manuel Capoulas Santos för PSE-gruppen, om vinavtalet mellan Europeiska unionen och Förenta staterna (B6-0511/2005),

| — | Anne Laperrouze, Jorgo Chatzimarkakis, Niels Busk, Ignasi Guardans Cambó och Willem Schuth för ALDE-gruppen, om vinavtalet mellan EU och Förenta staterna (B6-0514/2005), |
| --- | --- |

—

Anne Laperrouze, Jorgo Chatzimarkakis, Niels Busk, Ignasi Guardans Cambó och Willem Schuth för ALDE-gruppen, om vinavtalet mellan EU och Förenta staterna (B6-0514/2005),

| — | Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Marie-Hélène Aubert, Milan Horáček och David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, om vinavtalet mellan EU och Förenta staterna (B6-0515/2005), |
| --- | --- |

—

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Marie-Hélène Aubert, Milan Horáček och David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, om vinavtalet mellan EU och Förenta staterna (B6-0515/2005),

| — | Sergio Berlato, Roberta Angelilli och Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen, om vinavtalet mellan EU och Förenta staterna (B6-0516/2005), |
| --- | --- |

—

Sergio Berlato, Roberta Angelilli och Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen, om vinavtalet mellan EU och Förenta staterna (B6-0516/2005),

| — | Ilda Figueiredo, Marco Rizzo och Diamanto Manolakou för GUE/NGL-gruppen, om vinavtalet mellan EU och Förenta staterna (B6-0517/2005). |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Marco Rizzo och Diamanto Manolakou för GUE/NGL-gruppen, om vinavtalet mellan EU och Förenta staterna (B6-0517/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.1 i protokollet av den 29.09.2005.

punkt 6.1 i protokollet av den 29.09.2005.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.45, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

(Sammanträdet avbröts kl. 11.45, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

6.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

6.1.   Samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om rättelse av direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (KOM(2005)0214 – C6-0155/2005 – 2005/0100(COD)) – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.

Föredragande: Stefano Zappalà (A6-0270/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Stefano Zappalà gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 131.4 i arbetsordningen.

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0342)

(P6_TA(2005)0342)

6.2.   Avtal mellan EG och Bulgarien om vissa luftfartsaspekter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0158 – C6-0177/2005 – 2005/0060(CNS)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa (A6-0258/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0343)

(P6_TA(2005)0343)

6.3.   Avtal mellan EG och Kroatien om vissa luftfartsaspekter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0159 – C6-0173/2005 – 2005/0059(CNS)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa (A6-0259/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0344

(P6_TA(2005)0344

6.4.   Avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 297/95 om de avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten (KOM(2005)0106 – C6-0137/2005 – 2005/0023(CNS)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Karl-Heinz Florenz (A6-0264/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0345)

(P6_TA(2005)0345)

6.5.   Protokoll till tonfiskeavtalet EEG/Islamiska förbundsrepubliken Komorerna (2005–2010) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005–31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (KOM(2005)0187 – C6-0154/2005 – 2005/0092(CNS)) – Fiskeriutskottet.

Föredragande: Carmen Fraga Estévez (A6-0260/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0346)

(P6_TA(2005)0346)

6.6.   Begäran om att upphäva Marios Matsakis parlamentariska immunitet (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om begäran om att upphäva Marios Matsakis parlamentariska immunitet (2004/2194(IMM)) – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0268/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Talare: Bronisław Geremek, Klaus-Heiner Lehne, föredragande, om detta inlägg, och Christopher Heaton-Harris.

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0347)

(P6_TA(2005)0347)

6.7.   Förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism (artikel 131 i arbetsordningen) (slutomröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (slutomröstning)

Betänkande om Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade konungariket (Storbritannien och Nordirlands) initiativ om utkastet till rådets rambeslut om bevarande av uppgifter som har behandlats och lagrats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller uppgifter i allmänna kommunikationsnät för förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism (08958/2004 – C6-0198/2004 – 2004/0813(CNS)) – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 7)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 7)

Initiativet förkastades den 07.06.2005 (punkt 6.8 i protokollet av den 07.06.2005) och frågan återförvisades till det behöriga utskottet (artikel 52 i arbetsordningen).

punkt 6.8 i protokollet av den 07.06.2005

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0348)

(P6_TA(2005)0348)

Förkastandet av initiativet bekräftades därmed. Förfarandet avslutades.

6.8.   Förfarande för beviljande och återkallande av flyktingstatus i medlemsstaterna * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om det ändrade förslaget till rådets direktiv om förslaget till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (14203/2004 – C6-0200/2004 – 2000/0238(CNS)) – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 8)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0349)

(P6_TA(2005)0349)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0349)

(P6_TA(2005)0349)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Giusto Catania begärde att omröstning skulle hållas om ändringsförslag 180, som hade bortfallit. (Talmannen påpekade att detta ändringsförslag bortfallit som en följd av att ändringsförslag 99 antagits). Föredraganden bekräftade talmannens påpekande. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania begärde att omröstning skulle hållas om ändringsförslag 180, som hade bortfallit. (Talmannen påpekade att detta ändringsförslag bortfallit som en följd av att ändringsförslag 99 antagits). Föredraganden bekräftade talmannens påpekande.

7.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Wolfgang Kreissl-Dörfler – A6-0222/2005

Philip Claeys

8.   Rättelser till avgivna röster

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilaga II ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Ledamöter som meddelat att de inte deltagit i omröstningen:

Ledamöter som meddelat att de inte deltagit i omröstningen:

Yiannakis Matsis meddelade att han var närvarande men inte deltagit i omröstningen.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.25 och återupptogs kl. 15.05.)

(Sammanträdet avbröts kl. 12.25 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

9.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Talare: Ursula Stenzel meddelade att den skriftliga förklaringen 41/2005 om reumatiska sjukdomar under dagen hade undertecknats av majoriteten av parlamentets ledamöter.

*

- *

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

10.   Den territoriella sammanhållningens roll för regional utveckling – Ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdena (debatt)

(debatt)

Betänkande om den territoriella sammanhållningens roll för regional utveckling (2004/2256(INI)) – Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Ambroise Guellec (A6-0251/2005)

Betänkande om ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdena (2004/2253(INI)) – Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Sérgio Marques (A6-0246/2005)

Ambroise Guellec redogjorde för sitt betänkande (A6-0251/2005).

Sérgio Marques redogjorde för sitt betänkande (A6-0246/2005).

Talare: Danuta Hübner (ledamot av kommissionen).

Talare: Luis Manuel Capoulas Santos (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Duarte Freitas (föredragande av yttrande från utskottet PECH), Ewa Hedkvist Petersen för PSE-gruppen, Konstantinos Hatzidakis för PPE-DE-gruppen, Jean Marie Beaupuy för ALDE-gruppen, Gisela Kallenbach för Verts/ALE-gruppen, Pedro Guerreiro för GUE/NGL-gruppen, Graham Booth för IND/DEM-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, James Hugh Allister, grupplös, Rolf Berend, Emanuel Jardim Fernandes och Alfonso Andria.

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

Talare: Kyriacos Triantaphyllides, Mirosław Mariusz Piotrowski, Salvatore Tatarella, Robert Kilroy-Silk, Margie Sudre, Bernadette Bourzai, Paul Verges, Ryszard Czarnecki, Jan Olbrycht, Catherine Stihler, Markus Pieper, Jamila Madeira, Ioannis Gklavakis, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Guido Podestà, Zita Gurmai, Lambert van Nistelrooij, Stavros Arnaoutakis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Manuel Medina Ortega, José Albino Silva Peneda, Paulo Casaca, Alexander Stubb, Richard Seeber, Francesco Musotto och Danuta Hübner.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.8 i protokollet av den 28.09.2005 och punkt 7.9 i protokollet av den 28.09.2005.

punkt 7.8 i protokollet av den 28.09.2005 och punkt 7.9 i protokollet av den 28.09.2005.

11.   Resultatet av översynen av pågående lagstiftningsarbete (debatt)

(debatt)

Meddelande från kommissionen: Resultatet av översynen av pågående lagstiftningsarbete

Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande) redogjorde för meddelandet.

Talare: Alexander Stubb, Hannes Swoboda och Alexander Radwan ställde frågor som Günter Verheugen besvarade.

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

Talare: Elizabeth Lynne, Monica Frassoni, Françoise Grossetête, Jules Maaten, Stephen Hughes och Elisabeth Schroedter ställde frågor som Günter Verheugen besvarade i grupper av tre.

Talmannen förklarade punkten avslutad.

12.   Frågestund (frågor till kommissionen)

(frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0331/2005).

Första delen

Första delen

Fråga 39 (Albert Jan Maat): Införsel av smittsamma djursjukdomar till EU.

Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande) besvarade frågan samt en följdfråga från Albert Jan Maat.

Fråga 40 (Catherine Stihler): Ersättning till flygpassagerare.

Jacques Barrot besvarade frågan samt följdfrågor från Catherine Stihler, Bill Newton Dunn och Josu Ortuondo Larrea.

Fråga 41 (Athanasios Pafilis): Allvarliga problem i anslutning till flygsäkerheten.

Jacques Barrot besvarade frågan samt följdfrågor från Athanasios Pafilis, Georgios Karatzaferis och Georgios Toussas.

Andra delen

Andra delen

Fråga 42 (Dimitrios Papadimoulis): Förverkligandet av det nationella markregistret.

Danuta Hübner (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos och Georgios Karatzaferis.

Fråga 43 (Georgios Karatzaferis): Grekiska myndigheter medger misslyckande med att uppnå målen för utnyttjande av stöd under 2005.

Danuta Hübner besvarade frågan samt följdfrågor från Georgios Karatzaferis, Paul Rübig och Dimitrios Papadimoulis.

Fråga 44 (Ryszard Czarnecki): Regionalpolitik – stöd.

Danuta Hübner besvarade frågan.

Talare: Ryszard Czarnecki.

Danuta Hübner besvarade följdfrågor från David Martin och Justas Vincas Paleckis.

Frågorna 45 och 46 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 47 (Jacques Toubon): Undersökning om spelsektorn på den inre marknaden.

Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Jacques Toubon och David Martin.

Fråga 48 (Jelko Kacin): Svårigheter för hasardspelföretag att göra reklam för sin verksamhet i andra medlemsstater.

Charlie McCreevy besvarade frågan samt en följdfråga från Jelko Kacin.

Fråga 49 (Mairead McGuinness): Konsumentskydd vid gränsöverskridande finanstransaktioner.

Charlie McCreevy besvarade frågan samt följdfrågor från Gay Mitchell (ersättare för frågeställaren).

Frågorna 50–53 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 54 (Bernd Posselt): Förordning (EEG) nr 2081/92 – Skyddade geografiska beteckningar – Karlsbader Oblaten.

Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Bernd Posselt.

Fråga 55 (Agnes Schierhuber): Olmützer Quargel såsom skyddad geografisk beteckning med stöd av förordning (EEG) nr 2081/92.

Mariann Fischer Boel besvarade frågan samt en följdfråga från Agnes Schierhuber.

Fråga 56 (Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk): Situationen på marknaden för bärfrukter i Polen.

Mariann Fischer Boel besvarade frågan samt en följdfråga från Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk.

Fråga 57 (Johan Van Hecke): Adliga storgodsägare får europeiskt jordbruksstöd.

Mariann Fischer Boel besvarade frågan samt följdfrågor från Johan Van Hecke, Bart Staes och Agnes Schierhuber.

Frågorna 58–96 skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

Talare: Jim Higgins frågade om tiden som avsatts för frågor till Mariann Fischer Boel hade utnyttjats fullt ut, vilket talmannen bekräftade.

13.   Reumatiska sjukdomar (skriftlig förklaring)

(skriftlig förklaring)

Den skrifliga förklaringen 41/2005, som lagts fram av ledamöterna Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou och Grażyna Staniszewska, om reumatiska sjukdomar hade den 27.09.2005 undertecknats av majoriteten av parlamentets ledamöter och skulle följaktligen i enlighet med artikel 116.4 i arbetsordningen översändas till sina mottagare och offentliggöras, med angivnade av namnen på undertecknarna, i de antagna texterna från sammanträdet den 13.10.2005(P6_TA(2005)0389).

(P6_TA(2005)0389)

(Sammanträdet avbröts kl. 19.40 och återupptogs kl. 21.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 19.40 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

14.   Utvecklingen av gemenskapens järnvägar ***I – Certifiering av personal som arbetar som tåg- och lokförare ***I – Internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter ***I – Kontraktsenliga kvalitetskrav för järnvägsfrakt ***I – (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (KOM(2004)0139 – C6-0001/2004 – 2004/0047(COD)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Georg Jarzembowski (A6-0143/2005)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighetsprövning av tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på gemenskapens järnvägsnät (KOM(2004)0142 – C6-0002/2004 – 2004/0048(COD)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Gilles Savary (A6-0133/2005)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter (KOM(2004)0143 – C6-0003/2004 – 2004/0049(COD)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Dirk Sterckx (A6-0123/2005)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ersättning vid åsidosättande av avtalade kvalitetskrav för godstransport på järnväg (KOM(2004)0144 – C6-0004/2004 – 2004/0050(COD)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Roberts Zīle (A6-0171/2005)

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Georg Jarzembowski redogjorde för sitt betänkande (A6-0143/2005) efter att ha beklagat att denna punkt skulle behandlas under nattsammanträdet.

Gilles Savary redogjorde för sitt betänkande (A6-0133/2005).

Dirk Sterckx redogjorde för sitt betänkande (A6-0123/2005).

Roberts Zīle redogjorde för sitt betänkande (A6-0171/2005).

Talare: Elisabeth Jeggle för PPE-DE-gruppen, Willi Piecyk för PSE-gruppen, Paolo Costa för ALDE-gruppen, Michael Cramer för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Patrick Louis för IND/DEM-gruppen, Luca Romagnoli, grupplös, Reinhard Rack först om arbetets organisation till stöd för Georg Jarzembowskis inledande uttalande, Bogusław Liberadzki, Anne E. Jensen, Hélène Flautre, Erik Meijer, Gerard Batten, Armando Dionisi, Saïd El Khadraoui, Josu Ortuondo Larrea, Jaromír Kohlíček, Sylwester Chruszcz, Corien Wortmann-Kool, Inés Ayala Sender, Bogusław Sonik, Ewa Hedkvist Petersen, Péter Olajos, Jörg Leichtfried, Luís Queiró, Emanuel Jardim Fernandes, Zsolt László Becsey, Ulrich Stockmann, Małgorzata Handzlik, Marta Vincenzi, Stanisław Jałowiecki, Nikolaos Sifunakis, Etelka Barsi-Pataky och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.3 i protokollet av den 28.09.2005, punkt 7.4 i protokollet av den 28.09.2005, punkt 7.5 i protokollet av den 28.09.2005 och punkt 7.6 i protokollet av den 28.09.2005.

punkt 7.3 i protokollet av den 28.09.2005, punkt 7.4 i protokollet av den 28.09.2005, punkt 7.5 i protokollet av den 28.09.2005 och punkt 7.6 i protokollet av den 28.09.2005.

15.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 361.877/OJME).

16.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.40.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Jacek Emil Saryusz-Wolski

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Lombardo, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Buruiană Aprodu Daniela, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Duca Viorel Senior, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Petre Maria, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster ***I

Betänkande: Stefano ZAPPALÀ (A6-0270/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

2.   Avtal mellan EG och Bulgarien om vissa luftfartsaspekter *

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0258/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Avtal mellan EG och Kroatien om vissa luftfartsaspekter *

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0259/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten *

Betänkande: Karl-Heinz FLORENZ (A6-0264/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

5.   Protokoll till tonfiskeavtalet EEG/Islamiska förbundsrepubliken Komorerna *

Betänkande: Carmen FRAGA ESTÉVEZ (A6-0260/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 473, 54, 82 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

473, 54, 82

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE slutomröstning

IND/DEM slutomröstning

6.   Begäran om att upphäva Marios Matzakis parlamentariska immunitet

Betänkande: Klaus-Heiner LEHNE (A6-0268/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

7.   Förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism *

Betänkande: Alexander Nuno ALVARO (A6-0174/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Initiativet förkastades den 7 juni 2005 och frågan återförvisades till det behöriga utskottet (artikel 52 i arbetsordningen).

Genom denna omröstning bekräftade parlamentet sitt förkastande av initiativet.

Förfarandet avslutades därmed.

8.   Förfarande för beviljande och återkallande av flyktingstatus i medlemsstaterna *

Betänkande: Wolfgang KREISSL-DÖRFLER (A6-0222/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till direktiv |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-11
  14-17
  20-35
  37-44
  46-55
  57-98
  100-109
  111-122
  130-131
  145-147
  149-156
  158-163
  169-174 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 18 | utskottet | särsk./EO | + | 330, 283, 12 |
| 19 | utskottet | särsk. | + | |
| 36 | utskottet | särsk. | + | |
| 157 | utskottet | särsk. | + | |
| 164 | utskottet | särsk. | + | |
| 165 | utskottet | särsk. | + | |
| 166 | utskottet | ONU | + | 511, 111, 20 |
| 167 | utskottet | ONU | + | 507, 103, 28 |
| 168 | utskottet | ONU | + | 505, 100, 29 |
| artikel 6, punkt 1 | 45 | utskottet | EO | + | 335, 290, 16 |
| 191 | PPE-DE | | ↓ | |
| artikel 9a, punkt 1 | 181 | GUE/NGL | EO | + | 323, 296, 13 |
| artikel 17, punkt 2 | 99 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | - | 303, 337, 3 |
| 180 | GUE/NGL | | ↓ | |
| artikel 23, punkt 4 led c | 175=
  186= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 110 | utskottet | EO | - | 257, 369, 5 |
| artikel 27 | 176=
  187= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 123-129 | utskottet | | + | |
| artikel 30 | 177=
  188= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 132-139 | utskottet | | + | |
| artikel 30a | 140=
  189= | utskottet


  Verts/ALE | | + | |
| artikel 30b | 178=
  190= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 141 | utskottet | särsk./EO | + | 347, 268, 15 |
| 143 | utskottet | särsk. | + | |
| 144 | utskottet | särsk. | + | |
| bilaga B | 179 | GUE/NGL | | - | |
| skäl 17 | 183 | Verts/ALE | | - | |
| skäl 18 | 184 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | utskottet | | + | |
| skäl 19 | 185 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | EO | + | 308, 300, 33 |
| Förslag till lagstiftningsresolution |
| efter punkt 3 | 182 | PSE | EO | + | 321, 300, 15 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 305, 302, 33 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag till direktiv

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-11

14-17

20-35

37-44

46-55

57-98

100-109

111-122

130-131

145-147

149-156

158-163

169-174

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

18

utskottet

särsk./EO

+

330, 283, 12

19

utskottet

särsk.

+

36

utskottet

särsk.

+

157

utskottet

särsk.

+

164

utskottet

särsk.

+

165

utskottet

särsk.

+

166

utskottet

ONU

+

511, 111, 20

167

utskottet

ONU

+

507, 103, 28

168

utskottet

ONU

+

505, 100, 29

artikel 6, punkt 1

45

utskottet

EO

+

335, 290, 16

191

PPE-DE

↓

artikel 9a, punkt 1

181

GUE/NGL

EO

+

323, 296, 13

artikel 17, punkt 2

99

utskottet

delad

1

+

2/EO

-

303, 337, 3

180

GUE/NGL

↓

artikel 23, punkt 4 led c

175=

186=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

110

utskottet

EO

-

257, 369, 5

artikel 27

176=

187=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

123-129

utskottet

+

artikel 30

177=

188=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

132-139

utskottet

+

artikel 30a

140=

189=

utskottet

Verts/ALE

+

artikel 30b

178=

190=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

141

utskottet

särsk./EO

+

347, 268, 15

143

utskottet

särsk.

+

144

utskottet

särsk.

+

bilaga B

179

GUE/NGL

-

skäl 17

183

Verts/ALE

-

skäl 18

184

Verts/ALE

-

12

utskottet

+

skäl 19

185

Verts/ALE

-

13

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

EO

+

308, 300, 33

Förslag till lagstiftningsresolution

efter punkt 3

182

PSE

EO

+

321, 300, 15

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

305, 302, 33

Ändringsförslag 56 är struket.

Begäran om delad omröstning

PSE

ÄF 99

Första delen: Hela texten utom orden ”Kvarhållande i förvar får inte ske i mer än sex månader”

Andra delen: dessa ord

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: Äf 166, 167 och 168

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: Af 18, 19, 36, 141, 143, 144, 157, 164 och 165

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Fraga Estevez A6-0260/2005

resolution

Ja-röster: 473

ALDE: Costa, De Sarnez, Morillon, Pistelli, Prodi, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, de Villiers, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Nej-röster: 54

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Meijer, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 82

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Sinnott, Železný

NI: Baco, Gollnisch, Helmer, Kozlík

PSE: Bullmann, Hedh, Hedkvist Petersen

UEN: Fotyga

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Etelka Barsi-Pataky, Bárbara Dührkop Dührkop

Nej-röster

Kartika Tamara Liotard, Eva-Britt Svensson

2.   Betänkande Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

ändringförslag 166

Ja-röster: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 111

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berlinguer, Calabuig Rull, Carnero González, Díez González, Douay, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere

Nedlagda röster: 20

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

UEN: Szymański

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Bárbara Dührkop Dührkop

3.   Betänkande Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

ändringförslag 167

Ja-röster: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 103

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Gruber, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Nedlagda röster: 28

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Bárbara Dührkop Dührkop

4.   Betänkande Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

ändringförslag 168

Ja-röster: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 100

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Nedlagda röster: 29

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Bárbara Dührkop Dührkop

5.   Betänkande Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

resolution

Ja-röster: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Ransdorf, Strož, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Rutowicz

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 302

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Degutis, Deprez

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 33

GUE/NGL: Adamou, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Esteves, Gaubert

PSE: Attard-Montalto, Grech, Mann Erika, Muscat

„Rättelser till avgivna röster“

Nedlagda röster

Patrick Gaubert

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0342

Samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om rättelse av direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (KOM(2005)0214 – C6-0155/2005 – 2005/0100(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0214) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0214) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 47.2 och artiklarna 55 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0155/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 47.2 och artiklarna 55 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0155/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0270/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0270/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0343

Avtal mellan EG och Bulgarien om vissa luftfartsaspekter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om vissa luftfartsaspekter KOM(2005)0158 – C6-0177/2005 – 2005/0060(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut om (KOM(2005)0158) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut om (KOM(2005)0158) (1),

| — | med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket, första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket, första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0177/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0177/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0258/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0258/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Bulgarien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Bulgarien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0344

Avtal mellan EG och Kroatien om vissa luftfartsaspekter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0159 – C6-0173/2005 – 2005/0059(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut om (KOM(2005)0159) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut om (KOM(2005)0159) (1),

| — | med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket, första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket, första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0173/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0173/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0259/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0259/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Kroatien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Kroatien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0345

Avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 297/95 om de avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten (KOM(2005)0106 – C6-0137/2005 – 2005/0023(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0106) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0106) (1),

| — | med beaktande av artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 297/95 av den 10 februari 1995 (2), i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0137/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 297/95 av den 10 februari 1995 (2), i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0137/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från budgetutskottet (A6-0264/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från budgetutskottet (A6-0264/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (4a) | I syfte att iaktta proportionalitetsprincipen bör en nedsatt årsavgift tillämpas för de aktiva substanser i läkemedel vars användning i gemenskapen under de senaste 10 åren är väletablerad. |
| --- | --- |

(4a)

I syfte att iaktta proportionalitetsprincipen bör en nedsatt årsavgift tillämpas för de aktiva substanser i läkemedel vars användning i gemenskapen under de senaste 10 åren är väletablerad.

En nedsatt avgift på 90 000 euro skall tillämpas på ansökningar om godkännande för försäljning i enlighet med artiklarna 10.1, 10.3 och 10c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG. Den avgiften skall omfatta en enda styrka av en viss läkemedelsform och en förpackningsstorlek.

En nedsatt avgift på 90 000 euro skall tillämpas på ansökningar om godkännande för försäljning i enlighet med artiklarna 10.1, 10.3
  , 10a
  och 10c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG. Den avgiften skall omfatta en enda styrka av en viss läkemedelsform och en förpackningsstorlek.
  Undantagsvis kan en avgift på högst 232 000 euro fastställas i enlighet med artikel 11.2 om det kan bevisas att det uppstått en större arbetsbörda vid bedömningen av en ansökan om godkännande för försäljning i enlighet med artikel 10a i direktiv 2001/83/EG.

En avgift för tjänst av vetenskaplig natur skall tillämpas vid en ansökan om vetenskaplig rådgivning eller yttrande från en vetenskaplig kommitté som inte omfattas av artiklarna 3–7 eller 8.1. Detta omfattar
  utvärdering av traditionella växtbaserade läkemedel,
  användning av läkemedel av humanitära skäl, samråd om medicintekniska produkter som innehåller bisubstanser, inklusive blodderivat, samt utvärdering av plasma master files och vaccine antigen master files.

En avgift för tjänst av vetenskaplig natur skall tillämpas vid en ansökan om vetenskaplig rådgivning eller yttrande från en vetenskaplig kommitté som inte omfattas av artiklarna 3–7 eller 8.1. Detta omfattar användning av läkemedel av humanitära skäl, samråd om medicintekniska produkter som innehåller bisubstanser, inklusive blodderivat, samt utvärdering av plasma master files och vaccine antigen master files.

Om rådgivningen rör humanläkemedel skall avgiften
  vara
  232 000
  euro
  .

Om rådgivningen rör humanläkemedel skall avgiften
  inte överstiga
  232 000
  euro
  .

Om rådgivningen rör veterinärmedicinska läkemedel skall avgiften
  vara
  116 000 
  euro
  .

Om rådgivningen rör veterinärmedicinska läkemedel skall avgiften
  inte överstiga
  116 000 
  euro
  .

Då det gäller utvärderingen av traditionella växtbaserade läkemedel skall avgiften inte överstiga 25 000 euro.

Bestämmelserna i artikel 3 skall tillämpas på vetenskapliga yttranden för utvärdering av humanläkemedel som uteslutande är avsedda att saluföras utanför gemenskapen i enlighet med artikel 58 i förordning (EG) nr 726/2004.

Bestämmelserna i artikel 3 skall tillämpas på vetenskapliga yttranden för utvärdering av humanläkemedel som uteslutande är avsedda att saluföras utanför gemenskapen i enlighet med artikel 58 i förordning (EG) nr 726/2004.

En nedsatt avgift för tjänster av vetenskaplig natur inom intervallet 2 500-200 000
  euro
  skall tillämpas på vissa typer av vetenskapliga yttranden eller tjänster av vetenskaplig natur rörande humanläkemedel.

En nedsatt avgift för tjänster av vetenskaplig natur inom intervallet 2 500-200 000
  euro
  skall tillämpas på vissa typer av vetenskapliga yttranden eller tjänster av vetenskaplig natur rörande humanläkemedel.

En nedsatt avgift för tjänster av vetenskaplig natur inom intervallet 2 500-100 000
  euro
  skall tillämpas på vissa typer av vetenskapliga yttranden eller tjänster av vetenskaplig natur rörande veterinärmedicinska läkemedel.

En nedsatt avgift för tjänster av vetenskaplig natur inom intervallet 2 500-100 000
  euro
  skall tillämpas på vissa typer av vetenskapliga yttranden eller tjänster av vetenskaplig natur rörande veterinärmedicinska läkemedel.

En nedsatt avgift för tjänster av vetenskaplig natur inom intervallet 2 500-25 000 euro skall tillämpas på vissa typer av vetenskapliga yttranden eller tjänster av vetenskaplig natur rörande traditionella växtbaserade läkemedel.

De vetenskapliga yttranden eller tjänster av vetenskaplig natur som avses i
  femte och
  sjätte stycket skall tas med i en förteckning, som skall upprättas i enlighet med artikel 11.2.

De vetenskapliga yttranden eller tjänster av vetenskaplig natur som avses i sjätte
  , sjunde och åttonde
  stycket skall tas med i en förteckning, som skall upprättas i enlighet med artikel 11.2.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 35, 15.2.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 494/2003 (EUT L 73, 19.3.2003, s. 6).

P6_TA(2005)0346

Protokoll till tonfiskeavtalet EG/Komorerna *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005–31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Unionen Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (KOM(2005)0187 – C6-0154/2005 – 2005/0092(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2005)0187) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2005)0187) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0154/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0154/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling (A6-0260/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling (A6-0260/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Unionen Komorerna parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Unionen Komorerna parlamentets ståndpunkt.

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juli 2004 om fiskepartnerskapsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juli 2004 om fiskepartnerskapsavtal,

| (2a) | Det är viktigt att förbättra informationen till Europaparlamentet, och kommissionen bör i detta syfte utarbeta en årlig rapport om hur detta avtal tillämpats. |
| --- | --- |

(2a)

Det är viktigt att förbättra informationen till Europaparlamentet, och kommissionen bör i detta syfte utarbeta en årlig rapport om hur detta avtal tillämpats.

Artikel 3a

Under protokollets sista giltighetsår, och innan ett avtal om att förnya protokollet ingås, skall kommissionen förelägga rådet och parlamentet en rapport om avtalets tillämpning.

Artikel 3b

På grundval av den rapport som avses i artikel 3a, och efter att ha hört Europaparlamentet, skall rådet, vid behov, ge kommissionen befogenhet att inleda förhandlingar i syfte att anta ett nytt protokoll.

Artikel 3c

Kommissionen skall till rådet och parlamentet vidarebefordra ett exemplar av det fleråriga sektorsprogram och tillämpningsformerna för detta som myndigheterna i Komorerna skall lägga fram i enlighet med artikel 7.2 i protokollet.

Artikel 3d

Med anledning av det första mötet i den gemensamma kommitté som fastställs i artikel 7.1 i protokollet skall kommissionen upplysa myndigheterna i Komorerna om deltagandet av företrädare för redarorganisationerna vid kommitténs kommande möten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0347

Marios Matsakis immunitet

Europaparlamentets beslut om begäran om upphävande av Marios Matsakis immunitet (2004/2194(IMM))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Marios Matsakis immunitet av den 20 september 2004 som översänts av Republiken Cyperns riksåklagare och som tillkännagavs i kammaren den 13 oktober 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Marios Matsakis immunitet av den 20 september 2004 som översänts av Republiken Cyperns riksåklagare och som tillkännagavs i kammaren den 13 oktober 2004,

| — | med beaktande av den skrivelse som tillkännagavs i kammaren den 14 oktober 2004 och i vilken Marios Matsakis bestred riksåklagarens behörighet att inge en sådan begäran om upphävande av hans immunitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skrivelse som tillkännagavs i kammaren den 14 oktober 2004 och i vilken Marios Matsakis bestred riksåklagarens behörighet att inge en sådan begäran om upphävande av hans immunitet,

| — | med beaktande av de två skrivelser i vilka riksåklagarens behörighet att inge en begäran om upphävande av en cypriotisk Europaparlamentsledamots immunitet bekräftades, vilka Cyperns ständiga representant översände till Europaparlamentets talman den 13 oktober 2004 och 10 februari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de två skrivelser i vilka riksåklagarens behörighet att inge en begäran om upphävande av en cypriotisk Europaparlamentsledamots immunitet bekräftades, vilka Cyperns ständiga representant översände till Europaparlamentets talman den 13 oktober 2004 och 10 februari 2005,

| — | med beaktande av skrivelsen från ordföranden för Cyperns högsta domstol av den 16 juni 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från ordföranden för Cyperns högsta domstol av den 16 juni 2005,

| — | efter att ha hört Marios Matsakis i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Marios Matsakis i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 83 och 113 i Republiken Cyperns konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 83 och 113 i Republiken Cyperns konstitution,

| — | med beaktande av artikel 6.2 och artikel 7, särskilt punkt 4, i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6.2 och artikel 7, särskilt punkt 4, i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0268/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0268/2005).

| 1. | Europaparlamentet noterar att Republiken Cyperns riksåklagare enligt artiklarna 83 och 113 i Republiken Cyperns konstitution är den myndighet som har behörighet att inge en begäran om upphävande av en ledamots immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att Republiken Cyperns riksåklagare enligt artiklarna 83 och 113 i Republiken Cyperns konstitution är den myndighet som har behörighet att inge en begäran om upphävande av en ledamots immunitet.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Marios Matsakis immunitet, med förbehållet att upphävandet endast skall beröra det aktuella åtalet och att Mario Matsakis, så länge som det inte finns någon lagakraftvunnen dom i målet varken kan gripas, anhållas, häktas eller utsättas för någon annan åtgärd som skulle förhindra honom att utföra sina åligganden i enlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Marios Matsakis immunitet, med förbehållet att upphävandet endast skall beröra det aktuella åtalet och att Mario Matsakis, så länge som det inte finns någon lagakraftvunnen dom i målet varken kan gripas, anhållas, häktas eller utsättas för någon annan åtgärd som skulle förhindra honom att utföra sina åligganden i enlighet med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Cyperns riksåklagare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Cyperns riksåklagare.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, svensk specialutgåva I, s. 203 och mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., svensk specialutgåva VIII, s. 703.

P6_TA(2005)0348

Bevarande av uppgifter för lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade kungarikets initiativ om utkastet till rådets rambeslut om bevarande av uppgifter som har behandlats och lagrats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller uppgifter i allmänna kommunikationsnät för förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism (8958/2004 – C6-0198/2004 – 2004/0813(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade kungarikets initiativ (8958/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade kungarikets initiativ (8958/2004) (1),

| — | med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0198/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0198/2004),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 93, 51 och 35 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93, 51 och 35 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0174/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0174/2005).

| 1. | Europaparlamentet förkastar Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade kungarikets initiativ. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förkastar Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade kungarikets initiativ.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Republiken Frankrike, Irland, Konungariket Sverige och Förenade kungariket att dra tillbaka sitt initiativ. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Republiken Frankrike, Irland, Konungariket Sverige och Förenade kungariket att dra tillbaka sitt initiativ.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade kungarikets regeringar parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade kungarikets regeringar parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0349

Förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (14203/2004 – C6-0200/2004 – 2000/0238(CNS))

(Samrådsförfarandet – nytt samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (14203/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (14203/2004) (1),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag till rådet (KOM(2002)0326) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag till rådet (KOM(2002)0326) (2),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 20 september 2001 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 20 september 2001 (3),

| — | med beaktande av artikel 63.1 d i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 63.1 d i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0200/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0200/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 och artiklarna 41.4 och 55.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artiklarna 41.4 och 55.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för rättsliga frågor (A6-0222/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för rättsliga frågor (A6-0222/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet förbehåller sig rätten att väcka talan vid EG-domstolen för att få förslagets lagenlighet och överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna prövad. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet förbehåller sig rätten att väcka talan vid EG-domstolen för att få förslagets lagenlighet och överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna prövad.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (1a) | Varje medlemsstat bör ha en övergripande nationell rättslig ram för asylfrågor, vilken åtminstone ger det grundläggande skyddet enligt den internationella asylrätten. |
| --- | --- |

(1a)

Varje medlemsstat bör ha en övergripande nationell rättslig ram för asylfrågor, vilken åtminstone ger det grundläggande skyddet enligt den internationella asylrätten.

| (2) | Europeiska rådet enades vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 om att arbeta för att ett gemensamt europeiskt asylsystem skapas, grundat på en fullständig och absolut tillämpning av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967 (Genèvekonventionen), och på så sätt bekräfta principen om ”non-refoulement” och garantera att ingen skickas tillbaka
  för att bli utsatt för förföljelse
  . |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet enades vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 om att arbeta för att ett gemensamt europeiskt asylsystem skapas, grundat på en fullständig och absolut tillämpning av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967 (Genèvekonventionen), och på så sätt bekräfta principen om ”non-refoulement” och garantera att ingen skickas tillbaka
  för att bli utsatt för förföljelse
  .

| (2) | Europeiska rådet enades vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 om att arbeta för att ett gemensamt europeiskt asylsystem skapas, grundat på en fullständig och absolut tillämpning av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967 (Genèvekonventionen), och på så sätt bekräfta principen om (”non-refoulement”) och garantera att ingen skickas tillbaka
  till ett land eller territorium där deras liv eller frihet är i fara
  . |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet enades vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 om att arbeta för att ett gemensamt europeiskt asylsystem skapas, grundat på en fullständig och absolut tillämpning av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967 (Genèvekonventionen), och på så sätt bekräfta principen om (”non-refoulement”) och garantera att ingen skickas tillbaka
  till ett land eller territorium där deras liv eller frihet är i fara
  .

| (3a) | Vid sitt möte i Haag den 4 och 5 november 2004 bekräftade Europeiska rådet det tillvägagångssätt som beslutades i Tammerfors och enades om att skapa ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig ställning för personer som beviljas asyl eller subsidiärt skydd före slutet av 2010. |
| --- | --- |

(3a)

Vid sitt möte i Haag den 4 och 5 november 2004 bekräftade Europeiska rådet det tillvägagångssätt som beslutades i Tammerfors och enades om att skapa ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig ställning för personer som beviljas asyl eller subsidiärt skydd före slutet av 2010.

| (5) | Direktivets huvudsakliga syfte är att införa miniminormer i Europeiska gemenskapen för förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus. |
| --- | --- |

(5)

Direktivets huvudsakliga syfte är att införa miniminormer i Europeiska gemenskapen för förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus.

| (5) | Direktivets huvudsakliga syfte är att införa miniminormer i Europeiska gemenskapen för förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus
  så att det säkerställs att en medlemsstat aldrig på något sätt utvisar eller avvisar asylsökande till ett område där den asylsökandes liv eller frihet skulle hotas på grund av hans eller hennes ras, kön, religion, nationalitet, språk, sexuella läggning, tillhörighet till viss samhällsgrupp, politiska åskådning eller minoritet, i enlighet med internationella normer, särskilt Genèvekonventionen och slutsatserna från toppmötet i Tammerfors om asyl
  . |
| --- | --- |

(5)

Direktivets huvudsakliga syfte är att införa miniminormer i Europeiska gemenskapen för förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus
  så att det säkerställs att en medlemsstat aldrig på något sätt utvisar eller avvisar asylsökande till ett område där den asylsökandes liv eller frihet skulle hotas på grund av hans eller hennes ras, kön, religion, nationalitet, språk, sexuella läggning, tillhörighet till viss samhällsgrupp, politiska åskådning eller minoritet, i enlighet med internationella normer, särskilt Genèvekonventionen och slutsatserna från toppmötet i Tammerfors om asyl
  .

| (8) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(8)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (8) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , som allmänna gemenskapsrättsliga principer, och i alla gällande internationella förpliktelser, särskilt Genèvekonventionen
  . |
| --- | --- |

(8)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , som allmänna gemenskapsrättsliga principer, och i alla gällande internationella förpliktelser, särskilt Genèvekonventionen
  .

| (9) | När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta direktiv är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i och som förbjuder diskriminering. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta direktiv är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i och som förbjuder diskriminering.

| (9) | När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta direktiv är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i och som förbjuder
  alla former av
  diskriminering. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta direktiv är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i och som förbjuder
  alla former av
  diskriminering.

| (11) | Det ligger i såväl medlemsstaternas som de asylsökandes intresse att beslut om asylansökningar fattas så fort som möjligt. Medlemsstaterna får efter eget gottfinnande besluta hur handläggningen av asylansökningar skall organiseras, så att de i enlighet med sina nationella behov kan prioritera eller påskynda handläggningen av en ansökan med beaktande av normerna i detta direktiv. |
| --- | --- |

(11)

Det ligger i såväl medlemsstaternas som de asylsökandes intresse att beslut om asylansökningar fattas så fort som möjligt. Medlemsstaterna får efter eget gottfinnande besluta hur handläggningen av asylansökningar skall organiseras, så att de i enlighet med sina nationella behov kan prioritera eller påskynda handläggningen av en ansökan med beaktande av normerna i detta direktiv.

| (11) | Det ligger i såväl medlemsstaternas som de asylsökandes intresse att beslut om asylansökningar fattas så fort som möjligt
  , och därför krävs snabba och effektiva förfaranden med handläggningstider som inte bör överstiga sex månader
  . Medlemsstaterna får efter eget gottfinnande besluta hur handläggningen av asylansökningar skall organiseras, så att de i enlighet med sina nationella behov kan prioritera eller påskynda handläggningen av en ansökan med beaktande av normerna i detta direktiv. |
| --- | --- |

(11)

Det ligger i såväl medlemsstaternas som de asylsökandes intresse att beslut om asylansökningar fattas så fort som möjligt
  , och därför krävs snabba och effektiva förfaranden med handläggningstider som inte bör överstiga sex månader
  . Medlemsstaterna får efter eget gottfinnande besluta hur handläggningen av asylansökningar skall organiseras, så att de i enlighet med sina nationella behov kan prioritera eller påskynda handläggningen av en ansökan med beaktande av normerna i detta direktiv.

| (13) | För att personer som verkligen behöver skydd enligt artikel 1 i Genèvekonventionen skall erkännas som flyktingar på riktiga grunder, bör alla asylsökande
  , med vissa undantag,
  få faktisk tillgång till asylförfarandet, möjlighet att samarbeta och kommunicera med de behöriga myndigheterna för att lägga fram alla relevanta omständigheter i sitt ärende och
  de
  rättssäkerhetsgarantier under förfarandet
  som krävs
  för att de skall kunna föra sin talan genom alla skeden av förfarandet. Dessutom bör förfarandet vid prövning av en asylansökan åtminstone ge sökanden rätt att stanna kvar i avvaktan på beslut av behörig myndighet, rätt till tolk för att kunna lägga fram sin sak när de hörs av myndigheterna, möjlighet att meddela sig med en företrädare för Förenta nationernas flyktingkommissariat eller någon annan organisation som arbetar för flyktingkommissariatets räkning, rätt till korrekt delgivning av beslut, rätt till en saklig och rättslig motivering av beslutet, möjlighet att rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan rådgivare samt rätt att under avgörande skeden i förfarandet informeras om sin rättsliga ställning på ett språk som de
  rimligen kan förväntas förstå
  . |
| --- | --- |

(13)

För att personer som verkligen behöver skydd enligt artikel 1 i Genèvekonventionen skall erkännas som flyktingar på riktiga grunder, bör alla asylsökande
  , med vissa undantag,
  få faktisk tillgång till asylförfarandet, möjlighet att samarbeta och kommunicera med de behöriga myndigheterna för att lägga fram alla relevanta omständigheter i sitt ärende och
  de
  rättssäkerhetsgarantier under förfarandet
  som krävs
  för att de skall kunna föra sin talan genom alla skeden av förfarandet. Dessutom bör förfarandet vid prövning av en asylansökan åtminstone ge sökanden rätt att stanna kvar i avvaktan på beslut av behörig myndighet, rätt till tolk för att kunna lägga fram sin sak när de hörs av myndigheterna, möjlighet att meddela sig med en företrädare för Förenta nationernas flyktingkommissariat eller någon annan organisation som arbetar för flyktingkommissariatets räkning, rätt till korrekt delgivning av beslut, rätt till en saklig och rättslig motivering av beslutet, möjlighet att rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan rådgivare samt rätt att under avgörande skeden i förfarandet informeras om sin rättsliga ställning på ett språk som de
  rimligen kan förväntas förstå
  .

| (13) | För att personer som verkligen behöver skydd enligt artikel 1 i Genèvekonventionen skall erkännas som flyktingar på riktiga grunder, bör alla asylsökande få faktisk tillgång till asylförfarandet, möjlighet att samarbeta och kommunicera med de behöriga myndigheterna för att lägga fram alla relevanta omständigheter i sitt ärende och rättssäkerhetsgarantier under förfarandet för att de skall kunna föra sin talan genom alla skeden av förfarandet. Dessutom bör förfarandet vid prövning av en asylansökan åtminstone ge sökanden rätt att stanna kvar i avvaktan på beslut av behörig myndighet, rätt till tolk för att kunna lägga fram sin sak när de hörs av myndigheterna, möjlighet att meddela sig med en företrädare för Förenta nationernas flyktingkommissariat eller någon annan organisation som arbetar för flyktingkommissariatets räkning, rätt till korrekt delgivning av beslut, rätt till en saklig och rättslig motivering av beslutet, möjlighet att rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan rådgivare samt rätt att under avgörande skeden i förfarandet informeras om sin rättsliga ställning på ett språk som de
  förstår
  .

  (Ändringen av formuleringen ”rimligen kan förväntas förstå” med ”förstår” berör hela lagtexten under behandling.) |
| --- | --- |

(13)

För att personer som verkligen behöver skydd enligt artikel 1 i Genèvekonventionen skall erkännas som flyktingar på riktiga grunder, bör alla asylsökande få faktisk tillgång till asylförfarandet, möjlighet att samarbeta och kommunicera med de behöriga myndigheterna för att lägga fram alla relevanta omständigheter i sitt ärende och rättssäkerhetsgarantier under förfarandet för att de skall kunna föra sin talan genom alla skeden av förfarandet. Dessutom bör förfarandet vid prövning av en asylansökan åtminstone ge sökanden rätt att stanna kvar i avvaktan på beslut av behörig myndighet, rätt till tolk för att kunna lägga fram sin sak när de hörs av myndigheterna, möjlighet att meddela sig med en företrädare för Förenta nationernas flyktingkommissariat eller någon annan organisation som arbetar för flyktingkommissariatets räkning, rätt till korrekt delgivning av beslut, rätt till en saklig och rättslig motivering av beslutet, möjlighet att rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan rådgivare samt rätt att under avgörande skeden i förfarandet informeras om sin rättsliga ställning på ett språk som de
  förstår
  .

(Ändringen av formuleringen ”rimligen kan förväntas förstå” med ”förstår” berör hela lagtexten under behandling.)

| (14) | Dessutom bör det införas särskilda rättssäkerhetsgarantier för ensamkommande barn på grund av deras sårbarhet. I detta sammanhang bör medlemsstaterna i första hand ta hänsyn till barnens bästa. |
| --- | --- |

(14)

Dessutom bör det införas särskilda rättssäkerhetsgarantier för ensamkommande barn på grund av deras sårbarhet. I detta sammanhang bör medlemsstaterna i första hand ta hänsyn till barnens bästa.

| (14) | Dessutom bör det införas särskilda rättssäkerhetsgarantier för barn utan medföljande vuxen på grund av deras sårbarhet. I detta sammanhang bör medlemsstaterna
  under hela asylförfarandet

  se till att barnens bästa kommer i första hand

  , i enlighet med artikel 3 i FN:s konvention om barnets rättigheter
  . |
| --- | --- |

(14)

Dessutom bör det införas särskilda rättssäkerhetsgarantier för barn utan medföljande vuxen på grund av deras sårbarhet. I detta sammanhang bör medlemsstaterna
  under hela asylförfarandet

  se till att barnens bästa kommer i första hand

  , i enlighet med artikel 3 i FN:s konvention om barnets rättigheter
  .

(Ändringen av ”minderårig” eller ”minderåriga” till ”barn” berör hela lagtexten under behandling.)

| (16) | Många asylansökningar görs vid gränsen eller i en transitzon i en medlemsstat före ett beslut om den sökandes inresa. Medlemsstaterna bör kunna behålla befintliga förfaranden som är anpassade till den särskilda situationen för dessa sökande vid gränsen.
  Gemensamma regler bör fastställas om eventuella undantag i sådana fall från de garantier som de asylsökande vanligen åtnjuter.
  Förfaranden vid gränserna bör huvudsakligen avse sådana sökande som inte uppfyller villkoren för inresa på medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

(16)

Många asylansökningar görs vid gränsen eller i en transitzon i en medlemsstat före ett beslut om den sökandes inresa. Medlemsstaterna bör kunna behålla befintliga förfaranden som är anpassade till den särskilda situationen för dessa sökande vid gränsen.
  Gemensamma regler bör fastställas om eventuella undantag i sådana fall från de garantier som de asylsökande vanligen åtnjuter.
  Förfaranden vid gränserna bör huvudsakligen avse sådana sökande som inte uppfyller villkoren för inresa på medlemsstaternas territorium.

| (16) | Många asylansökningar görs vid gränsen eller i en transitzon i en medlemsstat före ett beslut om den sökandes inresa. Medlemsstaterna bör kunna behålla befintliga förfaranden som är anpassade till den särskilda situationen för dessa sökande vid gränsen. Förfaranden vid gränserna bör huvudsakligen avse sådana sökande som inte uppfyller villkoren för inresa på medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

(16)

Många asylansökningar görs vid gränsen eller i en transitzon i en medlemsstat före ett beslut om den sökandes inresa. Medlemsstaterna bör kunna behålla befintliga förfaranden som är anpassade till den särskilda situationen för dessa sökande vid gränsen. Förfaranden vid gränserna bör huvudsakligen avse sådana sökande som inte uppfyller villkoren för inresa på medlemsstaternas territorium.

| (17a) | Människohandel är ett av det vanligaste sättet för sökande att komma in i medlemsstaterna. Med tanke på att det är viktigt att hålla den asylsökandens bästa för ögonen, bör ingen diskriminering ske vid behandlingen av en asylsökandes ansökan om hans eller hennes inresa i landet skett till följd av sådan handel. |
| --- | --- |

(17a)

Människohandel är ett av det vanligaste sättet för sökande att komma in i medlemsstaterna. Med tanke på att det är viktigt att hålla den asylsökandens bästa för ögonen, bör ingen diskriminering ske vid behandlingen av en asylsökandes ansökan om hans eller hennes inresa i landet skett till följd av sådan handel.

| (18) | Med tanke på den harmoniseringsnivå som nåtts för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar, bör gemensamma kriterier för att fastställa tredjeländer som säkra ursprungsländer upprättas. |
| --- | --- |

(18)

Med tanke på den harmoniseringsnivå som nåtts för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar, bör gemensamma kriterier för att fastställa tredjeländer som säkra ursprungsländer upprättas.

| (18) | Med tanke på den harmoniseringsnivå som uppnåtts avseende frågan om när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar, bör gemensamma kriterier för att fastställa tredjeländer som säkra ursprungsländer upprättas
  och åtgärder måste vidtas för att se till att utvärdering och genomförande utförs på ett korrekt och effektivt sätt
  . |
| --- | --- |

(18)

Med tanke på den harmoniseringsnivå som uppnåtts avseende frågan om när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar, bör gemensamma kriterier för att fastställa tredjeländer som säkra ursprungsländer upprättas
  och åtgärder måste vidtas för att se till att utvärdering och genomförande utförs på ett korrekt och effektivt sätt
  .

| (19) | Om rådet har försäkrat sig om att dessa kriterier uppfylls avseende ett visst ursprungsland och följaktligen har införlivat detta i den gemensamma
  minimiförteckning
  över säkra ursprungsländer som skall antas i enlighet med detta direktiv,
  bör
  medlemsstaterna
  vara skyldiga att
  behandla ansökningar från personer med medborgarskap i detta land, eller statslösa personer som tidigare hade hemvist i detta land, på grundval av presumtion som ej utesluter motbevisning av säkerheten i detta land. Mot bakgrund av att det är av politisk vikt att säkra ursprungsländer fastställs, särskilt med tanke på följderna av en bedömning av människorättssituationen i ett ursprungsland och dess följder för Europeiska unionens politik när det gäller yttre förbindelser, bör rådet fatta alla beslut om upprättande eller ändring av förteckningen
  efter samråd med Europaparlamentet
  . |
| --- | --- |

(19)

Om rådet har försäkrat sig om att dessa kriterier uppfylls avseende ett visst ursprungsland och följaktligen har införlivat detta i den gemensamma
  minimiförteckning
  över säkra ursprungsländer som skall antas i enlighet med detta direktiv,
  bör
  medlemsstaterna
  vara skyldiga att
  behandla ansökningar från personer med medborgarskap i detta land, eller statslösa personer som tidigare hade hemvist i detta land, på grundval av presumtion som ej utesluter motbevisning av säkerheten i detta land. Mot bakgrund av att det är av politisk vikt att säkra ursprungsländer fastställs, särskilt med tanke på följderna av en bedömning av människorättssituationen i ett ursprungsland och dess följder för Europeiska unionens politik när det gäller yttre förbindelser, bör rådet fatta alla beslut om upprättande eller ändring av förteckningen
  efter samråd med Europaparlamentet
  .

| (19) | Om rådet har försäkrat sig om att dessa kriterier uppfylls avseende ett visst ursprungsland och följaktligen har införlivat detta i den gemensamma
  förteckning
  över säkra ursprungsländer som skall antas i enlighet med detta direktiv,
  får
  medlemsstaterna behandla ansökningar från personer med medborgarskap i detta land, eller statslösa personer som tidigare hade hemvist i detta land, på grundval av presumtion som ej utesluter motbevisning av säkerheten i detta land. Mot bakgrund av att det är av politisk vikt att säkra ursprungsländer fastställs, särskilt med tanke på följderna av en bedömning av människorättssituationen i ett ursprungsland och dess följder för Europeiska unionens politik när det gäller yttre förbindelser, bör rådet
  och Europaparlamentet tillsammans enligt medbeslutandeförfarandet
  fatta alla beslut om upprättande eller ändring av förteckningen. |
| --- | --- |

(19)

Om rådet har försäkrat sig om att dessa kriterier uppfylls avseende ett visst ursprungsland och följaktligen har införlivat detta i den gemensamma
  förteckning
  över säkra ursprungsländer som skall antas i enlighet med detta direktiv,
  får
  medlemsstaterna behandla ansökningar från personer med medborgarskap i detta land, eller statslösa personer som tidigare hade hemvist i detta land, på grundval av presumtion som ej utesluter motbevisning av säkerheten i detta land. Mot bakgrund av att det är av politisk vikt att säkra ursprungsländer fastställs, särskilt med tanke på följderna av en bedömning av människorättssituationen i ett ursprungsland och dess följder för Europeiska unionens politik när det gäller yttre förbindelser, bör rådet
  och Europaparlamentet tillsammans enligt medbeslutandeförfarandet
  fatta alla beslut om upprättande eller ändring av förteckningen.

| (20) | Till följd av Bulgariens och Rumäniens ställning som kandidatländer för anslutning till Europeiska unionen och de framsteg dessa kandidatländer har gjort bör de betraktas som säkra ursprungsländer enligt detta direktiv fram till anslutningsdagen. |
| --- | --- |

(20)

Till följd av Bulgariens och Rumäniens ställning som kandidatländer för anslutning till Europeiska unionen och de framsteg dessa kandidatländer har gjort bör de betraktas som säkra ursprungsländer enligt detta direktiv fram till anslutningsdagen.

utgår

| (21) | Fastställande av ett tredjeland som säkert ursprungsland i enlighet med detta direktiv garanterar inte någon absolut säkerhet för medborgare i dessa länder. Det ligger i sakens natur att vid den bedömning som ligger till grund för detta fastställande kan hänsyn tas endast till de allmänna civila, rättsliga och politiska förhållandena i landet samt till huruvida aktörer som utövar förföljelse, tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, i praktiken åläggs sanktioner om de befinns skyldiga i det berörda landet. Om en sökande visar att det föreligger tungt vägande skäl till att anse att landet inte är säkert när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter är det därför viktigt att fastställandet av landet som säkert inte längre kan anses vara relevant för honom eller henne. |
| --- | --- |

(21)

Fastställande av ett tredjeland som säkert ursprungsland i enlighet med detta direktiv garanterar inte någon absolut säkerhet för medborgare i dessa länder. Det ligger i sakens natur att vid den bedömning som ligger till grund för detta fastställande kan hänsyn tas endast till de allmänna civila, rättsliga och politiska förhållandena i landet samt till huruvida aktörer som utövar förföljelse, tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, i praktiken åläggs sanktioner om de befinns skyldiga i det berörda landet. Om en sökande visar att det föreligger tungt vägande skäl till att anse att landet inte är säkert när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter är det därför viktigt att fastställandet av landet som säkert inte längre kan anses vara relevant för honom eller henne.

| (21) | Fastställande av ett tredjeland som säkert ursprungsland i enlighet med detta direktiv garanterar inte någon absolut säkerhet för medborgare i dessa länder. Det ligger i sakens natur att vid den bedömning som ligger till grund för detta fastställande kan hänsyn tas endast till de allmänna civila, rättsliga och politiska förhållandena i landet
  inbegripet efterlevnaden av lagstiftning om internationella bestämmelser i mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och skyddet av flyktingar
  samt till huruvida aktörer som utövar förföljelse, tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, i praktiken åläggs sanktioner om de befinns skyldiga i det berörda landet. Om en sökande visar att det föreligger tungt vägande skäl till att anse att landet inte är säkert när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter är det därför viktigt att fastställandet av landet som säkert inte längre kan anses vara relevant för honom eller henne. |
| --- | --- |

(21)

Fastställande av ett tredjeland som säkert ursprungsland i enlighet med detta direktiv garanterar inte någon absolut säkerhet för medborgare i dessa länder. Det ligger i sakens natur att vid den bedömning som ligger till grund för detta fastställande kan hänsyn tas endast till de allmänna civila, rättsliga och politiska förhållandena i landet
  inbegripet efterlevnaden av lagstiftning om internationella bestämmelser i mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och skyddet av flyktingar
  samt till huruvida aktörer som utövar förföljelse, tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, i praktiken åläggs sanktioner om de befinns skyldiga i det berörda landet. Om en sökande visar att det föreligger tungt vägande skäl till att anse att landet inte är säkert när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter är det därför viktigt att fastställandet av landet som säkert inte längre kan anses vara relevant för honom eller henne.

| (22) | Medlemsstaterna bör pröva alla ansökningar i sak, det vill säga bedöma om sökanden i fråga har rätt till flyktingstatus i enlighet med rådets direktiv 2004/83/EG om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet, förutom då det
  här direktivet föreskriver något annat, särskilt om det rimligtvis kan antas
  att ett annat land
  skulle
  göra prövningen
  eller
  lämna tillräckligt skydd. Medlemsstaterna bör i synnerhet inte vara skyldiga att bedöma sakskälen i en asylansökan om ett första asylland har beviljat sökanden flyktingstatus eller
  tillräckligt
  skydd av annat slag och sökanden kommer att åter släppas in i detta land. |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterna bör pröva alla ansökningar i sak, det vill säga bedöma om sökanden i fråga har rätt till flyktingstatus i enlighet med rådets direktiv 2004/83/EG om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet, förutom då det
  här direktivet föreskriver något annat, särskilt om det rimligtvis kan antas
  att ett annat land
  skulle
  göra prövningen
  eller
  lämna tillräckligt skydd. Medlemsstaterna bör i synnerhet inte vara skyldiga att bedöma sakskälen i en asylansökan om ett första asylland har beviljat sökanden flyktingstatus eller
  tillräckligt
  skydd av annat slag och sökanden kommer att åter släppas in i detta land.

| (22) | Medlemsstaterna bör pröva alla ansökningar i sak, det vill säga bedöma om sökanden i fråga har rätt till flyktingstatus i enlighet med rådets direktiv 2004/83/EG om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet, förutom då det
  fastställs
  att ett annat land
  är behörigt att
  göra prövningen
  och kan
  lämna
  effektivt, likvärdigt och
  tillräckligt skydd
  i enlighet med rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat

   (4). Medlemsstaterna bör i synnerhet inte vara skyldiga att bedöma sakskälen i en asylansökan om ett första asylland har beviljat sökanden flyktingstatus eller
  effektivt
  skydd av annat slag och sökanden kommer att åter släppas in i detta land.

  (Ändringen av ”likvärdigt skydd” till ”effektivt skydd” berör hela lagtexten under behandling.) |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterna bör pröva alla ansökningar i sak, det vill säga bedöma om sökanden i fråga har rätt till flyktingstatus i enlighet med rådets direktiv 2004/83/EG om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet, förutom då det
  fastställs
  att ett annat land
  är behörigt att
  göra prövningen
  och kan
  lämna
  effektivt, likvärdigt och
  tillräckligt skydd
  i enlighet med rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat

   (4). Medlemsstaterna bör i synnerhet inte vara skyldiga att bedöma sakskälen i en asylansökan om ett första asylland har beviljat sökanden flyktingstatus eller
  effektivt
  skydd av annat slag och sökanden kommer att åter släppas in i detta land.

(Ändringen av ”likvärdigt skydd” till ”effektivt skydd” berör hela lagtexten under behandling.)

| (23) | Medlemsstaterna bör inte heller vara skyldiga att bedöma en asylansökan i sak om sökanden på grund av en koppling till ett tredjeland enligt definitionen i nationell lagstiftning rimligtvis kan förväntas söka skydd i detta tredjeland. Medlemsstaterna bör endast gå vidare på denna grund om denna särskilda sökande skulle vara säker i det berörda tredjelandet. För att undvika sekundära förflyttningar bland sökande bör gemensamma principer för medlemsstaternas övervägande eller fastställande av säkra ursprungsländer upprättas. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna bör inte heller vara skyldiga att bedöma en asylansökan i sak om sökanden på grund av en koppling till ett tredjeland enligt definitionen i nationell lagstiftning rimligtvis kan förväntas söka skydd i detta tredjeland. Medlemsstaterna bör endast gå vidare på denna grund om denna särskilda sökande skulle vara säker i det berörda tredjelandet. För att undvika sekundära förflyttningar bland sökande bör gemensamma principer för medlemsstaternas övervägande eller fastställande av säkra ursprungsländer upprättas.

utgår

| (24) | När det gäller vissa europeiska tredjeländer som iakttar särskilt strikta normer avseende mänskliga rättigheter och skydd av flyktingar bör medlemsstaterna tillåtas att inte pröva eller inte fullständigt pröva asylansökningar för sökande som reser in på deras territorium från sådana europeiska tredjeländer. Med tanke på de eventuella följderna för sökanden av en begränsad eller utelämnad prövning, bör denna tillämpning av begreppet säkra tredjeländer begränsas till sådana fall som rör tredjeländer avseende vilka rådet har förvissat sig om att de strikta normerna för säkerhet i det berörda tredjelandet är uppfyllda i enlighet med detta direktiv. Rådet bör fatta beslut i denna fråga efter samråd med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller vissa europeiska tredjeländer som iakttar särskilt strikta normer avseende mänskliga rättigheter och skydd av flyktingar bör medlemsstaterna tillåtas att inte pröva eller inte fullständigt pröva asylansökningar för sökande som reser in på deras territorium från sådana europeiska tredjeländer. Med tanke på de eventuella följderna för sökanden av en begränsad eller utelämnad prövning, bör denna tillämpning av begreppet säkra tredjeländer begränsas till sådana fall som rör tredjeländer avseende vilka rådet har förvissat sig om att de strikta normerna för säkerhet i det berörda tredjelandet är uppfyllda i enlighet med detta direktiv. Rådet bör fatta beslut i denna fråga efter samråd med Europaparlamentet.

utgår

| (25) | De gemensamma normer som rör
  de båda koncepten
  för säkra tredjeländer enligt detta direktiv är sådana att
  deras
  praktiska konsekvenser beror på om det berörda tredjelandet tillåter sökanden i fråga att resa in på dess territorium. |
| --- | --- |

(25)

De gemensamma normer som rör
  de båda koncepten
  för säkra tredjeländer enligt detta direktiv är sådana att
  deras
  praktiska konsekvenser beror på om det berörda tredjelandet tillåter sökanden i fråga att resa in på dess territorium.

| (25) | De gemensamma normer som rör
  konceptet
  för säkra tredjeländer enligt detta direktiv är sådana att
  dess
  praktiska konsekvenser beror på om det berörda tredjelandet tillåter sökanden i fråga att resa in på dess territorium. |
| --- | --- |

(25)

De gemensamma normer som rör
  konceptet
  för säkra tredjeländer enligt detta direktiv är sådana att
  dess
  praktiska konsekvenser beror på om det berörda tredjelandet tillåter sökanden i fråga att resa in på dess territorium.

| (26) | När det gäller återkallande av flyktingstatus skall medlemsstaterna se till att de personer som har flyktingstatus vederbörligen informeras om en eventuell ny bedömning av deras status och får tillfälle att lägga fram sina synpunkter innan myndigheterna fattar ett motiverat beslut att återkalla deras flyktingstatus.
  Dessa garantier behövs dock inte om skälen till upphörandet av flyktingstatusen inte sammanhänger med en ändring av de villkor som låg till grund för erkännandet. |
| --- | --- |

(26)

När det gäller återkallande av flyktingstatus skall medlemsstaterna se till att de personer som har flyktingstatus vederbörligen informeras om en eventuell ny bedömning av deras status och får tillfälle att lägga fram sina synpunkter innan myndigheterna fattar ett motiverat beslut att återkalla deras flyktingstatus.
  Dessa garantier behövs dock inte om skälen till upphörandet av flyktingstatusen inte sammanhänger med en ändring av de villkor som låg till grund för erkännandet.

| (26) | När det gäller återkallande av flyktingstatus skall medlemsstaterna se till att de personer som har flyktingstatus vederbörligen informeras om en eventuell ny bedömning av deras status och får tillfälle att lägga fram sina synpunkter innan myndigheterna fattar ett motiverat beslut att återkalla deras flyktingstatus. |
| --- | --- |

(26)

När det gäller återkallande av flyktingstatus skall medlemsstaterna se till att de personer som har flyktingstatus vederbörligen informeras om en eventuell ny bedömning av deras status och får tillfälle att lägga fram sina synpunkter innan myndigheterna fattar ett motiverat beslut att återkalla deras flyktingstatus.

| (27) | En grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen återspeglas i det faktum att beslut som fattats om en asylansökan och om återkallande av flyktingstatus måste vara föremål för ett effektivt rättsmedel inför domstol i enlighet med artikel 234 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.
  Rättsmedlets effektivitet, även när det gäller prövning av berörda sakförhållanden, är beroende av det administrativa och rättsliga systemet i varje medlemsstat som helhet. |
| --- | --- |

(27)

En grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen återspeglas i det faktum att beslut som fattats om en asylansökan och om återkallande av flyktingstatus måste vara föremål för ett effektivt rättsmedel inför domstol i enlighet med artikel 234 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.
  Rättsmedlets effektivitet, även när det gäller prövning av berörda sakförhållanden, är beroende av det administrativa och rättsliga systemet i varje medlemsstat som helhet.

| (27) | En grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen återspeglas i det faktum att beslut som fattats om en asylansökan och om återkallande av flyktingstatus måste vara föremål för ett effektivt rättsmedel inför domstol i enlighet med artikel 234 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.
  Beslut i asylärenden bör kunna överklagas, så att ärendet prövas av en domstol i sakomständighets- och rättsfrågor. Den sökande bör ha rätt att inte bli utvisad förrän en domstol har fattat beslut om rätten att stanna kvar i väntan på utgången av överklagandet. |
| --- | --- |

(27)

En grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen återspeglas i det faktum att beslut som fattats om en asylansökan och om återkallande av flyktingstatus måste vara föremål för ett effektivt rättsmedel inför domstol i enlighet med artikel 234 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.
  Beslut i asylärenden bör kunna överklagas, så att ärendet prövas av en domstol i sakomständighets- och rättsfrågor. Den sökande bör ha rätt att inte bli utvisad förrän en domstol har fattat beslut om rätten att stanna kvar i väntan på utgången av överklagandet.

| (28) | I enlighet med artikel 64 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall detta direktiv inte påverka medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med artikel 64 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall detta direktiv inte påverka medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten.

utgår

| (29a) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (5) bör gälla för personuppgifter som behandlas vid tillämpningen av det här direktivet. Direktiv 95/46/EG bör även gälla för överföring av uppgifter från medlemsstaterna till FN:s flyktingkommissariat, när detta organ utför sitt uppdrag enligt Genèvekonventionen. En förutsättning för sådan överföring är att det personuppgiftsskydd som tillämpas inom flyktingkommissariatet är tillräckligt. |
| --- | --- |

(29a)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (5) bör gälla för personuppgifter som behandlas vid tillämpningen av det här direktivet. Direktiv 95/46/EG bör även gälla för överföring av uppgifter från medlemsstaterna till FN:s flyktingkommissariat, när detta organ utför sitt uppdrag enligt Genèvekonventionen. En förutsättning för sådan överföring är att det personuppgiftsskydd som tillämpas inom flyktingkommissariatet är tillräckligt.

| (29b) | Medlemsstaterna bör föreskriva påföljder för överträdelser av de nationella bestämmelser som antas för att genomföra detta direktiv. |
| --- | --- |

(29b)

Medlemsstaterna bör föreskriva påföljder för överträdelser av de nationella bestämmelser som antas för att genomföra detta direktiv.

Syftet med detta direktiv är att fastställa miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus.

Syftet med detta direktiv är att fastställa miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus
  i enlighet med Genèvekonventionen och med direktiv 2004/83/EG
  .

Artikel 1a

Överrensstämmelse med internationella förpliktelser och grundläggande rättigheter

Detta direktiv är förenligt med medlemsstaternas gällande internationella förpliktelser och med stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 18 i denna, som allmänna gemenskapsrättsliga principer.

| e) | beslutande myndighet: en
  myndighet med domstolsliknande uppgifter
  eller en administrativ myndighet i en medlemsstat som är ansvarig för att pröva asylansökningar och behörig att fatta beslut i första instans i sådana ärenden, med förbehåll för bilaga I. |
| --- | --- |

e)

beslutande myndighet: en
  myndighet med domstolsliknande uppgifter
  eller en administrativ myndighet i en medlemsstat som är ansvarig för att pröva asylansökningar och behörig att fatta beslut i första instans i sådana ärenden, med förbehåll för bilaga I.

| e) | beslutande myndighet: en
  rättslig
  eller en administrativ myndighet i en medlemsstat som är ansvarig för att pröva asylansökningar och behörig att fatta beslut i första instans i sådana ärenden, med förbehåll för bilaga I. |
| --- | --- |

e)

beslutande myndighet: en
  rättslig
  eller en administrativ myndighet i en medlemsstat som är ansvarig för att pröva asylansökningar och behörig att fatta beslut i första instans i sådana ärenden, med förbehåll för bilaga I.

| g) | flyktingstatus: en medlemsstats erkännande av
  en tredjelandsmedborgare eller statslös person som flykting
  . |
| --- | --- |

g)

flyktingstatus: en medlemsstats erkännande av
  en tredjelandsmedborgare eller statslös person som flykting
  .

| g) | flyktingstatus: en medlemsstats erkännande av
  denna status för sökanden
  . |
| --- | --- |

g)

flyktingstatus: en medlemsstats erkännande av
  denna status för sökanden
  .

| h) | underårig
  utan medföljande vuxen: en person som är yngre än arton år och som anländer till medlemsstaternas territorium utan att vara i sällskap med en vuxen som enligt lag eller sedvana ansvarar för honom eller henne, så länge som han eller hon inte faktiskt tas om hand av en sådan person; begreppet omfattar också en underårig som lämnas utan sällskap av en vuxen efter att ha rest in på medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

h)

underårig
  utan medföljande vuxen: en person som är yngre än arton år och som anländer till medlemsstaternas territorium utan att vara i sällskap med en vuxen som enligt lag eller sedvana ansvarar för honom eller henne, så länge som han eller hon inte faktiskt tas om hand av en sådan person; begreppet omfattar också en underårig som lämnas utan sällskap av en vuxen efter att ha rest in på medlemsstaternas territorium.

| h) | barn
  utan medföljande vuxen
  eller ensamkommande barn
  : en person som är yngre än arton år och som anländer till medlemsstaternas territorium utan att vara i sällskap med en vuxen som enligt lag eller sedvana ansvarar för honom eller henne, så länge som han eller hon inte faktiskt tas om hand av en sådan person; begreppet omfattar också en underårig som lämnas utan sällskap av en vuxen efter att ha rest in på medlemsstaternas territorium.
  Barn utan medföljande vuxen: barn som skilts från båda föräldrarna och från andra släktingar eller lagliga eller vanliga vårdnadshavare; ensamkommande barn: barn som anländer i sällskap med en vuxen som inte vill eller kan ta ansvar för barnets vårdnad på sikt. |
| --- | --- |

h)

barn
  utan medföljande vuxen
  eller ensamkommande barn
  : en person som är yngre än arton år och som anländer till medlemsstaternas territorium utan att vara i sällskap med en vuxen som enligt lag eller sedvana ansvarar för honom eller henne, så länge som han eller hon inte faktiskt tas om hand av en sådan person; begreppet omfattar också en underårig som lämnas utan sällskap av en vuxen efter att ha rest in på medlemsstaternas territorium.
  Barn utan medföljande vuxen: barn som skilts från båda föräldrarna och från andra släktingar eller lagliga eller vanliga vårdnadshavare; ensamkommande barn: barn som anländer i sällskap med en vuxen som inte vill eller kan ta ansvar för barnets vårdnad på sikt.

1a.
     
  Detta direktiv skall genomföras och införlivas i nationell lagstiftning med vederbörlig hänsyn till de grundläggande mänskliga rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som allmänna gemenskapsrättsliga principer. Folkrätten och Förenta nationernas avtal skall beaktas.

1b.
     
  Detta direktiv skall genomföras och införlivas i nationell lagstiftning med vederbörlig hänsyn till EU:s och dess medlemsstaters samtliga internationella förpliktelser, och särskilt Genèvekonventionen och partnerskaps- och samarbetsavtal som slutits med tredjeländer.

1c.
     
  Detta direktiv skall genomföras på ett sätt som utesluter varje form av diskriminering i enlighet med bestämmelserna i artikel 13 i EG-fördraget och internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna och skyddet av flyktingar.

1.   Medlemsstaterna skall för alla förfaranden utse en beslutande myndighet som skall ansvara för en korrekt prövning av ansökningarna enligt bestämmelserna i detta direktiv, särskilt artikel 7.2
  och artikel 8
  .

1.   Medlemsstaterna skall för alla förfaranden utse en beslutande myndighet som skall ansvara för en korrekt prövning av ansökningarna enligt bestämmelserna i detta direktiv, särskilt artikel 7.2
  , artikel 8 och artikel 10.1
  .

| b) | fatta ett beslut om ansökan med hänsyn till nationella säkerhetsbestämmelser, förutsatt att en beslutande myndighet innan beslutet fattas rådfrågas om huruvida sökanden skall betraktas som flykting enligt rådets direktiv 2004/83/EG, |
| --- | --- |

b)

fatta ett beslut om ansökan med hänsyn till nationella säkerhetsbestämmelser, förutsatt att en beslutande myndighet innan beslutet fattas rådfrågas om huruvida sökanden skall betraktas som flykting enligt rådets direktiv 2004/83/EG,

| b) | fatta ett beslut om ansökan med hänsyn till nationella säkerhetsbestämmelser,
  och under iakttagande av internationella konventioner och stadgan om de grundläggande rättigheterna och individuella friheter,
  förutsatt att en beslutande myndighet innan beslutet fattas rådfrågas om huruvida sökanden skall betraktas som flykting enligt rådets direktiv 2004/83/EG, |
| --- | --- |

b)

fatta ett beslut om ansökan med hänsyn till nationella säkerhetsbestämmelser,
  och under iakttagande av internationella konventioner och stadgan om de grundläggande rättigheterna och individuella friheter,
  förutsatt att en beslutande myndighet innan beslutet fattas rådfrågas om huruvida sökanden skall betraktas som flykting enligt rådets direktiv 2004/83/EG,

| e) | neka inresa inom ramen för det förfarande som avses i
  artikel 35.2–35.5
  , på de villkor och enligt det förfaringssätt som anges i de punkterna, |
| --- | --- |

e)

neka inresa inom ramen för det förfarande som avses i
  artikel 35.2–35.5
  , på de villkor och enligt det förfaringssätt som anges i de punkterna,

| e) | neka inresa inom ramen för det förfarande som avses i
  artikel 35
  , på de villkor och enligt det förfaringssätt som anges i den artikeln, |
| --- | --- |

e)

neka inresa inom ramen för det förfarande som avses i
  artikel 35
  , på de villkor och enligt det förfaringssätt som anges i den artikeln,

| f) | fastställa att en sökande försöker resa in eller har rest in i medlemsstaten från ett säkert tredjeland enligt artikel 35a, på de villkor och enligt det förfaringssätt som anges i den artikeln. |
| --- | --- |

f)

fastställa att en sökande försöker resa in eller har rest in i medlemsstaten från ett säkert tredjeland enligt artikel 35a, på de villkor och enligt det förfaringssätt som anges i den artikeln.

utgår

3.   Om myndigheter utses enligt punkt 2 skall medlemsstaterna se till att personalen vid dessa myndigheter har lämpliga kunskaper
  eller får
  den utbildning som krävs för att kunna fullgöra sina skyldigheter vid genomförandet av detta direktiv.

3.   Om myndigheter utses enligt punkt 2 skall medlemsstaterna se till att personalen vid dessa myndigheter har lämpliga kunskaper
  och lämplig
  utbildning för att kunna fullgöra sina skyldigheter vid genomförandet av detta direktiv.

Artikel 4a

Skydd från utvisning eller avvisning

Ingen medlemsstat skall utvisa eller avvisa en asylsökande till ett område där den asylsökandes liv eller frihet skulle hotas på grund av hans eller hennes ras eller religion, nationalitet, språk, sexuella läggning, tillhörighet till viss samhällsgrupp, politiska åskådning eller minoritet eller där den asylsökande riskerar att utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling.

1.   Medlemsstaterna får ställa som krav att asylansökan lämnas in av den som ansökan gäller och/eller på en angiven plats.

1.   Medlemsstaterna får ställa som krav att asylansökan lämnas in av den som ansökan gäller och/eller på en angiven plats.
  Under särskilda omständigheter skall medlemsstaterna tillåta att ansökan lämnas in av ett juridiskt ombud för en annan persons räkning .

3a.
     
  Ansökningar från barn utan medföljande vuxen eller från andra personer i särskilt utsatt ställning skall prioriteras för behandling och beslut och i överensstämmelse med relevanta formella och materiella krav. Uppenbart välgrundade ansökningar skall också prioriteras för behandling och beslut.

3b.
     
  I fall där den myndiga person som är beroende av sökanden för sin försörjning samtycker till att ansökan lämnas in på hans eller hennes vägnar i enlighet med artikel 3 i FN:s konvention om barnets rättigheter, skall barnets bästa beaktas genomgående under hela asylförfarandet.

4.   
  Medlemsstaterna får
  genom nationell lagstiftning fastställa

4.   
  Under förutsättning att de agerar i enlighet med artikel 3 i FN:s konvention om barnets rättigheter får medlemsstaterna
  genom nationell lagstiftning fastställa

| c) | i vilka fall inlämnandet av en asylansökan även anses inbegripa inlämnande av en asylansökan för eventuella ogifta underåriga. |
| --- | --- |

c)

i vilka fall inlämnandet av en asylansökan även anses inbegripa inlämnande av en asylansökan för eventuella ogifta underåriga.

utgår

5a.
     
  Medlemsstaterna skall se till att varje person som önskar ansöka om asyl skyndsamt erhåller fullständig information om förfarandet och sina rättigheter och skyldigheter på sitt eget språk.

1.   Sökandena skall ha rätt att stanna kvar i
  medlemsstaten enbart så länge som förfarandet pågår till dess att den beslutande myndigheten har fattat beslut i enlighet med de förfaranden i första instans som fastställs i kapitel III
  . Rätten att stanna kvar skall inte utgöra ett berättigande till uppehållstillstånd.

1.   Sökandena skall ha rätt att stanna kvar i
  den medlemsstat i vilken asylansökan har lämnats in eller behandlas till det att ett slutligt beslut har fattats och det inte längre finns några möjligheter till överklagande
  . Rätten att stanna kvar skall inte utgöra ett berättigande till uppehållstillstånd.

1a.
     
  Medlemsstaterna får göra undantag från punkt 1 endast då det har fastställts att ansökan är uppenbart ogrundad eller klart bedräglig. I sådana fall skall en domstol eller annan oberoende myndighet se över och bekräfta vägran att ge upphävande verkan på grundval av en genomgång av omständigheterna i fallet och sannolikheten för att ett överklagande skulle ha framgång.

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23.4 i skall medlemsstaterna se till att asylansökningar inte avslås eller nekas prövning
  enbart
  på
  den grunden
  att de inte har lämnats in så snart som möjligt.

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23.4 i skall medlemsstaterna se till att asylansökningar inte avslås eller nekas prövning på
  grund av
  att de inte har lämnats in så snart som möjligt.

| a) | ansökningar prövas och beslut fattas individuellt, objektivt och opartiskt, |
| --- | --- |

a)

ansökningar prövas och beslut fattas individuellt, objektivt och opartiskt,

| a) | ansökningar prövas och beslut fattas individuellt, objektivt och opartiskt
  i enlighet med detta direktiv och med internationell lagstiftning om mänskliga rättigheter och flyktinglagstiftning
  , |
| --- | --- |

a)

ansökningar prövas och beslut fattas individuellt, objektivt och opartiskt
  i enlighet med detta direktiv och med internationell lagstiftning om mänskliga rättigheter och flyktinglagstiftning
  ,

| b) | exakt och aktuell information erhålls från olika källor, t.ex. information från FN:s flyktingkommissariat (UNHCR), om den allmänna situation som råder i de asylsökandes ursprungsländer
  och, vid behov, i de länder som de asylsökande har rest igenom
  , och att denna information görs tillgänglig för den personal som ansvarar för att pröva asylansökningar och fatta beslut om dessa, |
| --- | --- |

b)

exakt och aktuell information erhålls från olika källor, t.ex. information från FN:s flyktingkommissariat (UNHCR), om den allmänna situation som råder i de asylsökandes ursprungsländer
  och, vid behov, i de länder som de asylsökande har rest igenom
  , och att denna information görs tillgänglig för den personal som ansvarar för att pröva asylansökningar och fatta beslut om dessa,

| b) | exakt och aktuell information erhålls från olika källor, t.ex. information från FN:s flyktingkommissariat (UNHCR)
  och andra samhällsorganisationer verksamma i de asylsökandes ursprungsländer
  , om den allmänna situation som råder i de asylsökandes ursprungsländer
  på det civila, juridiska och politiska planet och särskilt när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  , och att denna information görs tillgänglig för den personal som ansvarar för att pröva asylansökningar och fatta beslut om dessa, |
| --- | --- |

b)

exakt och aktuell information erhålls från olika källor, t.ex. information från FN:s flyktingkommissariat (UNHCR)
  och andra samhällsorganisationer verksamma i de asylsökandes ursprungsländer
  , om den allmänna situation som råder i de asylsökandes ursprungsländer
  på det civila, juridiska och politiska planet och särskilt när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  , och att denna information görs tillgänglig för den personal som ansvarar för att pröva asylansökningar och fatta beslut om dessa,

| c) | den personal som har att pröva asylansökningar och fatta beslut om dessa har kunskaper om tillämpliga normer på området för asyl- och flyktinglagstiftning. |
| --- | --- |

c)

den personal som har att pröva asylansökningar och fatta beslut om dessa har kunskaper om tillämpliga normer på området för asyl- och flyktinglagstiftning.

| c) | den personal som har att pröva asylansökningar och fatta beslut om dessa har kunskaper
  , utbildning och information
  om tillämpliga normer på området för asyl- och flyktinglagstiftning. |
| --- | --- |

c)

den personal som har att pröva asylansökningar och fatta beslut om dessa har kunskaper
  , utbildning och information
  om tillämpliga normer på området för asyl- och flyktinglagstiftning.

4.   Medlemsstaterna
  får
  föreskriva regler för översättning av handlingar som är relevanta för prövningen av ansökningar.

4.   Medlemsstaterna
  skall
  föreskriva regler för översättning av handlingar som är relevanta för prövningen av ansökningar.

1.   Medlemsstaterna skall se till att beslut om asylansökningar meddelas skriftligen.

1.   Medlemsstaterna skall se till att
  alla
  beslut om asylansökningar meddelas skriftligen
  på ett språk som sökanden förstår
  .

Medlemsstaterna behöver inte uppge skälen för att inte bevilja flyktingstatus i beslutet om sökanden beviljas en status som ger samma rättigheter och förmåner enligt den nationella lagstiftningen och gemenskapslagstiftningen som flyktingstatus enligt rådets direktiv 2004/83/EG. I dessa fall skall medlemsstaterna se till att skälen för att inte bevilja flyktingstatus uppges i sökandens akt och att sökanden på begäran har tillgång till sin akt.

Medlemsstaterna behöver inte uppge skälen för att inte bevilja flyktingstatus i beslutet om sökanden beviljas en status som ger samma rättigheter och förmåner enligt den nationella lagstiftningen och gemenskapslagstiftningen som flyktingstatus enligt rådets direktiv 2004/83/EG. I dessa fall skall medlemsstaterna se till att skälen för att inte bevilja flyktingstatus uppges i sökandens akt och att sökanden
  eller dennes juridiske rådgivare eller ombud
  på begäran har tillgång till sin akt.

Dessutom
  behöver
  medlemsstaterna
  inte
  lämna skriftlig information om hur ett negativt beslut skall överklagas tillsammans med beslutet
  om sökanden har informerats i ett tidigare skede antingen skriftligen eller med hjälp av elektroniska medel som är tillgängliga för sökanden om hur ett sådant beslut skall överklagas
  .

Dessutom
  skall
  medlemsstaterna lämna skriftlig information om hur ett negativt beslut skall överklagas tillsammans med beslutet.

| b) | Sökandena skall närhelst så är nödvändigt få hjälp av en tolk som kan framföra deras argument till de behöriga myndigheterna. Medlemsstaterna skall
  anse det vara nödvändigt att tillhandahålla tolk åtminstone när den beslutande myndigheten kallar sökanden till en intervju i enlighet med
  artiklarna 10 och 11 och adekvat kommunikation inte kan säkerställas utan sådana tjänster. I
  detta
  fall, liksom i andra situationer då de behöriga myndigheterna kallar in sökanden, skall kostnaderna för tolken täckas med offentliga medel. |
| --- | --- |

b)

Sökandena skall närhelst så är nödvändigt få hjälp av en tolk som kan framföra deras argument till de behöriga myndigheterna. Medlemsstaterna skall
  anse det vara nödvändigt att tillhandahålla tolk åtminstone när den beslutande myndigheten kallar sökanden till en intervju i enlighet med
  artiklarna 10 och 11 och adekvat kommunikation inte kan säkerställas utan sådana tjänster. I
  detta
  fall, liksom i andra situationer då de behöriga myndigheterna kallar in sökanden, skall kostnaderna för tolken täckas med offentliga medel.

| b) | Sökandena skall närhelst så är nödvändigt få hjälp av en
  behörig och opartisk
  tolk som kan framföra deras argument till de behöriga myndigheterna. Medlemsstaterna skall
  garantera att denna tjänst tillhandahålls vid alla personliga intervjuer, överklagandeförhandlingar och annan muntlig kommunikation med de behöriga myndigheterna, särskilt vad angår
  artiklarna 10 och 11 och
  när
  adekvat kommunikation inte kan säkerställas utan sådana tjänster. I
  dessa
  fall, liksom i andra situationer då de behöriga myndigheterna kallar in sökanden, skall kostnaderna för tolken täckas med offentliga medel. |
| --- | --- |

b)

Sökandena skall närhelst så är nödvändigt få hjälp av en
  behörig och opartisk
  tolk som kan framföra deras argument till de behöriga myndigheterna. Medlemsstaterna skall
  garantera att denna tjänst tillhandahålls vid alla personliga intervjuer, överklagandeförhandlingar och annan muntlig kommunikation med de behöriga myndigheterna, särskilt vad angår
  artiklarna 10 och 11 och
  när
  adekvat kommunikation inte kan säkerställas utan sådana tjänster. I
  dessa
  fall, liksom i andra situationer då de behöriga myndigheterna kallar in sökanden, skall kostnaderna för tolken täckas med offentliga medel.

| c) | Sökandena
  får inte nekas
  möjlighet att meddela sig med UNHCR eller någon annan organisation som verkar för flyktingkommissariatets räkning på medlemsstatens territorium
  enligt avtal med denna medlemsstat
  . |
| --- | --- |

c)

Sökandena
  får inte nekas
  möjlighet att meddela sig med UNHCR eller någon annan organisation som verkar för flyktingkommissariatets räkning på medlemsstatens territorium
  enligt avtal med denna medlemsstat
  .

| c) | Sökandena
  måste ges verklig
  möjlighet att meddela sig med UNHCR eller någon annan organisation som verkar för flyktingkommissariatets räkning
  eller arbetar oberoende med asylsökande
  på medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

c)

Sökandena
  måste ges verklig
  möjlighet att meddela sig med UNHCR eller någon annan organisation som verkar för flyktingkommissariatets räkning
  eller arbetar oberoende med asylsökande
  på medlemsstatens territorium.

| d) | Sökandena skall
  inom skälig tid underrättas om vilket beslut
  den beslutande myndigheten har fattat om deras asylansökan. Om en juridisk rådgivare eller annan rådgivare rättsligt företräder sökanden, får medlemsstaterna välja att underrätta honom eller henne om beslutet i stället för den asylsökande. |
| --- | --- |

d)

Sökandena skall
  inom skälig tid underrättas om vilket beslut
  den beslutande myndigheten har fattat om deras asylansökan. Om en juridisk rådgivare eller annan rådgivare rättsligt företräder sökanden, får medlemsstaterna välja att underrätta honom eller henne om beslutet i stället för den asylsökande.

| d) | Sökandena skall
  senast sex månader efter det att
  den beslutande myndigheten har fattat
  beslut
  om deras asylansökan
  underrättas om detta beslut
  . Om en juridisk rådgivare eller annan rådgivare rättsligt företräder sökanden, får medlemsstaterna välja att underrätta honom eller henne om beslutet i stället för den asylsökande. |
| --- | --- |

d)

Sökandena skall
  senast sex månader efter det att
  den beslutande myndigheten har fattat
  beslut
  om deras asylansökan
  underrättas om detta beslut
  . Om en juridisk rådgivare eller annan rådgivare rättsligt företräder sökanden, får medlemsstaterna välja att underrätta honom eller henne om beslutet i stället för den asylsökande.

1.   Medlemsstaterna får ålägga de asylsökande skyldighet att samarbeta med de behöriga myndigheterna i den utsträckning behandlingen av ansökan kräver en sådan skyldighet.

1.   Medlemsstaterna får ålägga de asylsökande skyldighet att samarbeta med de behöriga myndigheterna i den utsträckning behandlingen av ansökan kräver en sådan skyldighet.
  Det skall emellertid aldrig vara tillåtet att använda konsulära eller diplomatiska beskickningar som representerar myndigheterna i det tredje land som de asylsökande uppger att de är medborgare i, eller som det visar sig att de är medborgare i, för att kontrollera de sökandes identitet.

| d) | de behöriga myndigheterna får
  kroppsvisitera
  sökanden och söka igenom de föremål han eller hon bär med sig, |
| --- | --- |

d)

de behöriga myndigheterna får
  kroppsvisitera
  sökanden och söka igenom de föremål han eller hon bär med sig,

| d) | de behöriga myndigheterna får
  kontrollera att
  sökanden
  inte utgör en säkerhetsrisk
  och söka igenom de föremål han eller hon bär med sig, |
| --- | --- |

d)

de behöriga myndigheterna får
  kontrollera att
  sökanden
  inte utgör en säkerhetsrisk
  och söka igenom de föremål han eller hon bär med sig,

1.   Innan den beslutande myndigheten fattar något beslut skall den asylsökande ges tillfälle att höras om sin ansökan av en person som är
  behörig
  att utföra en sådan intervju enligt nationell lagstiftning.

1.   Innan den beslutande myndigheten fattar något beslut skall den asylsökande ges tillfälle att höras
  , vid behov i närvaro av en tolk och av sökandens juridiske rådgivare eller ombud,
  om sin ansökan av en person som är
  yrkesmässigt lämpad och kvalificerad
  att utföra en sådan intervju enligt nationell lagstiftning
  om förfarandena i samband med asylrätten och flyktingars rättigheter. Om de som hörs är barn, personer med fysiska eller psykiska funktionshinder, gravida kvinnor eller offer för sexuellt våld är det lämpligt att garantera särskilda processuella förfaranden och, om nödvändigt, använda specialutbildad personal
  .

Medlemsstaterna får även, bland
  de personer som är beroende av den asylsökande för sin försörjning och som avses i artikel 5.3
  , ge varje myndig person möjlighet
  att genomgå en personlig intervju.

Även
  de personer som är beroende av den asylsökande för sin försörjning och som avses i artikel 5.3
  skall ha rätt
  att genomgå en personlig intervju.

Medlemsstaterna får genom nationell lagstiftning fastställa i vilka fall
  en underårig
  skall ges möjlighet till en personlig intervju.

Medlemsstaterna får genom nationell lagstiftning fastställa i vilka fall
  ett barn
  skall ges möjlighet till en personlig intervju
  , med hänsyn tagen till dennes mognadsgrad och eventuella psykologiska trauman som han eller hon kan ha lidit. Intervjuaren skall ha i åtanke att den underåriga personens insikter om situationen i ursprungslandet kan vara begränsade på grund av hans eller hennes ålder
  .

| aa) | den behöriga myndigheten inte kan genomföra intervjun på grund av att den sökande utan godtagbara skäl har underlåtit att inställa sig till intervjun, eller |
| --- | --- |

aa)

den behöriga myndigheten inte kan genomföra intervjun på grund av att den sökande utan godtagbara skäl har underlåtit att inställa sig till intervjun, eller

| ab) | personen har en psykisk eller känslomässig störning som hindrar en normal undersökning av hans eller hennes fall, eller |
| --- | --- |

ab)

personen har en psykisk eller känslomässig störning som hindrar en normal undersökning av hans eller hennes fall, eller

| b) | den behöriga myndigheten redan har haft ett möte med sökanden för att hjälpa honom eller henne att fylla i sin ansökan och överlämna väsentliga uppgifter för ansökan i enlighet med artikel 4.2 i rådets direktiv 2004/83/EG, eller |
| --- | --- |

b)

den behöriga myndigheten redan har haft ett möte med sökanden för att hjälpa honom eller henne att fylla i sin ansökan och överlämna väsentliga uppgifter för ansökan i enlighet med artikel 4.2 i rådets direktiv 2004/83/EG, eller

utgår

| c) | den beslutande myndigheten på grundval av en fullständig prövning av den information som sökanden har lämnat betraktar ansökan som ogrundad i de fall när de omständigheter föreligger som anges i artikel 23.4 a, c, g, h och j. |
| --- | --- |

c)

den beslutande myndigheten på grundval av en fullständig prövning av den information som sökanden har lämnat betraktar ansökan som ogrundad i de fall när de omständigheter föreligger som anges i artikel 23.4 a, c, g, h och j.

utgår

3.
     
  Den personliga intervjun behöver inte heller genomföras om detta möter praktiska hinder, särskilt om den behöriga myndigheten anser att sökanden inte bör eller kan höras på grund av varaktiga omständigheter som ligger utanför hans eller hennes kontroll. Om oklarhet råder får medlemsstaterna begära ett intyg från läkare eller psykolog.

utgår

Om medlemsstaten inte erbjuder möjlighet till en personlig intervju i enlighet med denna punkt eller, vid behov, till en intervju för personer som är beroende av den asylsökande för sin försörjning, skall skäliga ansträngningar göras för att ge sökanden eller personer som är beroende av sökanden för sin försörjning möjlighet att lämna ytterligare upplysningar.

3a.
     
  Medlemsstaterna skall se till att en sökande som inte kan närvara vid eller genomföra en personlig intervju på grund av sitt fysiska eller psykiska hälsotillstånd, fysiska eller psykiska funktionshinder eller särskilda känslotillstånd ägnas den särskilda uppmärksamhet som krävs för att garantera ett rättvist asylförfarande.

4.   Även om någon personlig intervju som avses i denna artikel inte har genomförts, skall den beslutande myndigheten kunna fatta beslut i ett asylärende.

4.   Även om någon personlig intervju som avses i denna artikel inte har genomförts, skall den beslutande myndigheten kunna fatta beslut i ett asylärende
  under förutsättning att skälet till att intervjun inte genomförts hör samman med vad som anges i punkt 2aa och 2ab, punkt 3 i denna artikel och artikel 20.1, artikel 23.4 punkterna a, c, g, h och j eller tredje punkten i denna artikel.

5.   Även om någon personlig intervju
  enligt punkt 2 b och c samt punkt 3
  inte har genomförts, skall detta inte påverka den beslutande myndighetens beslut i negativ riktning.

5.   Även om någon personlig intervju inte har genomförts, skall detta inte påverka den beslutande myndighetens beslut i negativ riktning.
  I sådana fall skall varje person ha möjlighet att låta sig företrädas av en förmyndare eller ett juridiskt ombud, om det handlar om ett barn, eller en juridisk eller annan lämplig rådgivare.

6.   Oberoende av artikel 20.1 får medlemsstaterna när de fattar beslut om en asylansökan beakta att sökanden inte har inställt sig för en personlig intervju, såvida inte han eller hon haft godtagbara skäl för att inte inställa sig.

6.   Oberoende av artikel 20.1 får medlemsstaterna när de fattar beslut om en asylansökan beakta att sökanden inte har inställt sig för en personlig intervju, såvida inte han eller hon haft godtagbara skäl för att inte inställa sig
  eller att intervjun inställdes eller avslutades på grund av sökandens psykiska och/eller fysiska hälsotillstånd.

| a) | se till att intervjuaren
  är tillräckligt kompetent för att om möjligt kunna beakta
  de personliga och allmänna omständigheter som ligger bakom ansökan, inklusive sökandens kulturella ursprung eller utsatta ställning, och |
| --- | --- |

a)

se till att intervjuaren
  är tillräckligt kompetent för att om möjligt kunna beakta
  de personliga och allmänna omständigheter som ligger bakom ansökan, inklusive sökandens kulturella ursprung eller utsatta ställning, och

| a) | se till att intervjuaren
  och tolken har fått lämplig utbildning, lämplig yrkeskompetens och förmåga att utföra en rättvisande och korrekt bedömning av
  de personliga och allmänna omständigheter som ligger bakom ansökan, inbegripet sökandens kulturella ursprung eller utsatta ställning, och |
| --- | --- |

a)

se till att intervjuaren
  och tolken har fått lämplig utbildning, lämplig yrkeskompetens och förmåga att utföra en rättvisande och korrekt bedömning av
  de personliga och allmänna omständigheter som ligger bakom ansökan, inbegripet sökandens kulturella ursprung eller utsatta ställning, och

| b) | utse en tolk som kan garantera en fungerande kommunikation mellan sökanden och intervjuaren. Det är dock inte nödvändigt att kommunikationen äger rum på det språk som sökanden föredrar, om det finns något annat språk som han eller hon
  rimligen
  kan
  förväntas
  förstå och
  som han eller hon kan
  kommunicera på. |
| --- | --- |

b)

utse en tolk som kan garantera en fungerande kommunikation mellan sökanden och intervjuaren. Det är dock inte nödvändigt att kommunikationen äger rum på det språk som sökanden föredrar, om det finns något annat språk som han eller hon
  rimligen
  kan
  förväntas
  förstå och
  som han eller hon kan
  kommunicera på.

| b) | utse en tolk som kan säkerställa en fungerande kommunikation mellan sökanden och intervjuaren. Det är dock inte nödvändigt att kommunikationen äger rum på det språk som sökanden föredrar, om det finns något annat språk som han eller hon förstår och kan kommunicera på. |
| --- | --- |

b)

utse en tolk som kan säkerställa en fungerande kommunikation mellan sökanden och intervjuaren. Det är dock inte nödvändigt att kommunikationen äger rum på det språk som sökanden föredrar, om det finns något annat språk som han eller hon förstår och kan kommunicera på.

4.   Medlemsstaterna
  kan
  fastställa regler för tredje parts närvaro vid den personliga intervjun.

4.   Medlemsstaterna
  skall
  fastställa regler för tredje parts närvaro vid den personliga intervjun
  , under förutsättning att dessa regler överensstämmer med internationella normer
  .

1.   Medlemsstaterna skall sörja för att det förs ett skriftligt protokoll över alla personliga intervjuer vilket
  minst
  skall innehålla de
  väsentliga
  uppgifter för ansökan som lämnats av sökanden i enlighet med artikel 4.2 i rådets direktiv 2004/83/EG.

1.   Medlemsstaterna skall sörja för att det förs ett skriftligt protokoll över alla personliga intervjuer vilket skall innehålla de uppgifter för ansökan som lämnats av sökanden i enlighet med artikel 4.2 i rådets direktiv 2004/83/EG.

2.   Medlemsstaterna skall se till att sökandena i god tid får tillgång till protokollet från den personliga intervjun. Om tillgång beviljas först efter det att den beslutande myndigheten fattat beslut, skall medlemsstaterna se till att tillgång kan ges inom den tid som krävs för att förbereda och lämna in ett överklagande i rätt tid.

2.   Medlemsstaterna skall se till att sökandena i god tid får tillgång till protokollet från den personliga intervjun
  på ett språk som de förstår eller i en annan form som anses lämplig
  . Om tillgång beviljas först efter det att den beslutande myndigheten fattat beslut, skall medlemsstaterna se till att tillgång kan ges inom den tid som krävs för att förbereda och lämna in ett överklagande i rätt tid.

3.   Medlemsstaterna
  får
  begära
  att sökanden godkänner
  innehållet i protokollet från den personliga intervjun.

3.   Medlemsstaterna
  skall
  begära
  att sökanden bekräftar
  innehållet i protokollet från den personliga intervjun
  , för att undvika såväl missförstånd och motsägelser som ogiltigförklaring av ansökan vid ett senare tillfälle
  .

Om en sökande vägrar
  godkänna
  innehållet i protokollet, skall skälen till denna vägran införas i sökandens akt.

Om en sökande vägrar
  bekräfta
  innehållet i protokollet, skall skälen till denna vägran införas i sökandens akt.

Om en sökande vägrar godkänna innehållet i protokollet från den personliga intervjun,
  skall
  detta inte hindra den beslutande myndigheten från att fatta beslut om asylansökan.

En bekräftelse från den asylsökande skall begäras.
  Om en sökande vägrar bekräfta innehållet i protokollet från den personliga intervjun,
  får
  detta inte hindra den beslutande myndigheten från att fatta beslut om asylansökan.
  Sökandens vägran att bekräfta innehållet skall emellertid beaktas när bedömning görs av protokollets innehåll.

1.   
  Medlemsstaterna skall ge asylsökande
  en faktisk möjlighet att
  på egen bekostnad
  rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan enligt den nationella lagstiftningen godkänd eller tillåten rådgivare i frågor som rör asylansökan.

1.   
  Asylsökande skall ges
  en faktisk möjlighet att rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan enligt den nationella lagstiftningen godkänd eller tillåten rådgivare i frågor som rör asylansökan
  under förfarandets alla skeden, också efter ett beslut om avslag
  .

3.   
  Medlemsstaterna får i sin nationella lagstiftning föreskriva att kostnadsfritt rättsligt bistånd och/eller biträde skall beviljas

3.   
  Om en sökande saknar tillräckliga medel för att betala för det bistånd som ges av en juridisk rådgivare eller annn rådgivare, som avses i punkt 1, skall medlemsstaterna se till att sådant bistånd ges utan kostnad eller åtminstone i enlighet med nationella bestämmelser om rättshjälp eller ekonomiskt stöd. Medlemsstaterna skall även se till att sådant bistånd motsvarar vad som ges de egna medborgarna vid rättsliga eller administrativa förfaranden.

| a) | endast för förfaranden vid en domstol i enlighet med kapitel V och inte till ytterligare överklagande eller omprövning som föreskrivs i nationell lagstiftning, inbegripet förnyad behandling av ett överklagande som följer på ett ytterligare överklagande eller en ytterligare omprövning, och/eller |
| --- | --- |

a)

endast för förfaranden vid en domstol i enlighet med kapitel V och inte till ytterligare överklagande eller omprövning som föreskrivs i nationell lagstiftning, inbegripet förnyad behandling av ett överklagande som följer på ett ytterligare överklagande eller en ytterligare omprövning, och/eller

utgår

| b) | endast för personer som saknar tillräckliga tillgångar, och/eller |
| --- | --- |

b)

endast för personer som saknar tillräckliga tillgångar, och/eller

utgår

| c) | endast till juridiska rådgivare eller andra rådgivare som genom nationell lagstiftning särskilt har utsetts att bistå och/eller företräda asylsökande, och/eller |
| --- | --- |

c)

endast till juridiska rådgivare eller andra rådgivare som genom nationell lagstiftning särskilt har utsetts att bistå och/eller företräda asylsökande, och/eller

utgår

| d) | endast om det är sannolikt att överklagandet eller omprövningen godkänns. |
| --- | --- |

d)

endast om det är sannolikt att överklagandet eller omprövningen godkänns.

utgår

Medlemsstaterna skall säkerställa att rättsligt bistånd och/eller biträde som beviljas enligt led d inte godtyckligt begränsas.

4.
     
  Medlemsstaterna får fastställa närmare föreskrifter för hur en sådan begäran skall lämnas in och handläggas.

utgår

| a) | införa belopps- och/eller tidsgränser för tillhandahållandet av kostnadsfritt rättsligt bistånd och/eller biträde
  , förutsatt att dessa gränser inte innebär att tillgången till rättsligt bistånd och/eller biträde godtyckligt begränsas, |
| --- | --- |

a)

införa belopps- och/eller tidsgränser för tillhandahållandet av kostnadsfritt rättsligt bistånd och/eller biträde
  , förutsatt att dessa gränser inte innebär att tillgången till rättsligt bistånd och/eller biträde godtyckligt begränsas,

| a) | begränsa det rättsliga biståndet till att täcka genomsnittskostnaden för rättsligt bistånd vid varje relevant led i asylförfarandet
  , förutsatt att dessa gränser inte innebär att tillgången till rättsligt bistånd och/eller biträde godtyckligt begränsas, |
| --- | --- |

a)

begränsa det rättsliga biståndet till att täcka genomsnittskostnaden för rättsligt bistånd vid varje relevant led i asylförfarandet
  , förutsatt att dessa gränser inte innebär att tillgången till rättsligt bistånd och/eller biträde godtyckligt begränsas,

1.   Medlemsstaterna skall se till att en juridisk rådgivare eller en annan, enligt den nationella lagstiftningen godkänd eller tillåten, rådgivare som bistår eller företräder en asylsökande i enlighet med villkoren i nationell lagstiftning har tillgång till
  sådan information
  i sökandens akt
  som kan komma att prövas av de myndigheter som avses i kapitel V, i den mån uppgifterna är relevanta för prövningen av ansökan
  .

1.   Medlemsstaterna skall se till att en juridisk rådgivare eller en annan, enligt den nationella lagstiftningen godkänd eller tillåten, rådgivare som bistår eller företräder en asylsökande i enlighet med villkoren i nationell lagstiftning har tillgång till
  uppgifterna
  i sökandens akt.

Medlemsstaterna får göra undantag för sådana fall där offentliggörande av uppgifter eller källor skulle äventyra den nationella säkerheten, säkerheten för de organisationer eller de personer som tillhandahöll uppgifterna eller säkerheten för den eller de personer som uppgifterna hänför sig till eller där utredningar i samband med medlemsstaternas behöriga myndigheters behandling av asylansökningar eller medlemsstaternas internationella relationer skulle äventyras. I dessa fall skall de myndigheter som avses i kapitel V ges tillgång till de berörda uppgifterna eller källorna, utom när sådan tillgång är utesluten i fall som rör den nationella säkerheten.

Medlemsstaterna får göra undantag för sådana fall där offentliggörande av uppgifter eller källor skulle äventyra den nationella säkerheten, säkerheten för de organisationer eller de personer som tillhandahöll uppgifterna eller säkerheten för den eller de personer som uppgifterna hänför sig till eller där utredningar i samband med medlemsstaternas behöriga myndigheters behandling av asylansökningar eller medlemsstaternas internationella relationer skulle äventyras. I dessa fall skall de myndigheter som avses i kapitel V ges tillgång till de berörda uppgifterna eller källorna, utom när sådan tillgång är utesluten i
  tydligt angivna
  fall som rör den nationella säkerheten.

2.   Medlemsstaterna skall se till att den juridiska rådgivaren eller en annan rådgivare som bistår eller företräder en asylsökande har tillträde till områden med begränsat tillträde som förvarsenheter och transitzoner för att kunna rådgöra med denne. Medlemsstaterna får endast begränsa möjligheterna att besöka asylsökande inom områden med begränsat tillträde, om denna begränsning enligt nationell lagstiftning är objektivt nödvändig av hänsyn till säkerheten
  ,
  den allmänna ordningen
  eller den administrativa verksamheten på området eller för att sörja för en effektiv prövning av ansökan
  , och under förutsättning att den juridiske rådgivarens eller en annan rådgivares tillträde inte därigenom begränsas avsevärt eller omöjliggörs.

2.   Medlemsstaterna skall se till att den juridiske rådgivaren eller en annan rådgivare som bistår eller företräder en asylsökande har
  fullt
  tillträde till områden med begränsat tillträde som förvarsenheter och transitzoner för att kunna rådgöra med denne. Medlemsstaterna får endast begränsa möjligheterna att besöka asylsökande inom områden med begränsat tillträde, om denna begränsning enligt nationell lagstiftning är objektivt nödvändig av hänsyn till säkerheten
  eller
  den allmänna ordningen, och under förutsättning att den juridiske rådgivarens eller en annan rådgivares tillträde inte därigenom begränsas avsevärt eller omöjliggörs
  och under alla omständigheter att Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt dess rättspraxis till fullo respekteras
  .

| b) | se till att företrädaren ges tillfälle att informera
  den underårige
  utan medföljande vuxen om innebörden och de tänkbara konsekvenserna av den personliga intervjun och, i förekommande fall, om hur han eller hon kan förbereda sig inför den personliga intervjun. Medlemsstaterna skall ge företrädaren möjlighet att närvara vid denna intervju och att ställa frågor och lämna synpunkter
  , inom en av intervjuaren fastställd ram
  . |
| --- | --- |

b)

se till att företrädaren ges tillfälle att informera
  den underårige
  utan medföljande vuxen om innebörden och de tänkbara konsekvenserna av den personliga intervjun och, i förekommande fall, om hur han eller hon kan förbereda sig inför den personliga intervjun. Medlemsstaterna skall ge företrädaren möjlighet att närvara vid denna intervju och att ställa frågor och lämna synpunkter
  , inom en av intervjuaren fastställd ram
  .

| b) | se till att företrädaren ges tillfälle att informera
  barnet
  utan medföljande vuxen om innebörden och de tänkbara konsekvenserna av den personliga intervjun och, i förekommande fall, om hur han eller hon kan förbereda sig inför den personliga intervjun. Medlemsstaterna skall ge företrädaren möjlighet att närvara vid denna intervju och att ställa frågor och lämna synpunkter. |
| --- | --- |

b)

se till att företrädaren ges tillfälle att informera
  barnet
  utan medföljande vuxen om innebörden och de tänkbara konsekvenserna av den personliga intervjun och, i förekommande fall, om hur han eller hon kan förbereda sig inför den personliga intervjun. Medlemsstaterna skall ge företrädaren möjlighet att närvara vid denna intervju och att ställa frågor och lämna synpunkter.

| a) | med största sannolikhet kommer att uppnå myndighetsålder innan ett beslut fattas i första instans, eller |
| --- | --- |

a)

med största sannolikhet kommer att uppnå myndighetsålder innan ett beslut fattas i första instans, eller

utgår

| c) | är gift eller har varit gift. |
| --- | --- |

c)

är gift eller har varit gift.

utgår

3.
     
  Medlemsstaterna får i enlighet med de lagar och andra författningar som gäller vid tidpunkten för detta direktivs antagande även avstå från att utse en företrädare om den underårige utan medföljande vuxen är 16 år eller äldre, förutsatt att han eller hon kan fullfölja sin ansökan utan en företrädare.

utgår

5a.
     
  Personer som hävdar att de är barn skall preliminärt behandlas som sådana till det att en deras ålder har fastställts.

6.   Barnets bästa skall komma i första hand när medlemsstaterna genomför bestämmelserna i
  denna artikel
  .

6.   Barnets bästa skall komma i första hand när medlemsstaterna genomför bestämmelserna i
  detta direktiv
  .

1.   Medlemsstaterna
  får
  inte kvarhålla
  en person
  i förvar
  endast av det skälet att han eller hon är asylsökande
  .

1.   Medlemsstaterna
  skall i princip
  inte kvarhålla
  asylsökande
  i förvar
  eller på en sluten mottagningsanläggning. Alternativa åtgärder till kvarhållande i förvar liksom icke-frihetsberövande åtgärder skall alltid beaktas innan frihetsberövande används
  .

2.   
  I de fall en asylsökande kvarhålls i förvar skall medlemsstaterna säkerställa att det finns en möjlighet till påskyndad rättslig prövning
  .

2.   
  En asylsökande får inte kvarhållas i förvar om det inte fastställts att ett kvarhållande är nödvändigt, rättsenligt och berättigat av något av de skäl som enligt internationella standarder erkänts som legitima. Asylsökande får endast kvarhållas i förvar i utrymmen som klart skiljer sig från fängelser
  .

2a.
     
  Tillgång till rättsligt bistånd, till kompetenta, kvalificerade och opartiska tolkars tjänster och till kvalificerad vårdpersonal skall systematiskt beviljas för asylsökande.

2b.
     
  Frihetsberövade personer skall ges en adekvat möjlighet att få sitt frihetsberövande både rättsligt och behovsmässigt omprövat, genom en snabb, rättvis och individuell prövning vid en rättslig eller annan myndighet, vars status och mandat skall ge bästa möjliga garantier för kompetens, opartiskhet och oberoende.

2c.
     
  Barn utan medföljande vuxen skall aldrig kvarhållas i förvar på grundval av deras invandrarstatus. Alternativa åtgärder i stället för kvarhållande skall beaktas för personer tillhörande mer sårbara kategorier, såsom ensamma äldre personer, tortyroffer och traumatiserade personer samt personer med psykiska eller fysiska funktionshinder. Som en allmän regel skall medlemsstaterna se till att gravida kvinnor under graviditetens sista månader och ammande mödrar inte kvarhålls i förvar.

1.   Om det finns skälig grund att anta att en asylsökande implicit har återkallat sin asylansökan eller avstått från att fullfölja denna, skall medlemsstaterna se till att den beslutande myndigheten fattar beslut om att
  antingen
  avbryta prövningen
  eller avslå ansökan på grundval av att sökanden inte har visat sig ha rätt till flyktingstatus enligt rådets direktiv 2004/83/EG
  .

1.   Om det finns skälig grund att anta att en asylsökande implicit har återkallat sin asylansökan eller avstått från att fullfölja denna, skall medlemsstaterna se till att den beslutande myndigheten fattar beslut om att avbryta prövningen
  och följaktligen avsluta den sökandes ansökan
  .

Medlemsstaterna får besluta om en tidsfrist efter vilken sökandens ärende inte längre kan tas upp på nytt.

utgår

1.   Medlemsstaterna
  skall
  ge FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) möjlighet att

1.   Medlemsstaterna
  är skyldiga att
  ge FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) möjlighet att

| a) | ta kontakt med asylsökande, även de som kvarhålls i förvar eller i transitzoner på flygplatser eller i hamnar, |
| --- | --- |

a)

ta kontakt med asylsökande, även de som kvarhålls i förvar eller i transitzoner på flygplatser eller i hamnar,

| a) | ta kontakt med asylsökande, även de som kvarhålls i förvar eller i transitzoner på flygplatser eller i hamnar, |
| --- | --- |

a)

ta kontakt med asylsökande, även de som kvarhålls i förvar eller i transitzoner på flygplatser eller i hamnar,

| b) | få tillgång till information om enskilda asylansökningar, om förfarandets gång och om vilka beslut som har fattats, under förutsättning att den asylsökande samtycker till detta, |
| --- | --- |

b)

få tillgång till information om enskilda asylansökningar, om förfarandets gång och om vilka beslut som har fattats, under förutsättning att den asylsökande samtycker till detta,

| b) | få tillgång till information om enskilda asylansökningar, om förfarandets gång och om vilka beslut som har fattats, under förutsättning att den asylsökande samtycker till detta, |
| --- | --- |

b)

få tillgång till information om enskilda asylansökningar, om förfarandets gång och om vilka beslut som har fattats, under förutsättning att den asylsökande samtycker till detta,

| c) | vid utövandet av sin tillsyn enligt artikel 35 i Genèvekonventionen lägga fram synpunkter till vilken behörig myndighet som helst i fråga om enskilda asylansökningar i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

c)

vid utövandet av sin tillsyn enligt artikel 35 i Genèvekonventionen lägga fram synpunkter till vilken behörig myndighet som helst i fråga om enskilda asylansökningar i alla skeden av förfarandet.

| c) | vid utövandet av sin tillsyn enligt artikel 35 i Genèvekonventionen lägga fram synpunkter till vilken behörig myndighet som helst i fråga om enskilda asylansökningar i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

c)

vid utövandet av sin tillsyn enligt artikel 35 i Genèvekonventionen lägga fram synpunkter till vilken behörig myndighet som helst i fråga om enskilda asylansökningar i alla skeden av förfarandet.

2.   Punkt 1 skall även vara tillämplig på organisationer som för flyktingkommissariatets räkning
  verkar i en medlemsstat i enlighet med ett avtal med medlemsstaten i fråga
  .

2.   Punkt 1 skall även vara tillämplig på organisationer som
  enligt överenskommelse med medlemsstaten arbetar
  för flyktingkommissariatets räkning.

| a) | direkt
  röja uppgifter om enskilda asylansökningar, eller det faktum att en ansökan har lämnats in, till påstådd(a) aktör(er) som bedriver förföljelse av den asylsökande, |
| --- | --- |

a)

direkt
  röja uppgifter om enskilda asylansökningar, eller det faktum att en ansökan har lämnats in, till påstådd(a) aktör(er) som bedriver förföljelse av den asylsökande,

| a) | röja uppgifter om enskilda asylansökningar, eller det faktum att en ansökan har lämnats in, till påstådd(a) aktör(er) som bedriver förföljelse av den asylsökande, |
| --- | --- |

a)

röja uppgifter om enskilda asylansökningar, eller det faktum att en ansökan har lämnats in, till påstådd(a) aktör(er) som bedriver förföljelse av den asylsökande,

| b) | inhämta uppgifter från påstådd(a) aktör(er) som bedriver förföljelse

  på ett sätt som skulle leda till att dessa aktörer får direkt information om att en ansökan har lämnats in av sökanden i fråga, och som skulle äventyra den fysiska integriteten hos sökanden och hos personer som är beroende av honom eller henne för sin försörjning, eller skulle äventyra friheten och säkerheten för hans eller hennes familjemedlemmar som bor kvar i ursprungslandet
  . |
| --- | --- |

b)

inhämta uppgifter från påstådd(a) aktör(er) som bedriver förföljelse

  på ett sätt som skulle leda till att dessa aktörer får direkt information om att en ansökan har lämnats in av sökanden i fråga, och som skulle äventyra den fysiska integriteten hos sökanden och hos personer som är beroende av honom eller henne för sin försörjning, eller skulle äventyra friheten och säkerheten för hans eller hennes familjemedlemmar som bor kvar i ursprungslandet
  .

| b) | inhämta uppgifter från aktörer som påstås bedriva förföljelse
  av asylsökande
  . |
| --- | --- |

b)

inhämta uppgifter från aktörer som påstås bedriva förföljelse
  av asylsökande
  .

2.   Medlemsstaterna skall se till att ett sådant förfarande avslutas så snart som möjligt utan att åsidosätta en lämplig och fullständig prövning.

2.   Medlemsstaterna skall se till att ett sådant förfarande avslutas så snart som möjligt
  och senast inom sex månader
  utan att åsidosätta en lämplig och fullständig prövning.

| b) | på begäran erhåller information om den tidsfrist inom vilken beslut om hans eller hennes ansökan är att vänta.
  Att sådan information lämnas skall inte innebära någon skyldighet för medlemsstaten gentemot sökanden att fatta ett beslut inom
  denna tidsfrist. |
| --- | --- |

b)

på begäran erhåller information om den tidsfrist inom vilken beslut om hans eller hennes ansökan är att vänta.
  Att sådan information lämnas skall inte innebära någon skyldighet för medlemsstaten gentemot sökanden att fatta ett beslut inom
  denna tidsfrist.

| b) | på begäran erhåller information om den tidsfrist inom vilken beslut om hans eller hennes ansökan är att vänta. Denna tidsfrist
  får inte överskrida tre månader
  . |
| --- | --- |

b)

på begäran erhåller information om den tidsfrist inom vilken beslut om hans eller hennes ansökan är att vänta. Denna tidsfrist
  får inte överskrida tre månader
  .

3a.
     
  Medlemsstaterna skall tillämpa det vanliga förfarandet på personer i särskilt utsatt ställning, även barn som skilts från sina föräldrar och personer som har gått igenom traumatiska upplevelser eller utsatts för sexuellt våld.

| a) | sökanden vid inlämnandet av ansökan och framläggandet av de faktiska omständigheterna endast tagit med uppgifter som saknar betydelse
  eller som har en mycket liten betydelse
  för prövningen av sökandens rätt till flyktingstatus enligt rådets direktiv 2004/83/EG, eller |
| --- | --- |

a)

sökanden vid inlämnandet av ansökan och framläggandet av de faktiska omständigheterna endast tagit med uppgifter som saknar betydelse
  eller som har en mycket liten betydelse
  för prövningen av sökandens rätt till flyktingstatus enligt rådets direktiv 2004/83/EG, eller

| a) | sökanden vid inlämnandet av ansökan och framläggandet av de faktiska omständigheterna endast tagit med uppgifter som saknar betydelse för prövningen av sökandens rätt till flyktingstatus enligt rådets direktiv 2004/83/EG, eller |
| --- | --- |

a)

sökanden vid inlämnandet av ansökan och framläggandet av de faktiska omständigheterna endast tagit med uppgifter som saknar betydelse för prövningen av sökandens rätt till flyktingstatus enligt rådets direktiv 2004/83/EG, eller

| d) | sökanden har vilselett myndigheterna genom att lämna
  oriktiga uppgifter eller
  falska handlingar
  eller genom att undanhålla relevanta uppgifter eller handlingar
  som rör hans eller hennes identitet och/eller medborgarskap
  och som kunde ha påverkat beslutet i negativ riktning
  , eller |
| --- | --- |

d)

sökanden har vilselett myndigheterna genom att lämna
  oriktiga uppgifter eller
  falska handlingar
  eller genom att undanhålla relevanta uppgifter eller handlingar
  som rör hans eller hennes identitet och/eller medborgarskap
  och som kunde ha påverkat beslutet i negativ riktning
  , eller

| d) | sökanden
  i bedrägligt syfte
  har vilselett myndigheterna genom att lämna falska handlingar som rör hans eller hennes identitet och/eller medborgarskap, eller |
| --- | --- |

d)

sökanden
  i bedrägligt syfte
  har vilselett myndigheterna genom att lämna falska handlingar som rör hans eller hennes identitet och/eller medborgarskap, eller

| e) | sökanden har lämnat in en annan asylansökan och lämnat andra personuppgifter, eller |
| --- | --- |

e)

sökanden har lämnat in en annan asylansökan och lämnat andra personuppgifter, eller

| e) | sökanden
  i bedrägligt syfte
  har lämnat in en annan asylansökan och lämnat andra personuppgifter, eller |
| --- | --- |

e)

sökanden
  i bedrägligt syfte
  har lämnat in en annan asylansökan och lämnat andra personuppgifter, eller

| f) | sökanden inte har lagt fram några uppgifter som med en rimlig grad av säkerhet styrker hans eller hennes identitet eller medborgarskap, eller det är troligt att han eller hon i bedrägligt syfte har förstört eller gjort sig av med en identitets- eller resehandling som skulle ha bidragit till att fastställa hans eller hennes identitet eller medborgarskap, eller |
| --- | --- |

f)

sökanden inte har lagt fram några uppgifter som med en rimlig grad av säkerhet styrker hans eller hennes identitet eller medborgarskap, eller det är troligt att han eller hon i bedrägligt syfte har förstört eller gjort sig av med en identitets- eller resehandling som skulle ha bidragit till att fastställa hans eller hennes identitet eller medborgarskap, eller

| f) | sökanden
  i bedrägligt syfte
  inte har lagt fram några uppgifter som med en rimlig grad av säkerhet styrker hans eller hennes identitet eller medborgarskap, eller det är troligt att han eller hon i bedrägligt syfte har förstört eller gjort sig av med en identitets- eller resehandling som skulle ha bidragit till att fastställa hans eller hennes identitet eller medborgarskap, eller |
| --- | --- |

f)

sökanden
  i bedrägligt syfte
  inte har lagt fram några uppgifter som med en rimlig grad av säkerhet styrker hans eller hennes identitet eller medborgarskap, eller det är troligt att han eller hon i bedrägligt syfte har förstört eller gjort sig av med en identitets- eller resehandling som skulle ha bidragit till att fastställa hans eller hennes identitet eller medborgarskap, eller

| g) | sökanden har lämnat inkonsekventa, motsägelsefulla, osannolika eller otillräckliga uppgifter som gör att hans eller hennes påstående om att ha varit utsatt för förföljelse enligt rådets direktiv 2004/83/EG uppenbart är föga övertygande, eller |
| --- | --- |

g)

sökanden har lämnat inkonsekventa, motsägelsefulla, osannolika eller otillräckliga uppgifter som gör att hans eller hennes påstående om att ha varit utsatt för förföljelse enligt rådets direktiv 2004/83/EG uppenbart är föga övertygande, eller

utgår

| o) | ansökan har lämnats in av
  en ogift underårig
  som omfattas av artikel 5.4 c efter det att ansökan från föräldrarna eller föräldern med ansvar för den underårige har avslagits genom ett beslut och inga relevanta nya fakta har åberopats när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter eller situationen i ursprungslandet. |
| --- | --- |

o)

ansökan har lämnats in av
  en ogift underårig
  som omfattas av artikel 5.4 c efter det att ansökan från föräldrarna eller föräldern med ansvar för den underårige har avslagits genom ett beslut och inga relevanta nya fakta har åberopats när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter eller situationen i ursprungslandet.

| o) | ansökan har lämnats in av
  ett barn
  som omfattas av artikel 5.4 c efter det att ansökan från föräldrarna eller föräldern med ansvar för den underårige har avslagits genom ett beslut och inga relevanta nya fakta har åberopats när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter eller situationen i ursprungslandet. |
| --- | --- |

o)

ansökan har lämnats in av
  ett barn
  som omfattas av artikel 5.4 c efter det att ansökan från föräldrarna eller föräldern med ansvar för den underårige har avslagits genom ett beslut och inga relevanta nya fakta har åberopats när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter eller situationen i ursprungslandet.

4a.
     
  Medlemsstaterna skall beakta behov av kompletterande/subsidiärt skydd när förfarandet har prioriterats eller påskyndats enligt punkt 4 a–o.

Särskilda förfaranden

utgår

1.
     
  Medlemsstaterna får dessutom föreskriva följande särskilda förfaranden som avviker från de grundläggande principerna och garantierna i kapitel II:

| a) | En preliminär prövning i syfte att handlägga ärenden i enlighet med bestämmelserna i avsnitt IV. |
| --- | --- |

a)

En preliminär prövning i syfte att handlägga ärenden i enlighet med bestämmelserna i avsnitt IV.

| b) | Förfaranden i syfte att handlägga ärenden i enlighet med bestämmelserna i avsnitt V. |
| --- | --- |

b)

Förfaranden i syfte att handlägga ärenden i enlighet med bestämmelserna i avsnitt V.

2.
     
  Medlemsstaterna får också föreskriva ett undantag från avsnitt VI.

1a.
     
  Alla ansökningar om internationellt skydd skall inledningsvis bedömas på grundval av flyktingdefinitionen i Genèvekonventionen, och endast om dessa kriterier inte uppfylls skall de bedömas på grundval av kraven för subsidiärt skydd.

2.   Medlemsstaterna
  får
  neka att pröva en asylansökan enligt denna artikel om

2.   
  Utan att det påverkar punkt 1a får
  medlemsstaterna neka att pröva en asylansökan enligt denna artikel om

| c) | ett land som inte är en medlemsstat betraktas som ett säkert tredjeland för sökanden enligt artikel 27, |
| --- | --- |

c)

ett land som inte är en medlemsstat betraktas som ett säkert tredjeland för sökanden enligt artikel 27,

utgår

| f) | sökanden har lämnat in en identisk ansökan efter ett slutligt beslut, |
| --- | --- |

f)

sökanden har lämnat in en identisk ansökan efter ett slutligt beslut,

utgår

| fa) | sökanden står i begrepp att utvisas från det territorium där han eller hon uppehåller sig olagligt överklagar för att göra anspråk på asylrättsligt skydd, |
| --- | --- |

fa)

sökanden står i begrepp att utvisas från det territorium där han eller hon uppehåller sig olagligt överklagar för att göra anspråk på asylrättsligt skydd,

1.   Medlemsstaterna får tillämpa begreppet säkert tredjeland endast om
  de behöriga myndigheterna är övertygade om att en asylsökande kommer att behandlas i enlighet med följande principer i
  det berörda tredjelandet:

1.   Medlemsstaterna får tillämpa begreppet säkert tredjeland endast om det berörda tredjelandet
  uppfyller följande kriterier
  :

| a) | Den asylsökandes liv och frihet är inte hotade på grund av ras, religion, medborgarskap, tillhörighet till en viss social grupp eller politisk övertygelse
  . |
| --- | --- |

a)

Den asylsökandes liv och frihet är inte hotade på grund av ras, religion, medborgarskap, tillhörighet till en viss social grupp eller politisk övertygelse
  .

| a) | Genèvekonventionen och andra internationella människorättsinstrument är ratificerade och genomförda i praktiken, särskilt med hänsyn till principen om ”non-refoulement”
  . |
| --- | --- |

a)

Genèvekonventionen och andra internationella människorättsinstrument är ratificerade och genomförda i praktiken, särskilt med hänsyn till principen om ”non-refoulement”
  .

| b) | Principen om ”non-refoulement”
  iakttas
  i enlighet med Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

b)

Principen om ”non-refoulement”
  iakttas
  i enlighet med Genèvekonventionen.

| b) | Principen om ”non-refoulement” i enlighet med Genèvekonventionen
  iakttas särskilt
  . |
| --- | --- |

b)

Principen om ”non-refoulement” i enlighet med Genèvekonventionen
  iakttas särskilt
  .

| a) | bestämmelser enligt vilka den asylsökande måste ha en
  anknytning
  till det berörda tredjelandet som gör att det skulle vara rimligt för denne att resa till det landet, |
| --- | --- |

a)

bestämmelser enligt vilka den asylsökande måste ha en
  anknytning
  till det berörda tredjelandet som gör att det skulle vara rimligt för denne att resa till det landet,

| a) | bestämmelser enligt vilka den asylsökande måste ha en
  meningsfull koppling
  till det berörda tredjelandet som gör att det skulle vara rimligt för denne att resa till det landet, |
| --- | --- |

a)

bestämmelser enligt vilka den asylsökande måste ha en
  meningsfull koppling
  till det berörda tredjelandet som gör att det skulle vara rimligt för denne att resa till det landet,

| c) | bestämmelser i enlighet med internationell rätt som gör det möjligt att genom en enskild prövning fastställa huruvida det berörda tredjelandet är säkert för en enskild sökande
  , och vilka minst skall göra det möjligt för sökanden att överklaga tillämpningen av begreppet säkert tredjeland med anledning av att han eller hon skulle utsättas för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning
  . |
| --- | --- |

c)

bestämmelser i enlighet med internationell rätt som gör det möjligt att genom en enskild prövning fastställa huruvida det berörda tredjelandet är säkert för en enskild sökande
  , och vilka minst skall göra det möjligt för sökanden att överklaga tillämpningen av begreppet säkert tredjeland med anledning av att han eller hon skulle utsättas för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning
  .

| c) | bestämmelser i enlighet med internationell rätt
  , särskilt Gènevekonventionen,
  som gör det möjligt att genom en enskild prövning fastställa huruvida det berörda tredjelandet är säkert för en enskild sökande. |
| --- | --- |

c)

bestämmelser i enlighet med internationell rätt
  , särskilt Gènevekonventionen,
  som gör det möjligt att genom en enskild prövning fastställa huruvida det berörda tredjelandet är säkert för en enskild sökande.

| ca) | bestämmelser som möjliggör för de asylsökande att motbevisa presumtionen om säkerhet, också i första instans och även om ett prioriterat eller påskyndat förfarande tillämpas på asylansökan. |
| --- | --- |

ca)

bestämmelser som möjliggör för de asylsökande att motbevisa presumtionen om säkerhet, också i första instans och även om ett prioriterat eller påskyndat förfarande tillämpas på asylansökan.

4.   Om tredjelandet inte ger asylsökanden tillstånd att resa in på dess territorium, skall medlemsstaterna se till att asylansökan prövas i enlighet med de grundläggande principer och garantier som beskrivs i kapitel II.

4.   (Berör inte den svenska versionen.)

| –1. | Medlemsstaterna får avvisa en asylansökan som uppenbart ogrundad om den behöriga myndigheten har konstaterat att den sökande genom att lämna in ansökan och lägga fram de faktiska omständigheterna endast har tagit upp frågor som uppenbarligen saknar relevans med avseende på Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

–1.

2.
     
  I de fall som anges i artikel 23.4 b och beträffande ogrundade asylansökningar, där någon av de omständigheter som förtecknas i artikel 23.4 a och 23.4 c-o är tillämplig, får medlemsstaterna även anse en ansökan vara uppenbart ogrundad, om den definieras på detta sätt i nationell lagstiftning.

utgår

Gemensam
  minimiförteckning
  över tredjeländer som betraktas som säkra ursprungsländer

Gemensam
  förteckning
  över tredjeländer som betraktas som säkra ursprungsländer

1.   Rådet skall genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen
  och efter att ha hört Europaparlamentet
  anta en gemensam
  minimiförteckning
  över tredjeländer som av medlemsstaterna
  skall
  betraktas som säkra ursprungsländer enligt
  bilaga II
  .

1.   Rådet skall genom
  det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget
  anta en gemensam
  förteckning
  över tredjeländer som av medlemsstaterna
  får
  betraktas som säkra ursprungsländer enligt
  bilaga B
  .

2.   Rådet får med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen och
  efter samråd med Europaparlamentet
  ändra den gemensamma
  minimiförteckningen
  genom att lägga till eller stryka tredjeländer i enlighet med
  bilaga II
  . Kommissionen skall behandla varje begäran från rådet eller
  från
  en medlemsstat om att den skall lägga fram ett förslag till ändring av den gemensamma
  minimiförteckningen
  .

2.   Rådet får
  genom det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget
  ändra den gemensamma
  förteckningen
  genom att lägga till eller stryka tredjeländer i enlighet med
  bilaga B
  . Kommissionen skall behandla varje begäran från rådet
  , Europaparlamentet
  eller en medlemsstat om att den skall lägga fram ett förslag till ändring av den gemensamma
  förteckningen
  .

3.   När kommissionen utarbetar sitt förslag enligt punkt 1 eller 2, skall den använda information från medlemsstaterna, kommissionens egen information samt
  , vid behov,
  information från UNHCR, Europarådet och andra berörda internationella organisationer.

3.   När kommissionen utarbetar sitt förslag enligt punkt 1 eller 2, skall den använda information från medlemsstaterna
  och Europaparlamentet
  , kommissionens egen information samt information från UNHCR, Europarådet och andra berörda internationella organisationer.

4.   När rådet begär att kommissionen skall lägga fram ett förslag om att ett tredjeland skall strykas i den gemensamma
  minimiförteckningen
  , skall medlemsstaternas
  förpliktelser
  enligt artikel 30b.2 tillfälligt upphävas med avseende på detta tredjeland från och med dagen efter rådets beslut om att begära ett sådant förslag.

4.   När rådet
  eller Europaparlamentet
  begär att kommissionen skall lägga fram ett förslag om att ett tredjeland skall strykas i den gemensamma
  förteckningen
  , skall medlemsstaternas
  rättigheter
  enligt artikel 30b.2 tillfälligt upphävas med avseende på detta tredjeland från och med dagen efter rådets
  eller Europaparlamentets
  beslut om att begära ett sådant förslag.

5.   När en medlemsstat begär att kommissionen skall lämna ett förslag till rådet om att ett tredjeland skall strykas i den gemensamma
  minimiförteckningen
  , skall denna medlemsstat skriftligen underrätta rådet om denna begäran till kommissionen. Denna medlemsstats
  förpliktelser
  enligt artikel 30b.2 skall tillfälligt upphävas med avseende på detta tredjeland från och med dagen efter det att medlemsstaten underrättat rådet om sin begäran.

5.   När en medlemsstat
  eller Europaparlamentet
  begär att kommissionen skall lämna ett förslag till rådet om att ett tredjeland skall strykas i den gemensamma
  förteckningen
  , skall
  Europaparlamentet eller
  denna medlemsstat skriftligen underrätta rådet om denna begäran till kommissionen. Denna medlemsstats
  rättigheter
  enligt artikel 30b.2 skall tillfälligt upphävas med avseende på detta tredjeland från och med dagen efter det att medlemsstaten underrättat rådet om sin begäran.

7.   Det tillfälliga upphävandet enligt punkterna 4 och 5 skall upphöra efter tre månader såvida inte kommissionen lägger fram ett förslag före utgången av denna period om att tredjelandet skall strykas i den gemensamma
  minimiförteckningen
  . Upphävandet skall under alla förhållanden upphöra om rådet avslår ett förslag från kommissionen om att stryka tredjelandet i förteckningen.

7.   Det tillfälliga upphävandet enligt punkterna 4 och 5 skall upphöra efter tre månader såvida inte kommissionen lägger fram ett förslag före utgången av denna period om att tredjelandet skall strykas i den gemensamma
  förteckningen
  . Upphävandet skall under alla förhållanden upphöra om
  Europaparlamentet och/eller
  rådet avslår ett förslag från kommissionen om att stryka tredjelandet i förteckningen.

8.   Kommissionen skall på begäran av rådet rapportera till rådet och Europaparlamentet om huruvida förhållandena i ett land som är upptaget på den gemensamma
  minimiförteckningen
  fortfarande är sådana att de överensstämmer med
  bilaga II
  . När kommissionen lämnar sin rapport till rådet och Europaparlamentet kan den lämna sådana rekommendationer och förslag som den anser lämpliga.

8.   Kommissionen skall på begäran av
  Europaparlamentet eller
  rådet rapportera till rådet och Europaparlamentet om huruvida förhållandena i ett land som är upptaget på den gemensamma
  förteckningen
  fortfarande är sådana att de överensstämmer med
  bilaga B
  . När kommissionen lämnar sin rapport till rådet och Europaparlamentet kan den lämna sådana rekommendationer och förslag som den anser lämpliga.

Artikel 30a

utgår

Nationellt fastställande av tredjeländer som säkra ursprungsländer

1.
     
  Om inte annat föreskrivs i artikel 30 får medlemsstaterna behålla eller införa lagstiftning som, i enlighet med bilaga II, gör det möjligt att på nationell nivå fastställa att andra tredjeländer än dem som anges i den gemensamma minimiförteckningen är säkra ursprungsländer i samband med prövning av asylansökningar. Detta kan inbegripa att en del av ett land betraktas som säker om villkoren i bilaga II är uppfyllda med avseende på den delen.

2.
     
  Genom undantag från punkt 1 får medlemsstaterna behålla lagstiftning som är i kraft när detta direktiv antas och som gör det möjligt att på nationell nivå fastställa att andra tredjeländer än dem som anges i den gemensamma minimiförteckningen är säkra ursprungsländer i samband med prövning av asylansökningar om de är övertygade om att personer i de berörda tredjeländerna i allmänhet inte är utsatta för

| a) | förföljelse i enlighet med artikel 9 i rådets direktiv 2004/83/EG, eller |
| --- | --- |

a)

förföljelse i enlighet med artikel 9 i rådets direktiv 2004/83/EG, eller

| b) | tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

b)

tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

3.
     
  Medlemsstaterna får också behålla lagstiftning som är i kraft när detta direktiv antas och som gör det möjligt att på nationell nivå fastställa att en del av ett land skall betraktas som säker eller att ett land eller en del av ett land skall betraktas som säkra för en särskild grupp personer i det landet om villkoren i punkt 2 är uppfyllda med avseende på den delen eller gruppen.

4.
     
  När medlemsstaterna bedömer om ett land är ett säkert ursprungsland i enlighet med punkterna 2 och 3 skall de beakta den rättsliga situationen, lagarnas tillämpning och de allmänna politiska omständigheterna i det berörda tredjelandet.

5.
     
  Bedömningen av huruvida ett land är ett säkert ursprungsland i enlighet med denna artikel skall grunda sig på ett urval av informationskällor, särskilt information från andra medlemsstater, UNHCR, Europarådet och andra berörda internationella organisationer.

6.
     
  Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de länder som de betraktar som säkra ursprungsländer i enlighet med denna artikel.

1.   Om det fastställs att ett tredjeland är ett säkert ursprungsland enligt bestämmelserna i
  artikel 30 eller 30a
  kan landet, efter en enskild prövning av ansökan, betraktas som ett säkert ursprungsland för en enskild asylsökande endast om

1.   Om det fastställs att ett tredjeland är ett säkert ursprungsland enligt bestämmelserna i
  artikel 30
  kan landet, efter en enskild prövning av ansökan, betraktas som ett säkert ursprungsland för en enskild asylsökande endast om

2.   Medlemsstaterna
  skall
  , i enlighet med punkt 1, betrakta asylansökan som ogrundad om det har fastställts att tredjelandet är säkert
  enligt artikel 30
  .

2.   Medlemsstaterna
  får
  , i enlighet med punkt 1, betrakta asylansökan som ogrundad om det har fastställts att tredjelandet är säkert
  för sökanden i fråga
  .

3.   Medlemsstaterna skall i den nationella lagstiftningen fastställa närmare regler och föreskrifter för tillämpningen av begreppet säkert ursprungsland.

3.   Medlemsstaterna skall i den nationella lagstiftningen fastställa närmare regler och föreskrifter för tillämpningen av begreppet säkert ursprungsland
  i enlighet med internationell rätt, och skall vederbörligen meddela kommissionen om ytterligare regler och föreskrifter
  .

1.   När en person som har ansökt om asyl i en medlemsstat lämnar ytterligare utsagor eller en förnyad ansökan i samma medlemsstat
  får
  medlemsstaten pröva dessa ytterligare utsagor eller fakta i den förnyade ansökan i samband med prövningen av den tidigare ansökan eller i samband med prövningen av det omprövade beslutet eller överklagandet i den mån de behöriga myndigheterna kan beakta och pröva alla fakta som utgör grund för dessa ytterligare utsagor eller den förnyade ansökan inom denna ram.

1.   När en person som har ansökt om asyl i en medlemsstat lämnar ytterligare utsagor eller en förnyad ansökan i samma medlemsstat
  skall
  medlemsstaten pröva dessa ytterligare utsagor eller fakta i den förnyade ansökan i samband med prövningen av den tidigare ansökan eller i samband med prövningen av det omprövade beslutet eller överklagandet i den mån de behöriga myndigheterna kan beakta och pröva alla fakta som utgör grund för dessa ytterligare utsagor eller den förnyade ansökan inom denna ram.

2.   Medlemsstaterna får dessutom tillämpa ett särskilt förfarande enligt punkt 3, om en person förnyar sin asylansökan

2.   Medlemsstaterna får dessutom tillämpa ett särskilt förfarande enligt punkt 3, om en person förnyar sin asylansökan
  , under förutsättning att den ursprungliga ansökan för närvarande inte kan överklagas.

1.   Medlemsstaterna skall se till att asylsökande vilkas asylansökningar är föremål för en preliminär prövning enligt artikel 33 omfattas av de rättssäkerhetsgarantier som anges i artikel 9.1.

1.   Medlemsstaterna skall se till att asylsökande vilkas asylansökningar är föremål för en preliminär prövning enligt artikel 33 omfattas av de rättssäkerhetsgarantier som anges i artikel 9.1
  och att prövningen i princip omfattas av detta direktivs miniminormer för förfarandet
  .

1.   Medlemsstaterna får föreskriva förfaranden, i enlighet med de grundläggande principerna och garantierna i kapitel II, för att vid medlemsstatens gräns eller i transitzoner besluta om de ansökningar som lämnats på en sådan plats.

1.   Medlemsstaterna får föreskriva förfaranden, i enlighet med
  internationella konventioner och
  de grundläggande principerna och garantierna i kapitel II, för att vid medlemsstatens gräns eller i transitzoner besluta om de ansökningar som lämnats på en sådan plats.

1a.
     
  Medlemsstaterna skall se till att ett beslut om att neka inresa på en medlemsstats territorium av skäl som hänför sig till asylansökan skall fattas inom två veckor, med möjlighet till högst två veckors förlängning av fristen efter godkännande av en behörig rättslig instans via ett i lag föreskrivet förfarande.

1b.
     
  Underlåtenhet att följa tidsfristerna i punkt 1a skall leda till att den asylsökande beviljas rätt till inresa på medlemsstatens territorium, så att dennes ansökan kan handläggas i enlighet med relevanta bestämmelser i detta direktiv. Medlemsstaterna skall se till att asylsökande som nekas inresa i enlighet med detta förfarande omfattas av de garantier som anges i kapitel V.

1c.
     
  Ett beslut om att neka inresa på territoriet kan inte ges företräde framför beslutet om asylansökan efter det att en myndighet med behörighet i frågor om asyl- och flyktingrätt har prövat omständigheterna i ärendet.

2.
     
  Om det emellertid inte finns förfaranden enligt punkt 1 får medlemsstaterna, om inte annat anges i denna artikel och i enlighet med de lagar och andra författningar som är i kraft vid tidpunkten för antagandet av detta direktiv, bibehålla förfaranden som avviker från de grundläggande principerna och garantierna i kapitel II, för att vid gränsen eller i transitzoner kunna besluta om tillstånd för en asylsökande, som anlänt och ansökt om asyl på en sådan plats, att resa in på territoriet.

utgår

3.
     
  De förfaranden som avses i punkt 2 skall särskilt säkerställa att de berörda personerna

utgår

| – | får tillstånd att stanna vid medlemsstatens gräns eller i transitzoner, om inte annat följer av artikel 6, och |
| --- | --- |

–

får tillstånd att stanna vid medlemsstatens gräns eller i transitzoner, om inte annat följer av artikel 6, och

| – | omedelbart informeras om sina rättigheter och skyldigheter enligt artikel 9.1 a, och |
| --- | --- |

–

omedelbart informeras om sina rättigheter och skyldigheter enligt artikel 9.1 a, och

| – | i mån av behov får hjälp av en tolk enligt artikel 9.1 b, och |
| --- | --- |

–

i mån av behov får hjälp av en tolk enligt artikel 9.1 b, och

| – | i samband med asylansökan, och innan den behöriga myndigheten fattat ett beslut i sådana förfaranden, intervjuas av personer med tillräcklig kunskap om de tillämpliga normer som gäller för flykting- och asyllagstiftning enligt artiklarna 10-12, och |
| --- | --- |

–

i samband med asylansökan, och innan den behöriga myndigheten fattat ett beslut i sådana förfaranden, intervjuas av personer med tillräcklig kunskap om de tillämpliga normer som gäller för flykting- och asyllagstiftning enligt artiklarna 10-12, och

| – | kan rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan enligt den nationella lagstiftningen godkänd eller tillåten rådgivare, enligt artikel 13.1, och |
| --- | --- |

–

kan rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan enligt den nationella lagstiftningen godkänd eller tillåten rådgivare, enligt artikel 13.1, och

| – | tilldelas en företrädare i fall av underåriga utan medföljande vuxen enligt artikel 15.1, såvida inte artikel 15.2 eller 15.3 är tillämplig. |
| --- | --- |

–

tilldelas en företrädare i fall av underåriga utan medföljande vuxen enligt artikel 15.1, såvida inte artikel 15.2 eller 15.3 är tillämplig.

Om inresetillstånd vägras av en behörig myndighet skall denna behöriga myndighet dessutom meddela de faktiska och de rättsliga skälen till att asylansökan anses ogrundad eller nekas prövning.

4.
     
  Medlemsstaterna skall se till att ett beslut inom ramen för de förfaranden som föreskrivs i punkt 2 fattas inom rimlig tid. Om ett beslut inte har fattats inom fyra veckor, skall den asylsökande beviljas inresa till medlemsstatens territorium så att hans eller hennes ansökan kan handläggas i enlighet med andra bestämmelser i detta direktiv.

utgår

5.
     
  I händelse av särskilda typer av ankomster eller ankomster som omfattar ett stort antal tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som lämnar asylansökningar vid gränsen eller i en transitzon, vilket gör det praktiskt omöjligt att där tillämpa bestämmelserna i punkt 1 eller det särskilda förfarande som föreskrivs i punkterna 2 och 3, får dessa förfaranden även tillämpas om och under den tid dessa tredjelandsmedborgare eller statslösa personer normalt är förlagda på platser i närheten av gränsen eller i transitzonen.

utgår

Artikel 35a

utgår

1.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva att en asylansökan och säkerheten för sökanden när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter enligt kapitel II inte skall prövas eller inte skall prövas fullständigt i fall där en behörig myndighet på grundval av sakförhållanden har fastställt att den asylsökande försöker resa in eller har rest in olagligt på territoriet från ett säkert tredjeland i enlighet med punkt 2.

2.
     
  Ett tredjeland kan endast anses vara ett säkert tredjeland enligt punkt 1 om

| a) | det har ratificerat och följer bestämmelserna i Genèvekonventionen utan geografiska begränsningar, och |
| --- | --- |

a)

det har ratificerat och följer bestämmelserna i Genèvekonventionen utan geografiska begränsningar, och

| b) | det har inrättat ett lagstadgat asylförfarande, och |
| --- | --- |

b)

det har inrättat ett lagstadgat asylförfarande, och

| c) | det har ratificerat Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och följer bestämmelserna i denna, inklusive normerna med avseende på effektiva rättsmedel, och |
| --- | --- |

c)

det har ratificerat Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och följer bestämmelserna i denna, inklusive normerna med avseende på effektiva rättsmedel, och

| d) | det har betecknats som sådant av rådet i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- |

d)

det har betecknats som sådant av rådet i enlighet med punkt 3.

3.
     
  Rådet skall med kvalificerad majoritet, på förslag av kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet, anta eller ändra en gemensam förteckning över tredjeländer som skall anses vara säkra tredjeländer enligt punkt 1.

4.
     
  De berörda medlemsstaterna skall i nationell lagstiftning fastställa villkoren för genomförande av bestämmelserna i punkt 1 och följderna av de beslut som fattas enligt dessa bestämmelser i enlighet med principen om ”non-refoulement” i Genèvekonventionen, inbegripet bestämmelser om undantag från tillämpningen av denna artikel av humanitära, politiska eller folkrättsliga skäl.

5.
     
  Vid genomförande av ett beslut som enbart grundas på denna artikel skall de berörda medlemsstaterna

| a) | informera sökanden om detta, och |
| --- | --- |

a)

informera sökanden om detta, och

| b) | förse sökanden med en handling på tredjelandets språk som underrättar myndigheterna i det landet om att ansökan inte har prövats i sak. |
| --- | --- |

b)

förse sökanden med en handling på tredjelandets språk som underrättar myndigheterna i det landet om att ansökan inte har prövats i sak.

6.
     
  Om det säkra tredjelandet inte återtar den asylsökande i fråga skall medlemsstaterna se till att det ges möjlighet till ett förfarande i enlighet med de grundläggande principer och garantier som anges i kapitel II.

7.
     
  De medlemsstater som har betecknat tredjeländer som säkra länder i enlighet med den nationella lagstiftning som är i kraft vid antagandet av detta direktiv och på grundval av kriterierna i punkt 2 a–c, får tillämpa punkt 1 på dessa tredjeländer tills rådet har antagit den gemensamma förteckningen enligt punkt 3.

Medlemsstaterna
  skall se till att en utredning får inledas om att
  återkalla en persons flyktingstatus
  så snart det framkommer nya fakta eller uppgifter som tyder på att det finns skäl att ompröva giltigheten av hans eller hennes flyktingstatus.

Medlemsstaterna
  får inleda ett förfarande för att
  återkalla en persons flyktingstatus
  om

| a) | sökanden har frivilligt valt att på nytt utnyttja skyddet i det land som han eller hon är medborgare i, eller |
| --- | --- |

a)

sökanden har frivilligt valt att på nytt utnyttja skyddet i det land som han eller hon är medborgare i, eller

| b) | sökande har frivilligt återfått sitt medborgarskap efter att ha förlorat det, eller |
| --- | --- |

b)

sökande har frivilligt återfått sitt medborgarskap efter att ha förlorat det, eller

| c) | sökanden har blivit medborgare i ett annat land och begagnar sig av det landets skydd som han eller hon nu är medborgare i, eller |
| --- | --- |

c)

sökanden har blivit medborgare i ett annat land och begagnar sig av det landets skydd som han eller hon nu är medborgare i, eller

| d) | sökanden har frivilligt valt att bosätta sig i det land dit han eller hon tidigare vägrat att återvända av rädsla för förföljelse. |
| --- | --- |

d)

sökanden har frivilligt valt att bosätta sig i det land dit han eller hon tidigare vägrat att återvända av rädsla för förföljelse.

4.
     
  Genom avvikelse från punkterna 1, 2 och 3 får medlemsstaterna besluta att flyktingstatusen upphör genom lag för det fall statusen återkallas enligt artikel 11.1 a–d i rådets direktiv 2004/83/EG, eller om flyktingen obestridligen avsagt sig sitt erkännande som flykting.

utgår

| iii) | att inte pröva en ansökan enligt artikel 35a. |
| --- | --- |

iii)

att inte pröva en ansökan enligt artikel 35a.

utgår

| d) | Ett beslut att vägra inresa inom ramen för de förfaranden som föreskrivs i
  artikel 35.2
  . |
| --- | --- |

d)

Ett beslut att vägra inresa inom ramen för de förfaranden som föreskrivs i
  artikel 35.2
  .

| d) | Ett beslut att vägra inresa inom ramen för de förfaranden som föreskrivs i
  artikel 35
  . |
| --- | --- |

d)

Ett beslut att vägra inresa inom ramen för de förfaranden som föreskrivs i
  artikel 35
  .

3.   Medlemsstaterna skall
  vid behov fastställa föreskrifter i enlighet med sina internationella förpliktelser avseende

3.   Medlemsstaterna skall
  se till att rättsmedlet enligt punkt 1 medför att de sökande får stanna i den berörda medlemsstaten i avvaktan på resultatet.

| a) | frågan huruvida rättsmedlet enligt punkt 1 skall medföra att sökandena får stanna i den berörda medlemsstaten i avvaktan på resultatet, och |
| --- | --- |

a)

frågan huruvida rättsmedlet enligt punkt 1 skall medföra att sökandena får stanna i den berörda medlemsstaten i avvaktan på resultatet, och

utgår

| b) | möjligheten till rättsmedel eller skyddsåtgärder om rättsmedlet enligt punkt 1 inte medför att sökandena får stanna kvar i den berörda medlemsstaten i avvaktan på resultatet. Medlemsstaten får också föreskriva rättsmedel ex officio, och |
| --- | --- |

b)

möjligheten till rättsmedel eller skyddsåtgärder om rättsmedlet enligt punkt 1 inte medför att sökandena får stanna kvar i den berörda medlemsstaten i avvaktan på resultatet. Medlemsstaten får också föreskriva rättsmedel ex officio, och

utgår

| c) | grunderna för att överklaga ett beslut enligt artikel 25.2 c i överensstämmelse med den metod som tillämpas enligt artikel 27.2 b och c. |
| --- | --- |

c)

grunderna för att överklaga ett beslut enligt artikel 25.2 c i överensstämmelse med den metod som tillämpas enligt artikel 27.2 b och c.

utgår

5.
     
  Om en sökande har beviljats en status som enligt nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning ger samma rättigheter och förmåner som flyktingstatus enligt rådets direktiv 2004/83/EG, får sökanden anses ha ett effektivt rättsmedel om en domstol beslutar att rättsmedlet enligt punkt 1 inte är godtagbart eller sannolikt inte kommer att ge något resultat på grund av otillräckligt intresse från sökandens sida att fullfölja förfarandet.

utgår

6.
     
  Medlemsstaterna får även i nationell lagstiftning fastställa under vilka förhållanden det kan anses att en sökande implicit har återkallat eller avstått från sitt rättsmedel enligt punkt 1, tillsammans med regler om det förfarande som skall följas.

utgår

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast [24 månader efter dess antagande].
  Avseende artikel 13 skall medlemsstaterna sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast [36 månader efter dess antagande].
  De skall genast underrätta kommissionen om detta.

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast [24 månader efter dess antagande]. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

Ett land skall betraktas som ett säkert ursprungsland om det på grundval av den rättsliga situationen, tillämpningen av lagstiftningen inom ett demokratiskt system och de allmänna politiska förhållandena framgår att det allmänt och genomgående inte förekommer någon förföljelse enligt artikel 9 i rådets direktiv 2004/83/EG, samt ingen tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och inget hot på grund av urskillningslöst våld i situationer av internationell eller intern väpnad konflikt.

Ett land skall betraktas som ett säkert ursprungsland om det på grundval av den rättsliga situationen, tillämpningen av lagstiftningen inom ett demokratiskt system och de allmänna politiska förhållandena framgår att det allmänt och genomgående inte förekommer någon förföljelse enligt artikel 9 i rådets direktiv 2004/83/EG, samt ingen tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och inget hot på grund av urskillningslöst våld i situationer av internationell eller intern väpnad konflikt
  , samt att ingen diskriminering sker mot individer utifrån ras, könstillhörighet, religion, nationalitet, språk, sexuell läggning eller tillhörighet till viss samhällsgrupp, politisk åskådning eller minoritet
  .

| da) | tillgängliga och aktuella rapporter från UNHCR och andra organisationer verksamma inom området för mänskliga rättigheter och skyddet av individuella rättigheter. |
| --- | --- |

da)

tillgängliga och aktuella rapporter från UNHCR och andra organisationer verksamma inom området för mänskliga rättigheter och skyddet av individuella rättigheter.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 291 E, 26.11.2002, s. 143.

(3)  EGT C 77 E, 28.3.2002, s. 115.

(4)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

(5)  
  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31

  .

---

Onsdag, 28 september 2005

| 21.9.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 227/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 227/83

---

PROTOKOLL

(2006/C 227 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

2.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 27/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0231/2005 - SEK(2005)0923).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt mobiliseringen av medel från reserven till ett belopp på 70 miljoner euro och överföringen av detta belopp till budgetpost 23 02 01 i budgeten för 2005, för stöd till återställande och återuppbyggand i de tsunamidrabbade länderna.

3.   Inledande av förhandlingar med Turkiet – Tilläggsprotokoll till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, till följd av utvidgningen *** (debatt)

(debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Inledande av förhandlingar med Turkiet

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om ingående av tilläggsprotokollet till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, med anledning av utvidgningen av Europeiska unionen (9617/2005 – KOM(2005)0191 – C6-0194/2005 – 2005/0091(AVC)) – Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Elmar Brok (A6-0241/2005)

Douglas Alexander (rådets tjänstgörande ordförande) och Olli Rehn (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Elmar Brok redogjorde för rekommendationen.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen (som vid ett flertal tillfällen avbröts av Werner Langen, som inte använde mikrofon), Emma Bonino för ALDE-gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Elmar Brok, som gjorde ett personligt uttalande om detta inlägg, Philippe de Villiers, också han om detta inlägg, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Roger Knapman för IND/DEM-gruppen, Konrad Szymański för UEN-gruppen, Philip Claeys, grupplös, Camiel Eurlings, Jan Marinus Wiersma, Andrew Duff, Joost Lagendijk, Adamos Adamou, Bastiaan Belder, Roberta Angelilli, Jan Tadeusz Masiel, Ioannis Kasoulides, Hannes Swoboda, Marielle De Sarnez, Cem Özdemir, Vittorio Agnoletto och Georgios Karatzaferis.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

Talare: Sebastiano (Nello) Musumeci, Hans-Peter Martin, Renate Sommer, Véronique De Keyser, Silvana Koch-Mehrin, Mirosław Mariusz Piotrowski, Mogens N.J. Camre, Andreas Mölzer, Jacques Toubon, Michel Rocard, Karin Riis-Jørgensen, Francesco Enrico Speroni, Roger Helmer, Geoffrey Van Orden, Vural Öger, Marios Matsakis, Philippe de Villiers, Ville Itälä, Emine Bozkurt, Karin Resetarits, Françoise Grossetête, Stavros Lambrinidis, Giorgos Dimitrakopoulos, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Libor Rouček, Zbigniew Zaleski, Nicola Zingaretti, György Schöpflin, Douglas Alexander och Olli Rehn.

Talare: Bernd Posselt, som gjorde ett personligt uttalande till följd av Daniel Marc Cohn-Bendits inlägg, och Werner Langen, som gjorde ett personligt uttalande till följd av Martin Schulz inlägg.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, om inledandet av förhandlingar med Turkiet (B6-0484/2005), |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, om inledandet av förhandlingar med Turkiet (B6-0484/2005),

| — | Andrew Duff för ALDE-gruppen, om inledande av förhandlingar med Turkiet (B6-0487/2005), |
| --- | --- |

—

Andrew Duff för ALDE-gruppen, om inledande av förhandlingar med Turkiet (B6-0487/2005),

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om inledandet av förhandlingar med Turkiet (B6-0496/2005), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om inledandet av förhandlingar med Turkiet (B6-0496/2005),

| — | Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen, om inledandet av förhandlingar med Turkiet (B6-0498/2005), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen, om inledandet av förhandlingar med Turkiet (B6-0498/2005),

| — | Francis Wurtz, André Brie, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Feleknas Uca och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, om inledande av förhandlingar med Turkiet (B6-0502/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, André Brie, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Feleknas Uca och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, om inledande av förhandlingar med Turkiet (B6-0502/2005),

| — | Elmar Brok, João de Deus Pinheiro och Camiel Eurlings för PPE-DE-gruppen, om inledandet av förhandlingar med Turkiet (B6-0505/2005). |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, João de Deus Pinheiro och Camiel Eurlings för PPE-DE-gruppen, om inledandet av förhandlingar med Turkiet (B6-0505/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.1 i protokollet av den 28.09.2005 och punkt 5.2 i protokollet av den 28.09.2005.

punkt 5.1 i protokollet av den 28.09.2005 och punkt 5.2 i protokollet av den 28.09.2005.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.50, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

(Sammanträdet avbröts kl. 11.50, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

4.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från den mexikanska kongressen, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av Fernando Margaín, ordförande för utskottet för yttre förbindelser i den mexikanska senaten.

5.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

5.1.   Tilläggsprotokoll till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, till följd av utvidgningen *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om ingående av tilläggsprotokollet till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, med anledning av utvidgningen av Europeiska unionen (9617/2005 – KOM(2005)0191 – C6-0194/2005 – 2005/0091(AVC)) – Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Elmar Brok (A6-0241/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen begärde att omröstningen skulle skjutas upp i enlighet med artikel 170.4 i arbetsordningen och Martin Schulz för PSE-gruppen yttrade sig om denna begäran.

Parlamentet godkände denna begäran med EO (311 ja-röster, 285 nej-röster, 63 nedlagda röster).

5.2.   Inledande av förhandlingar med Turkiet (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005 och B6-0505/2005.

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0484/2005

(ersätter B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005 och B6-0505/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Hans-Gert Poettering, Camiel Eurlings, Elmar Brok och João de Deus Pinheiro för PPE-DE-gruppen |
| --- | --- |

Hans-Gert Poettering, Camiel Eurlings, Elmar Brok och João de Deus Pinheiro för PPE-DE-gruppen

| | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma och Hannes Swoboda för PSE-gruppen |
| --- | --- |

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma och Hannes Swoboda för PSE-gruppen

| | Graham Watson, Andrew Duff och Emma Bonino för ALDE-gruppen |
| --- | --- |

Graham Watson, Andrew Duff och Emma Bonino för ALDE-gruppen

| | Daniel Marc Cohn-Bendit, Joost Lagendijk och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Daniel Marc Cohn-Bendit, Joost Lagendijk och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen,

| | Francis Wurtz, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Tobias Pflüger och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Tobias Pflüger och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen

| | Brian Crowley och Inese Vaidere för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

Brian Crowley och Inese Vaidere för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0350)

(P6_TA(2005)0350)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Giorgos Dimitrakopoulos, för PPE-DE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 5, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Giorgos Dimitrakopoulos, för PPE-DE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 5, vilket beaktades.

| — | Jan Marinus Wiersma, för PSE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkterna 6 och 16, vilket inte beaktades, då fler än 37 ledamöter motsatt sig detta. |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, för PSE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkterna 6 och 16, vilket inte beaktades, då fler än 37 ledamöter motsatt sig detta.

| — | Andrew Duff yttrade sig om hur omröstningen förlöpte. |
| --- | --- |

—

Andrew Duff yttrade sig om hur omröstningen förlöpte.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

6.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar Gustavo Pacheco, ordförande för utskottet för yttre förbindelser i den peruanska kongressen, som hade tagit plats på åhörarläktaren.

7.   Omröstning (fortsättning)

(fortsättning)

7.1.   1. Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, 2. Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande

| 1. | om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut [KOM(2004)0486 – C6-0141/2004 – 2004/0155(COD)] |
| --- | --- |

1.

om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut [KOM(2004)0486 – C6-0141/2004 – 2004/0155(COD)]

| 2. | om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut [KOM(2004)0486 – C6-0144/2004 – 2004/0159(COD)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor. |
| --- | --- |

2.

om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut [KOM(2004)0486 – C6-0144/2004 – 2004/0159(COD)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Alexander Radwan (A6-0257/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

1. KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0351)

(P6_TA(2005)0351)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0351)

(P6_TA(2005)0351)

2. KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0352)

(P6_TA(2005)0352)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0352)

(P6_TA(2005)0352)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Alexander Radwan för PPE-DE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslagen 778 och 782 samt ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslagen 781 och 785 (båda de muntliga ändringsförslagen beaktades). |
| --- | --- |

—

Alexander Radwan för PPE-DE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslagen 778 och 782 samt ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslagen 781 och 785 (båda de muntliga ändringsförslagen beaktades).

7.2.   Lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (KOM(2004)0177 – C6-0005/2004 – 2004/0065(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Bert Doorn (A6-0224/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0353)

(P6_TA(2005)0353)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0353)

(P6_TA(2005)0353)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Bert Doorn (föredragande), före omröstningen. |
| --- | --- |

—

Bert Doorn (föredragande), före omröstningen.

7.3.   Utvecklingen av gemenskapens järnvägar ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (KOM(2004)0139 – C6-0001/2004 – 2004/0047(COD)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Georg Jarzembowski (A6-0143/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0354)

(P6_TA(2005)0354)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0354)

(P6_TA(2005)0354)

7.4.   Certifiering av personal som arbetar som tåg- och lokförare ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighetsprövning av tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på gemenskapens järnvägsnät (KOM(2004)0142 – C6-0002/2004 – 2004/0048(COD)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Gilles Savary (A6-0133/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0355)

(P6_TA(2005)0355)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0355)

(P6_TA(2005)0355)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 50. |
| --- | --- |

—

Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 50.

7.5.   Internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter (KOM(2004)0143 – C6-0003/2004 – 2004/0049(COD)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Dirk Sterckx (A6-0123/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0356)

(P6_TA(2005)0356)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0356)

(P6_TA(2005)0356)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Michael Cramer för Verts/ALE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringförslag 138/rev, vilket beaktades, och föreslog att omröstningen om ändringsförslag 138/rev, med denna ändring, skulle hållas före omröstningen om ändringsförslag 32 (parlamentet uttryckte sitt godkännande av detta). |
| --- | --- |

—

Michael Cramer för Verts/ALE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringförslag 138/rev, vilket beaktades, och föreslog att omröstningen om ändringsförslag 138/rev, med denna ändring, skulle hållas före omröstningen om ändringsförslag 32 (parlamentet uttryckte sitt godkännande av detta).

7.6.   Kontraktsenliga kvalitetskrav för järnvägsfrakt ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ersättning vid åsidosättande av avtalade kvalitetskrav för godstransport på järnväg (KOM(2004)0144 – C6-0004/2004 – 2004/0050(COD)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Roberts Zīle (A6-0171/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Förkastades

Talare: Olli Rehn (ledamot av kommissionen) meddelade att kommissionen noterade parlamentets hållning.

Frågan hänvisades till det behöriga utskottet, i enlighet med artikel 52.3 i arbetsordningen.

7.7.   Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0485/2005, B6-0495/2005, B6-0500/2005 och B6-0504/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0485/2005

(ersätter B6-0485/2005, B6-0495/2005 och B6-0504/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski och Jacek Emil Saryusz-Wolski för PPE-DE-gruppen |
| --- | --- |

Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski och Jacek Emil Saryusz-Wolski för PPE-DE-gruppen

| | Dariusz Rosati, Józef Pinior och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen |
| --- | --- |

Dariusz Rosati, Józef Pinior och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen

| | Bronisław Geremek och Janusz Onyszkiewicz för ALDE-gruppen |
| --- | --- |

Bronisław Geremek och Janusz Onyszkiewicz för ALDE-gruppen

| | Milan Horáček, Joost Lagendijk och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen |
| --- | --- |

Milan Horáček, Joost Lagendijk och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen

| | Wojciech Roszkowski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis och Cristiana Muscardini för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

Wojciech Roszkowski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis och Cristiana Muscardini för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0357)

(P6_TA(2005)0357)

(Resolutionsförslag B6-0500/2005 bortföll.)

7.8.   Den territoriella sammanhållningens roll för regional utveckling (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om den territoriella sammanhållningens roll för regional utveckling (2004/2256(INI)) – Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Ambroise Guellec (A6-0251/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0358)

(P6_TA(2005)0358)

7.9.   Ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdena (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdena (2004/2253(INI)) – Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Sérgio Marques (A6-0246/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0359)

(P6_TA(2005)0359)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Carl Schlyter påtalade ett fel i den svenska versionen av ändringsförslag 5. |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter påtalade ett fel i den svenska versionen av ändringsförslag 5.

8.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Muntliga röstförklaringar:

Inledande av förhandlingar med Turkiet – RC-B6-0484/2005

| — | Bernat Joan i Marí, Carlo Fatuzzo, Richard Seeber, Bernd Posselt, Mario Borghezio, Luca Romagnoli, Frank Vanhecke, Albert Deß |
| --- | --- |

—

Bernat Joan i Marí, Carlo Fatuzzo, Richard Seeber, Bernd Posselt, Mario Borghezio, Luca Romagnoli, Frank Vanhecke, Albert Deß

Betänkande Roberts Zīle – A6-0171/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

Betänkande Ambroise Guellec – A6-0251/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

Betänkande Sérgio Marques – A6-0246/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

9.   Rättelser till avgivna röster

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilaga 2 ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Ledamöter som meddelat att de inte deltagit i omröstningen:

Ledamöter som meddelat att de inte deltagit i omröstningen:

Daniel Caspary meddelade att han närvarade men inte deltagit i samtliga omröstningar.

(Sammanträdet avbröts kl. 13.40 och återupptogs kl. 15.05.)

(Sammanträdet avbröts kl. 13.40 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Vice talman

10.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

11.   Fastställelse av immunitet (uppföljning)

(uppföljning)

Efter Europaparlamentets beslut av den 5 julil 2005 att fastställa Umberto Bossis immunitet inom ramen för ett pågående straffrättsligt förfarande i domstolen i Brescia, hade talmannen från de behöriga italienska myndigheterna i enlighet med artikel 7.9 i arbetsordningen erhållit domen i detta mål, som avkunnats den 6 juni 2005 av Brescias appelationsdomstol.

Ovannämnda meddelande skulle i informationsändamål översändas till utskottet för rättsliga frågor.

12.   Olja (debatt)

(debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Höjningen av oljepriset och oljeberoendet

Douglas Alexander (rådets tjänstgörande ordförande) och Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Giles Chichester för PPE-DE-gruppen, Hannes Swoboda för PSE-gruppen, Fiona Hall för ALDE-gruppen, Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, Umberto Guidoni för GUE/NGL-gruppen, Guntars Krasts för UEN-gruppen, Sergej Kozlík, grupplös, Robert Goebbels, Vittorio Prodi, Satu Hassi, Dimitrios Papadimoulis, Liam Aylward, Luca Romagnoli, Christoph Konrad, Reino Paasilinna, Roberto Musacchio, Luis de Grandes Pascual, Ewa Hedkvist Petersen, Carmen Fraga Estévez, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Riitta Myller, Ján Hudacký, Mia De Vits, Alejo Vidal-Quadras Roca, Antolín Sánchez Presedo, Peter Liese, Péter Olajos, Ivo Belet, Ivo Strejček och Douglas Alexander.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

Talare: Andris Piebalgs.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Fiona Hall, Sophia in 't Veld och Vittorio Prodi för ALDE-gruppen, om oljepriserna och energiberoendet (B6-0481/2005), |
| --- | --- |

—

Fiona Hall, Sophia in 't Veld och Vittorio Prodi för ALDE-gruppen, om oljepriserna och energiberoendet (B6-0481/2005),

| — | Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, om stigande oljepriser och oljeberoende (B6-0482/2005), |
| --- | --- |

—

Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, om stigande oljepriser och oljeberoende (B6-0482/2005),

| — | Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Guntars Krasts och Roberts Zīle för UEN-gruppen, om stigande oljepriser och oljeberoende (B6-0491/2005), |
| --- | --- |

—

Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Guntars Krasts och Roberts Zīle för UEN-gruppen, om stigande oljepriser och oljeberoende (B6-0491/2005),

| — | Umberto Guidoni och Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, om olja (B6-0499/2005), |
| --- | --- |

—

Umberto Guidoni och Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, om olja (B6-0499/2005),

| — | Alexander Radwan, Giles Chichester och Paul Rübig för PPE-DE-gruppen, om oljeprishöjningarna och oljeberoendet (B6-0506/2005), |
| --- | --- |

—

Alexander Radwan, Giles Chichester och Paul Rübig för PPE-DE-gruppen, om oljeprishöjningarna och oljeberoendet (B6-0506/2005),

| — | Hannes Swoboda, Robert Goebbels, Mechtild Rothe och Mia De Vits för PSE-gruppen, om stigande oljepriser och oljeberoende (B6-0509/2005). |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda, Robert Goebbels, Mechtild Rothe och Mia De Vits för PSE-gruppen, om stigande oljepriser och oljeberoende (B6-0509/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.2 i protokollet av den 29.09.2005.

punkt 6.2 i protokollet av den 29.09.2005.

13.   Reform av Förenta nationerna och millennieutvecklingsmålen (debatt)

(debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Reform av Förenta nationerna och millennieutvecklingsmålen.

Douglas Alexander (rådets tjänstgörande ordförande) och Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Francisco José Millán Mon för PPE-DE-gruppen, Glenys Kinnock för PSE-gruppen, Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen, Hélène Goudin för IND/DEM-gruppen, Inese Vaidere för UEN-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Nirj Deva, Jo Leinen, Lapo Pistelli, Raül Romeva i Rueda, Tobias Pflüger, Kathy Sinnott, Koenraad Dillen, Enrique Barón Crespo, Paul Marie Coûteaux, Miguel Angel Martínez Martínez, Inger Segelström, Manuel António dos Santos, Douglas Alexander, Benita Ferrero-Waldner och Alexander Lambsdorff, som ställde en fråga till kommissionen som Benita Ferrero-Waldner besvarade.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Raül Romeva i Rueda, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, om reformeringen av FN (B6-0483/2005), |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, om reformeringen av FN (B6-0483/2005),

| — | Brian Crowley, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis och Guntars Krasts för UEN-gruppen, om reformeringen av FN (B6-0492/2005), |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis och Guntars Krasts för UEN-gruppen, om reformeringen av FN (B6-0492/2005),

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon och Simon Coveney för PPE-DE-gruppen, om resultatet av FN:s världstoppmöte och millennieutvecklingsmålen (den 14–16 september 2005) (B6-0493/2005), |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon och Simon Coveney för PPE-DE-gruppen, om resultatet av FN:s världstoppmöte och millennieutvecklingsmålen (den 14–16 september 2005) (B6-0493/2005),

| — | André Brie och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om resultaten från FN:s världstoppmöte 2005 (B6-0501/2005), |
| --- | --- |

—

André Brie och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om resultaten från FN:s världstoppmöte 2005 (B6-0501/2005),

| — | Alexander Lambsdorff och Lapo Pistelli för ALDE-gruppen, om FN-toppmötet (B6-0507/2005), |
| --- | --- |

—

Alexander Lambsdorff och Lapo Pistelli för ALDE-gruppen, om FN-toppmötet (B6-0507/2005),

| — | Glenys Kinnock, Michel Rocard, Pasqualina Napoletano, Jo Leinen och Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, om reformeringen av FN (B6-0510/2005). |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock, Michel Rocard, Pasqualina Napoletano, Jo Leinen och Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, om reformeringen av FN (B6-0510/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.3 i protokollet av den 29.09.2005.

punkt 6.3 i protokollet av den 29.09.2005.

(Sammanträdet avbröts kl. 18.10, i avvaktan på frågestunden, och återupptogs kl. 18.25.)

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

14.   Frågestund (frågor till rådet)

(frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B6-0331/2005).

Fråga 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Åtgärdande av avfallsproblemet.

Douglas Alexander (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt en följdfråga från Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Fråga 2 (Sajjad Karim): Harmonisering av medlemsstaternas terroristbekämpning.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Sajjad Karim och David Martin.

Fråga 3 (Chris Davies): Ministerrådets webbsida.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Chris Davies, David Martin och Bill Newton Dunn.

Fråga 4 (Sarah Ludford): Hinder för rätten till tillgång till rådets handlingar.

Douglas Alexander besvarade frågan samt en följdfråga från Sarah Ludford.

Fråga 5 (Nigel Farage): Fiskepartnerskapsavtal.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Nigel Farage, Christopher Beazley och Catherine Stihler.

Fråga 6 (Bernd Posselt): Minoriteternas rättigheter i Serbien.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Bernd Posselt, Zsolt László Becsey och Paul Rübig.

Fråga 7 (Dimitrios Papadimoulis): Religiösa minoriteters egendomsrätt i Turkiet.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Dimitrios Papadimoulis och Catherine Stihler.

Fråga 8 (James Hugh Allister): IRA-terrorister.

Douglas Alexander (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från James Hugh Allister, James Nicholson och Proinsias De Rossa.

Talare: Christopher Beazley.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.05 och återupptogs kl. 21.05.)

(Sammanträdet avbröts kl. 19.05 och återupptogs kl. 21.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

15.   Vitryssland (debatt)

(debatt)

Uttalande av kommissionen: Vitryssland

Olli Rehn (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Bogdan Klich för PPE-DE-gruppen, Joseph Muscat för PSE-gruppen, Janusz Onyszkiewicz för ALDE-gruppen, Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Konrad Szymański för UEN-gruppen, Bernd Posselt, Józef Pinior, Věra Flasarová, Mirosław Mariusz Piotrowski, Inese Vaidere, Barbara Kudrycka, Bogusław Sonik och Olli Rehn.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Janusz Onyszkiewicz för ALDE-gruppen, om situationen i Vitryssland (B6-0486/2005), |
| --- | --- |

—

Janusz Onyszkiewicz för ALDE-gruppen, om situationen i Vitryssland (B6-0486/2005),

| — | Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Alfred Gomolka, Tunne Kelam, Bogdan Klich, Barbara Kudrycka, Aldis Kušķis, Rihards Pīks, Bernd Posselt, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Charles Tannock och Karl von Wogau för PPE-DE-gruppen, om situationen för minoriteter i Vitryssland (B6-0488/2005), |
| --- | --- |

—

Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Alfred Gomolka, Tunne Kelam, Bogdan Klich, Barbara Kudrycka, Aldis Kušķis, Rihards Pīks, Bernd Posselt, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Charles Tannock och Karl von Wogau för PPE-DE-gruppen, om situationen för minoriteter i Vitryssland (B6-0488/2005),

| — | Jan Marinus Wiersma och Joseph Muscat för PSE-gruppen, om Vitryssland (B6-0490/2005), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma och Joseph Muscat för PSE-gruppen, om Vitryssland (B6-0490/2005),

| — | Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, om situationen för minoriteter i Vitryssland (B6-0494/2005), |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, om situationen för minoriteter i Vitryssland (B6-0494/2005),

| — | Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen, om den politiska situationen i Vitryssland (B6-0497/2005), |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen, om den politiska situationen i Vitryssland (B6-0497/2005),

| — | Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, om Vitryssland (B6-0503/2005), |
| --- | --- |

—

Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, om Vitryssland (B6-0503/2005),

| — | Elisabeth Schroedter, Milan Horáček och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, om oberoende medier och den politiska situationen i Vitryssland (B6-0508/2005). |
| --- | --- |

—

Elisabeth Schroedter, Milan Horáček och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, om oberoende medier och den politiska situationen i Vitryssland (B6-0508/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.4 i protokollet av den 29.09.2005.

punkt 6.4 i protokollet av den 29.09.2005.

16.   Strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (debatt)

(debatt)

Betänkande om strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (2004/2169(INI)) – Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Emilio Menéndez del Valle (A6-0256/2005).

Emilio Menéndez del Valle redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Olli Rehn (ledamot av kommissionen).

Talare: Georgios Papastamkos (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Marcello Vernola för PPE-DE-gruppen, Neena Gill för PSE-gruppen, Sajjad Karim för ALDE-gruppen, Derek Roland Clark för IND/DEM-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Charles Tannock, Jo Leinen, Eija-Riitta Korhola och Libor Rouček.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.5 i protokollet av den 29.09.2005.

punkt 6.5 i protokollet av den 29.09.2005.

17.   Andelen förnybar energi i EU (debatt)

(debatt)

Betänkande om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (2004/2153(INI)) – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Claude Turmes (A6-0227/2005).

Claude Turmes redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen).

Talare: Dimitrios Papadimoulis (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Mairead McGuinness (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Peter Liese för PPE-DE-gruppen, Mechtild Rothe för PSE-gruppen, Vittorio Prodi för ALDE-gruppen, Umberto Guidoni för GUE/NGL-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, Sergej Kozlík, grupplös, Nikolaos Vakalis, Adam Gierek, Esko Seppänen, Avril Doyle, Andres Tarand och Andris Piebalgs.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.6 i protokollet av den 29.09.2005.

punkt 6.6 i protokollet av den 29.09.2005.

18.   Minoriteters mänskliga rättigheter i Kosovo (debatt)

(debatt)

Uttalande av kommissionen: Minoriteters mänskliga rättigheter i Kosovo.

Olli Rehn (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, Panagiotis Beglitis för PSE-gruppen, Viktória Mohácsi för ALDE-gruppen, Elly de Groen-Kouwenhoven för Verts/ALE-gruppen, Gisela Kallenbach och Olli Rehn.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

19.   Minska antalet dödsoffer i trafiken i EU (debatt)

(debatt)

Betänkande om kommissionens meddelande ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar” (2004/2162(INI)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Ari Vatanen (A6-0225/2005).

Ari Vatanen redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande)

Talare: Dieter-Lebrecht Koch för PPE-DE-gruppen, Inés Ayala Sender för PSE-gruppen, Hannu Takkula för ALDE-gruppen, Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen, Ewa Hedkvist Petersen och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.7 i protokollet av den 29.09.2005.

punkt 6.7 i protokollet av den 29.09.2005.

20.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 361.877/OJJE).

21.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.50.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Manuel António dos Santos

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Dimitrov Martin, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Tilläggsprotokoll till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Turkiet, till följd av utvidgningen ***

Betänkande: Elmar BROK (A6-0241/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | Uppskjuten | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

Uppskjuten

Omröstningen skjöts upp, på grundval av artikel 170.4 i arbetsordningen.

2.   Inledande av förhandlingar med Turkiet

Resolutionsförslag: B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005, B6-0505/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0484/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN) |
| Punkt 1 | 2 | PPE-DE | ONU | + | 322, 282, 61 |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| Efter punkt 2 | 5 | Lambrinidis ea | | + | ändrat muntligen |
| Efter punkt 3 | 1 | Moscovici ea | delad/ONU | | |
| 1 | + | 542, 74, 46 |
| 2 | + | 304, 294, 57 |
| Efter punkt 4 | 6 | Lambrinidis ea | EO | - | 184, 272, 213 |
| Punkt 5 | 7 | Lambrinidis ea | EO | - | 175, 273, 217 |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter punkt 10 | 3 | PPE-DE | ONU | - | 235, 291, 129 |
| Punkt 15 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 16 | | originaltexten | särsk. | + | |
| Skäl D | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter skäl I | 4 | Moscovici ea | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 356, 181, 125 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0484/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0487/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0496/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0498/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0502/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0505/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0484/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN)

Punkt 1

2

PPE-DE

ONU

+

322, 282, 61

§

originaltexten

↓

Efter punkt 2

5

Lambrinidis ea

+

ändrat muntligen

Efter punkt 3

1

Moscovici ea

delad/ONU

1

+

542, 74, 46

2

+

304, 294, 57

Efter punkt 4

6

Lambrinidis ea

EO

-

184, 272, 213

Punkt 5

7

Lambrinidis ea

EO

-

175, 273, 217

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Efter punkt 10

3

PPE-DE

ONU

-

235, 291, 129

Punkt 15

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 16

originaltexten

särsk.

+

Skäl D

originaltexten

delad

1

+

2

+

Efter skäl I

4

Moscovici ea

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

356, 181, 125

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0484/2005

Verts/ALE

↓

B6-0487/2005

ALDE

↓

B6-0496/2005

PSE

↓

B6-0498/2005

UEN

↓

B6-0502/2005

GUE/NGL

↓

B6-0505/2005

PPE-DE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM ÄF 2 och slutomröstning

PPE-DE ÄF 1 och 3

Verts/ALE ÄF 1

Begäran om särskild omröstning

UEN Punkt 16

PPE-DE Punkt 16

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

ÄF 1

Första delen:”Europaparlamentet ... Armenien”

Andra delen:”Ett sådant ... unionen.”

PSE

Punkt 15

Första delen:”Europaparlamentet betonar ... en anslutning.”

Andra delen:”Parlamentet understryker ... att anslutas.”

PPE-DE

Punkt 5

Första delen: Hela texten utom orden ”utifrån Annanplanen”

Andra delen: dessa ord

Skäl D

Första delen: Hela texten utom orden ”utifrån Annanplanen”

Andra delen: dessa ord

Övrigt

Jan Marinus Wiersma, för PSE-gruppen, föreslog ett muntligt ändringsförslag till punkterna 6 och 16.

Giorgos Dimitrakopoulos, för PPE-DE-gruppen, föreslog följande muntliga ändringsförslag till ÄF 5:

| 2a. | Europaparlamentet betonar att Turkiets ensidiga förklaring inte utgör en del av protokollet och inte har någon rättsverkan rörande Turkiets förpliktelser enlig protokollet och bör inte skickas till nationalförsamlingen för ratificering. |
| --- | --- |

2a.

Europaparlamentet betonar att Turkiets ensidiga förklaring inte utgör en del av protokollet och inte har någon rättsverkan rörande Turkiets förpliktelser enlig protokollet och bör inte skickas till nationalförsamlingen för ratificering.

3.   1° Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, 2° Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut ***I

Betänkande: Alexander RADWAN (A6-0257/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

1.

Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

Block 1A

1-2

4-5

8

10-11

15-17

19-22

24-26

28-29

31-39

41-49

50

52-53

54-57

60-64

67, 69, 71

73-74

76-78

81-86

88-92

94-100

102-107

109

111-115

117

119-126

128

130-139

141-151

154-159

161-165

168-170

172

174-208

211-218

223

227-248

250-255

256-262

264

266-269

271-275

277, 278

280-285

288-290

292-295

297-298

300-305

307-309

312-313

315-316

319-320

322-338

340-347

349-369

373-383

385-386

390-392

394-401

403-407

409-414

416-426

428

430-431

433-434

436-448

523-673

675-691

727

utskottet

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Block 1B

13

18

27

30

65

77

93

101

110

118

129

167

222

249

265

270

286-287

291

306

310-311

314

317

321

348

370-372

384

387-389

393

402

427

429

435

utskottet

-

Bilaga 7

674

PPE-DE, PSE + ALDE

+

276

utskottet

↓

Block 2

728-748

750-772

779

780

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Block 3

3

6-7

9

12

23

40

51

58-59

66

68

70

72

75

79-80

87

108

116

127

152

160

166

171

173

209-210

219-221

224-226

263

279

296

299

318

339

408

415

432

utskottet

↓

Artikel 145, efter punkt 3

749

PPE-DE, PSE + ALDE

+

140

utskottet

↓

Efter artikel 150

781

PPE-DE, PSE + ALDE

+

ändrat muntligen

153

utskottet

↓

Efter skäl 57

778

PPE-DE, PSE + ALDE

+

ändrat muntligen

14

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

| 2. | Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut |
| --- | --- |

2.

Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut

Block 1A

449-451

455-488

491-492

496-497

499-511

515-520

522

692

695-712

714-726

utskottet

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Block 1B

498

521

utskottet

-

Block 1B

453

utskottet

ONU

-

43, 546, 78

Bilaga 1, punkt 14

693

PPE-DE, PSE + ALDE

+

512

utskottet

↓

513

utskottet

↓

Bilaga 1, punkt 15

694

PPE-DE, PSE + ALDE

+

514

utskottet

↓

Block 2

773-777

783-784

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Block 3

452

489

493-495

utskottet

↓

Artikel 43, efter punkt 2

785

PPE-DE, PSE + ALDE

ONU

+

ändrat muntligen

613, 35, 11

490

utskottet

↓

Efter skäl 32

782

PPE-DE, PSE, ALDE

+

ändrat muntligen

454

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslagen 753–777 hade undertecknats för PSE-gruppens räkning av Ieke van den Burg och inte av Margrietus van den Berg.

PPE-ED-gruppen föreslog ett muntligt ändringsförslag till ÄF 778 och 782, syftande till att lägga till orden ”Europaparlamentets anser att” i början.

PPE-DE-gruppen föreslog ett muntligt ändringsförslag till ÄF 781 och 785, syftande till att ersätta dem av följande text:

Utan att det påverkar tillämpningsåtgärder som antas inom en tvååarsperiod efter det att detta direktiv har antagits respektive senast den 1 april 2008 skall tillämpningen av de bestämmelser i detta direktiv som kräver antagandet av tekniska bestämmelser, ändringar och beslut i enlighet med punkt 2 skjutas upp. På förslag av kommissionen kan Europaparlamentet och rådet förnya bestämmelserna i fråga i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget och de skall i detta syfte se över bestämmelserna före utgången av den tid respektive det datum som nämns ovan.

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: ÄF 453 och 785

Begäran om särskild omröstning

IND/DEM: ÄF 140

4.   Lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning ***I

Betänkande: Bert DOORN (A6-0224/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-4
  6-14
  16-17
  19
  20
  24-41
  43-54
  56-64
  66-78
  80-87
  89-91
  97-98 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott | 92 | utskottet | särsk. | - | |
| Artikel 23 | 104/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 55 | utskottet | | ↓ | |
| Efter artikel 30 | 105/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 65 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 39, punkterna 1-4 | 79pc | PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE | | + | |
| Artikel 39, punkt 5 | 106/rev | PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE | | + | |
| 79pc | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 39, punkt 6 | 79pc | utskottet | | + | |
| Artikel 47, punkt 1, efter led d | 88 | utskottet | | - | |
| 107/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| Artikel 49, efter punkt 2 | 110 | PPE-DE, PSE + Verts/ALE | | + | |
| Artikel 50 | 108/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 93-96 | utskottet | | ↓ | |
| Skäl 10 | 99/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 5 | utskottet | | ↓ | |
| Skäl 20 | 100/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 15 | utskottet | | ↓ | |
| Efter skäl 20 | 101/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 18 | utskottet | | ↓ | |
| Efter skäl 22 | 102/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 21 | utskottet | | ↓ | |
| Efter skäl 23 | 109 | PPE-DE+PSE | | + | |
| 22 | utskottet | | ↓ | |
| Efter skäl 27 | 103/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 23 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-4

6-14

16-17

19

20

24-41

43-54

56-64

66-78

80-87

89-91

97-98

utskottet

+

Ändringsförslag från ansvarigt utskott

92

utskottet

särsk.

-

Artikel 23

104/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

55

utskottet

↓

Efter artikel 30

105/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

65

utskottet

↓

Artikel 39, punkterna 1-4

79pc

PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE

+

Artikel 39, punkt 5

106/rev

PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE

+

79pc

utskottet

↓

Artikel 39, punkt 6

79pc

utskottet

+

Artikel 47, punkt 1, efter led d

88

utskottet

-

107/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

Artikel 49, efter punkt 2

110

PPE-DE, PSE + Verts/ALE

+

Artikel 50

108/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

93-96

utskottet

↓

Skäl 10

99/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

5

utskottet

↓

Skäl 20

100/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

15

utskottet

↓

Efter skäl 20

101/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

18

utskottet

↓

Efter skäl 22

102/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

21

utskottet

↓

Efter skäl 23

109

PPE-DE+PSE

+

22

utskottet

↓

Efter skäl 27

103/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

23

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

ÄF 42 gäller inte alla språkversioner, varför ingen omröstning hölls om det (artikel 151.1 i arbetsordningen).

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE ÄF 92

5.   Utvecklingen av gemenskapens järnvägar ***I

Betänkande: Georg JARZEMBOWSKI (A6-0143/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till direktiv |
| Förslag till förkastande av kommissionens förslag | 14 | GUE/NGL | ONU | - | 135, 491, 35 |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott | 2 | utskottet | ONU | + | 352, 291, 19 |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 4 | utskottet | särsk. | + | |
| 5 | utskottet | särsk. | + | |
| 6 | utskottet | särsk. | + | |
| 7 | utskottet | särsk. | + | |
| 8 | utskottet | ONU | + | 368, 258, 38 |
| 9 | utskottet | delad/ONU | | |
| 1 | + | 393, 255, 14 |
| 2 | + | 347, 290, 15 |
| 3 | + | 350, 298, 10 |
| 10 | utskottet | särsk. | + | |
| 11 | utskottet | särsk. | + | |
| 12 | utskottet | ONU | + | 553, 79, 32 |
| 13 | utskottet | särsk. | + | |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 402, 203, 60 |
| Förslag till lagstiftningsresolution |
| Efter punkt 1 | 15 | Verts/ALE | ONU | - | 157, 483, 23 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 401, 211, 51 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag till direktiv

Förslag till förkastande av kommissionens förslag

14

GUE/NGL

ONU

-

135, 491, 35

Ändringsförslag från ansvarigt utskott

2

utskottet

ONU

+

352, 291, 19

3

utskottet

särsk.

+

4

utskottet

särsk.

+

5

utskottet

särsk.

+

6

utskottet

särsk.

+

7

utskottet

särsk.

+

8

utskottet

ONU

+

368, 258, 38

9

utskottet

delad/ONU

1

+

393, 255, 14

2

+

347, 290, 15

3

+

350, 298, 10

10

utskottet

särsk.

+

11

utskottet

särsk.

+

12

utskottet

ONU

+

553, 79, 32

13

utskottet

särsk.

+

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

402, 203, 60

Förslag till lagstiftningsresolution

Efter punkt 1

15

Verts/ALE

ONU

-

157, 483, 23

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

401, 211, 51

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL ÄF 2, 9, 12, 14, ändrat förslag och slutomröstning

Verts/ALE ÄF 15

PSE ÄF 2, 8, 9

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL ÄF 3, 4, 6, 8, 10, 11

PPE-DE ÄF 2 och 9

Verts/ALE ÄF 2 -13

PSE ÄF 10

Begäran om delad omröstning

PSE

Punkt 9

Första delen: Hela texten utom orden ”senast den 1 januari 2008” och ”senast den 1 januari 2012”

Andra delen:”senast den 1 januari 2008”

Tredje delen:”senast den 1 januari 2012”

Övrigt

Ändringsförslag 1 är struket.

6.   Certifiering av personal som arbetar som tåg- och lokförare ***I

Betänkande: Gilles SAVARY (A6-0133/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-13
  18-19
  22-34
  36
  38-44 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott | 15 | utskottet | särsk. | + | |
| 17 | utskottet | särsk. | + | |
| 21 | utskottet | särsk. | + | |
| Artikel 10 | 50 | GUE/NGL | | - | |
| 14 | utskottet | | + | |
| 45 | PSE | | + | |
| Artikel 14, punkt 1 | 16 | utskottet | EO | - | 265, 375, 10 |
| 46 | PSE | EO | + | 347, 299, 10 |
| 47 | PSE | | + | |
| Artikel 16, punkt 1 | 20 | utskottet | | - | |
| 48 | PSE | | - | |
| Artikel 25 | 49/rev | IND/DEM | | - | |
| 35 | utskottet | | + | |
| Artikel 29 | 37 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 51 | GUE/NGL | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 603, 24, 40 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-13

18-19

22-34

36

38-44

utskottet

+

Ändringsförslag från ansvarigt utskott

15

utskottet

särsk.

+

17

utskottet

särsk.

+

21

utskottet

särsk.

+

Artikel 10

50

GUE/NGL

-

14

utskottet

+

45

PSE

+

Artikel 14, punkt 1

16

utskottet

EO

-

265, 375, 10

46

PSE

EO

+

347, 299, 10

47

PSE

+

Artikel 16, punkt 1

20

utskottet

-

48

PSE

-

Artikel 25

49/rev

IND/DEM

-

35

utskottet

+

Artikel 29

37

utskottet

delad

1

+

2

+

51

GUE/NGL

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

603, 24, 40

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om delad omröstning

ALDE

ÄF 37

Första delen:”Bilagorna skall ... 12 och 17”

Andra delen:”Arbetsmarknadens parter skall ... den 20 maj 1998”

Begäran om särskild omröstning

ALDE: ÄF 21

PSE ÄF 15 och 17

Övrigt

Erik Meijer föreslog för GUE/NGL-gruppens räkning ett muntligt ändringsförslag till ÄF 50.2.

7.   Internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter ***I

Betänkande: Dirk STERCKX (A6-0123/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1
  3-4
  6-8
  10
  12
  14-20
  24-27
  30-31
  33
  35-36
  39-40
  42-53
  55-62
  64-65
  68-70
  72-78
  80-87
  90
  92
  95-100
  102
  104-107
  110-121 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott | 2 | utskottet | särsk. | + | |
| 5 | utskottet | särsk. | + | |
| 9 | utskottet | särsk. | + | |
| 11 | utskottet | ONU | + | 502, 146, 9 |
| 23 | utskottet | särsk. | + | |
| 28 | utskottet | särsk. | + | |
| 29 | utskottet | särsk. | + | |
| 34 | utskottet | särsk. | + | |
| 38 | utskottet | ONU | + | 530, 106, 17 |
| 66 | utskottet | särsk. | + | |
| 67 | utskottet | särsk. | + | |
| 71 | utskottet | särsk. | + | |
| 79 | utskottet | särsk. | + | |
| 91 | utskottet | särsk. | + | |
| 103 | utskottet | ONU | + | 533, 116, 9 |
| Artikel 1, punkt 2, stycke 1 | 13 | utskottet | ONU | + | 519, 119, 6 |
| 122 | Bradbourn ea | | ↓ | |
| Artikel 2, punkt 15 | 131 | GUE/NGL | | - | |
| 21 | utskottet | | + | |
| Artikel 2, punkt 16 | 132 | GUE/NGL | | - | |
| 22 | utskottet | | + | |
| Artikel 3, efter stycke 3 | 133 | GUE/NGL | | - | |
| 138/rev | Verts/ALE
  El Hadraoui | ONU | + | ändrat muntligen


  550, 87, 16 |
| 32 | utskottet | | + | |
| Artikel 6, punkt 1 | 37 | utskottet | | + | |
| 134 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Artikel 6, punkt 4 | 123 | ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 41 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 11, stycke 2 | 54 | utskottet | | + | |
| 135 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Artikel 15, punkt 2 | 124 | ALDE | | + | |
| 63 | utskottet | | ↓ | |
| Efter artikel 27 | 88 | utskottet | | - | |
| 89 | utskottet | | - | |
| 125 | ALDE | | + | |
| Artikel 28, efter punkt 3 | 127 | PSE | | + | |
| Artikel 29 | 93 | utskottet | | - | |
| 128 | PSE | | + | |
| Artikel 30 | 94 | utskottet | | - | |
| 126 | ALDE | | + | |
| Artikel 33, punkt 2 | 101 | utskottet | | + | |
| 136 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Artikel 36 | 108 | utskottet | EO | + | 416, 199, 21 |
| 129 | PSE | | ↓ | |
| Artikel 37 | 109 | utskottet | | + | |
| 137 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Efter skäl 2 | 130 | GUE/NGL | | - | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1

3-4

6-8

10

12

14-20

24-27

30-31

33

35-36

39-40

42-53

55-62

64-65

68-70

72-78

80-87

90

92

95-100

102

104-107

110-121

utskottet

+

Ändringsförslag från ansvarigt utskott

2

utskottet

särsk.

+

5

utskottet

särsk.

+

9

utskottet

särsk.

+

11

utskottet

ONU

+

502, 146, 9

23

utskottet

särsk.

+

28

utskottet

särsk.

+

29

utskottet

särsk.

+

34

utskottet

särsk.

+

38

utskottet

ONU

+

530, 106, 17

66

utskottet

särsk.

+

67

utskottet

särsk.

+

71

utskottet

särsk.

+

79

utskottet

särsk.

+

91

utskottet

särsk.

+

103

utskottet

ONU

+

533, 116, 9

Artikel 1, punkt 2, stycke 1

13

utskottet

ONU

+

519, 119, 6

122

Bradbourn ea

↓

Artikel 2, punkt 15

131

GUE/NGL

-

21

utskottet

+

Artikel 2, punkt 16

132

GUE/NGL

-

22

utskottet

+

Artikel 3, efter stycke 3

133

GUE/NGL

-

138/rev

Verts/ALE

El Hadraoui

ONU

+

ändrat muntligen

550, 87, 16

32

utskottet

+

Artikel 6, punkt 1

37

utskottet

+

134

GUE/NGL

↓

Artikel 6, punkt 4

123

ALDE

delad

1

+

2

+

41

utskottet

↓

Artikel 11, stycke 2

54

utskottet

+

135

GUE/NGL

↓

Artikel 15, punkt 2

124

ALDE

+

63

utskottet

↓

Efter artikel 27

88

utskottet

-

89

utskottet

-

125

ALDE

+

Artikel 28, efter punkt 3

127

PSE

+

Artikel 29

93

utskottet

-

128

PSE

+

Artikel 30

94

utskottet

-

126

ALDE

+

Artikel 33, punkt 2

101

utskottet

+

136

GUE/NGL

↓

Artikel 36

108

utskottet

EO

+

416, 199, 21

129

PSE

↓

Artikel 37

109

utskottet

+

137

GUE/NGL

↓

Efter skäl 2

130

GUE/NGL

-

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE ÄF 2, 5, 9, 22, 41, 66, 67, 79

PSE ÄF 23, 28, 29, 34, 54, 71, 91

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE ÄF 11, 13 38, 103

Verts/ALE ÄF 138/rev

Begäran om delad omröstning

PSE

ÄF 123

Första delen: Hela texten utom orden ”eller på grund av bedrägeribekämpningsåtgärder”

Andra delen: dessa ord

Övrigt

Michael Cramer föreslog för Verts/ALE-gruppens räkning följande muntliga ändringsförslag efter ÄF 138/rev:

| ”1. | Genom transportavtalet åtar sig järnvägsföretaget eller järnvägsföretagen att transportera resenären samt dennes handresgods och resgods till bestämmelseorten.
  Järnvägsföretagen skall transportera resenärernas cyklar på alla tåg, inbegripet gränsöverskridande tåg och höghastighetståg, eventuellt mot betalning
  . Avtalet skall bekräftas genom att en eller flera biljetter utfärdas för resenären. Biljetterna skall betraktas som prima facie-bevis för avtalets ingående.” |
| --- | --- |

”1.

Genom transportavtalet åtar sig järnvägsföretaget eller järnvägsföretagen att transportera resenären samt dennes handresgods och resgods till bestämmelseorten.
  Järnvägsföretagen skall transportera resenärernas cyklar på alla tåg, inbegripet gränsöverskridande tåg och höghastighetståg, eventuellt mot betalning
  . Avtalet skall bekräftas genom att en eller flera biljetter utfärdas för resenären. Biljetterna skall betraktas som prima facie-bevis för avtalets ingående.”

8.   Kontraktsenliga kvalitetskrav för järnvägsfrakt ***I

Betänkande: Roberts ZILE (A6-0171/2005)

Betänkande: Roberts ZILE (A6-0171/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: förslag till förordning | | - | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

omröstning: förslag till förordning

omröstning: förslag till förordning

-

-

Eftersom kommissionen inte dragit tillbaka sitt förslag återförvisades frågan till det behöriga utskottet (TRANS), i enlighet med artikel 52.3 i arbetsordningen.

9.   Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa

Resolutionsförslag: B6-0485/2005, 0495/2005, 0500/2005 och 0504/2005

Resolutionsförslag: B6-0485/2005, 0495/2005, 0500/2005 och 0504/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0485/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0485/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0495/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0500/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0504/2005 | | PPE-DE, PSE, ALDE + UEN | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0485/2005

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0485/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0485/2005

Verts/ALE

↓

B6-0495/2005

PSE

↓

B6-0500/2005

GUE/NGL

↓

B6-0504/2005

PPE-DE, PSE, ALDE + UEN

↓

10.   Den territoriella sammanhållningens roll för regional utveckling *

Betänkande: Ambroise GUELLEC (A6-0251/2005)

Betänkande: Ambroise GUELLEC (A6-0251/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 3 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 4 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 8 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 12 | § | originaltexten | ONU | + | 487, 83, 38 |
| Punkt 13 | 1 | PPE-DE | | + | |
| Punkt 14 | 2 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Skäl A | 3 | GUE/NGL | | - | |
| Skäl D | 4 | GUE/NGL | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Punkt 3

5

GUE/NGL

-

Punkt 4

6

GUE/NGL

-

Punkt 8

7

GUE/NGL

-

Punkt 12

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

487, 83, 38

Punkt 13

1

PPE-DE

+

Punkt 14

2

PPE-DE

delad

1

+

2

+

Skäl A

3

GUE/NGL

-

Skäl D

4

GUE/NGL

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

PSE

ÄF 2

ÄF 2

Första delen: Hela texten utom orden ”genom ORATE”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE punkt 12

11.   Ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdena *

Betänkande: Sérgio MARQUES (A6-0246/2005)

Betänkande: Sérgio MARQUES (A6-0246/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 6 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 7 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| Punkt 8 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Efter punkt 8 | 5 | GUE/NGL | ONU | - | 44,547, 10 |
| Punkt 9 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 10 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| Punkt 17 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 300, 285, 15 |
| 3 | + | |
| Efter punkt 21 | 6 | GUE/NGL | ONU | - | 52, 547, 5 |
| Punkt 22 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 23 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 24 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 25 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 27 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 29 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 30 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 33 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 34 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EO | - | 237, 333, 13 |
| 4 | + | |
| Punkt 36 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| Punkt 39 | 7 | GUE/NGL | ONU | - | 84, 490, 3 |
| Punkt 40 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 41 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Punkt 42 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 49 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Skäl A | 3 | GUE/NGL | ONU | - | 165, 391, 9 |
| Skäl M | § | originaltexten | särsk. | - | |
| Efter skäl N | 4 | GUE/NGL | ONU | - | 46, 500, 5 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Punkt 6

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 7

1

Verts/ALE

-

Punkt 8

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Efter punkt 8

5

GUE/NGL

ONU

-

44,547, 10

Punkt 9

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 10

2

Verts/ALE

-

Punkt 17

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

300, 285, 15

3

+

Efter punkt 21

6

GUE/NGL

ONU

-

52, 547, 5

Punkt 22

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 23

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 24

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 25

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 27

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 29

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 30

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 33

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 34

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

3/EO

-

237, 333, 13

4

+

Punkt 36

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

-

3

+

Punkt 39

7

GUE/NGL

ONU

-

84, 490, 3

Punkt 40

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 41

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

-

Punkt 42

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 49

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Skäl A

3

GUE/NGL

ONU

-

165, 391, 9

Skäl M

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

-

Efter skäl N

4

GUE/NGL

ONU

-

46, 500, 5

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: ÄF 5, 6, 7, 3, 4

Begäran om särskild omröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: Skäl M och punkt 41

Verts/ALE: 6, 8, 9, 17, 24, 27, 29, 30, 33, 40, 41, 42

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

PPE-DE:

Punkt 17

Punkt 17

Första delen:”Europaparlamentet ... slopas”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet kräver ... verkligen beaktas”

Andra delen:

Tredje delen:”Parlamentet anser ... yttersta randområdena”

Tredje delen:

Punkt 36

Punkt 36

Första delen:”Med avseende på ... vitboken”

Första delen:

Andra delen:”genom en ramlag ... allmän nivå”

Andra delen:

Tredje delen:”vederbörligen ta hänsyn ... denna verksamhet”

Tredje delen:

Verts/ALE

Punkt 22

Punkt 22

Första delen:”Europaparlamentet ... fiskemetoder”

Första delen:

Andra delen:”samt vid ... vatten”

Andra delen:

Punkt 23

Punkt 23

Första delen: Hela texten utom orden ”och principen om relativ stabilitet”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

Punkt 25

Punkt 25

Första delen: Hela texten utom orden ”eller högre än”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

Punkt 49

Punkt 49

Första delen: Hela texten utom orden ”medfinansiering av merkostnader för transport och”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

ALDE

Punkt 41

Punkt 41

Första delen: Hela texten utom orden ”prioritera projekt” och ”och i det sammanhanget”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

PPE-DE, Verts/ALE

Punkt 34

Punkt 34

Första delen:”Europaparlamentet ... i dessa områden”

Första delen:

Andra delen:”antingen via ... konkurrenskraftsmodeller” utom orden ”kompensera för de ... automatiskt medför”

Andra delen:

Tredje delen: orden ”kompensera för de ... automatiskt medför och”

Tredje delen:

Fjärde delen:”Parlamentet förespråkar ... stödjas”

Fjärde delen:

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   RC B6-0484/2005 – Turkiet

ändringförslag 2

Ja-röster: 322

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Starkevičiūtė, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Zapałowski, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Berger, Bösch, Bono, Dührkop Dührkop, Ettl, Hänsch, Haug, Leichtfried, Scheele

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 282

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Bowis, Buzek, Cederschiöld, Chmielewski, Deß, De Veyrac, Fjellner, Handzlik, Hökmark, Ibrisagic, Jałowiecki, Kaczmarek, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Podkański, Saryusz-Wolski, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Ventre, Wijkman, Zaleski, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, La Russa, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Nedlagda röster: 61

ALDE: Savi, Toia

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Wohlin

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ayuso González, Busuttil, Casa, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Iturgaiz Angulo, Landsbergis, López-Istúriz White, Millán Mon, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Berès, Bourzai, Carlotti, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Ilves, Laignel, Lienemann, Moscovici, Navarro, Pahor, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Savary, Schapira, Vergnaud

Verts/ALE: Lichtenberger, Voggenhuber, Ždanoka

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Françoise Castex

Nej-röster

Catherine Guy-Quint

Nedlagda röster

Guy Bono

2.   RC B6-0484/2005 – Turkiet

ändringförslag 1/1

Ja-röster: 542

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 74

ALDE: Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Kułakowski, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hybášková, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Millán Mon, Ouzký, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Strejček, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Lagendijk

Nedlagda röster: 46

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bauer, Berend, Bradbourn, Brejc, Busuttil, Callanan, Casa, Chichester, Coveney, Deß, De Veyrac, Evans Jonathan, Goepel, Hoppenstedt, Kamall, McMillan-Scott, Matsis, Parish, Schröder, Thyssen, Van Orden, Ventre, Zieleniec

PSE: Hasse Ferreira, Haug, Ilves, Jöns, Kuhne

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Claude Turmes, Othmar Karas

Nej-röster

Robert Sturdy

3.   RC B6-0484/2005 – Turkiet

ändringförslag 1/2

Ja-röster: 304

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Chiesa, Costa, Degutis, Deprez, Duquesne, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Lax, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Barsi-Pataky, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Buzek, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Falbr, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gomes, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lambrinidis, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Muscat, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Whitehead, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias, Jonckheer, Ždanoka

Nej-röster: 294

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Cesa, Demetriou, Descamps, Duchoň, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Grossetête, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kamall, Karas, Lamassoure, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Marques, Mathieu, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Ouzký, Parish, Pinheiro, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Schnellhardt, Seeberg, Strejček, Stubb, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Záborská, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gruber, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Nedlagda röster: 57

GUE/NGL: Krarup, Portas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Helmer, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bauer, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Busuttil, Callanan, Casa, Chichester, Coveney, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doyle, Evans Jonathan, Fajmon, Goepel, Hoppenstedt, Landsbergis, Lombardo, Matsis, Schröder, Ventre, Wijkman, Zieleniec

PSE: D'Alema, Dobolyi, Golik, Grech, Hegyi, Ilves, Pahor, Rocard, Rosati, Scheele

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Isler Béguin, Voggenhuber

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Othmar Karas, Claude Turmes, Gérard Onesta, Marie Anne Isler Béguin

Nej-röster

Robert Sturdy, Britta Thomsen

4.   RC B6-0484/2005 – Turkiet

ändringförslag 3

Ja-röster: 235

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lax, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Starkevičiūtė, Takkula, Toia, Virrankoski

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Cesa, Cirino Pomicino, Coelho, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Ferreira Anne, Gebhardt, Hänsch, Haug, Krehl, Leichtfried, Lienemann, Patrie, Piecyk, Prets, Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Nej-röster: 291

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Busk, Chiesa, Cocilovo, Davies, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Nattrass

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Buzek, Cederschiöld, Daul, Descamps, Doyle, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Mathieu, Saïfi, Seeberg, Siekierski, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 129

ALDE: Krahmer, Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, Goepel, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kamall, Kudrycka, Langendries, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mantovani, Millán Mon, Nicholson, Ouzký, Parish, Podestà, Podkański, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Beňová, Bono, Carlotti, Castex, Dobolyi, Douay, Fruteau, Guy-Quint, Ilves, Laignel, Le Foll, Muscat, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Kusstatscher, Lichtenberger

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Alexander Lambsdorff

Nej-röster

Simon Coveney

5.   RC B6-0484/2005 – Turkiet

resolution

Ja-röster: 356

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Belet, Bonsignore, Bowis, Brok, Buzek, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Goepel, de Grandes Pascual, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Purvis, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Stubb, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Bennahmias

Nej-röster: 181

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Laperrouze, Lax, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Virrankoski

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Berend, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Cesa, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Dionisi, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Itälä, Járóka, Jeggle, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Mathieu, Mauro, Mayer, Mikolášik, Nassauer, Niebler, Olajos, Pack, Pálfi, Pieper, Pīks, Pleštinská, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Sommer, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Hänsch, Haug, Jöns, Kuhne, Laignel, Leichtfried, Lienemann, Piecyk, Prets, Scheele

UEN: Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Roszkowski

Verts/ALE: Staes

Nedlagda röster: 125

ALDE: Degutis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Krahmer, Manders, Oviir, Resetarits, Takkula

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Strož, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Higgins, Hoppenstedt, Kamall, Klich, Landsbergis, Lombardo, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Nicholson, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Schröder, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zaleski, Zvěřina

PSE: Dobolyi, Gebhardt, Ilves, Krehl, Muscat, Patrie, Poignant, Roth-Behrendt, Sakalas, Savary, Weber Henri

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Mairead McGuinness, Joseph Muscat, Ria Oomen-Ruijten

Nedlagda röster

Claude Turmes, Henri Weber

6.   Betänkande Radwan A6-0257/2005

ändringförslag 453

Ja-röster: 43

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Cirino Pomicino, Jałowiecki

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 546

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Krarup, Morgantini, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Nedlagda röster: 78

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Claude Turmes

Nej-röster

Rainer Wieland

7.   Betänkande Radwan A6-0257/2005

ändringförslag 785

Ja-röster: 613

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Poli Bortone, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 35

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Kilroy-Silk, Mote

UEN: Aylward, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Ó Neachtain, Ryan

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Agnoletto, Pafilis, Toussas

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík

UEN: Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Claude Turmes

8.   Betänkande Jarzembowski A6-0143/2005

ändringförslag 14

Ja-röster: 135

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Cirino Pomicino, Mikolášik, Varvitsiotis, Wijkman, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: Arif, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Golik, Hamon, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Maňka, Moscovici, Navarro, Patrie, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Siwiec, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Schlyter, Smith, Staes, Turmes

Nej-röster: 491

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, Díez González, Dobolyi, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Ždanoka

Nedlagda röster: 35

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Chmielewski, Handzlik, Harbour, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Őry, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Joan i Marí, Lagendijk, Özdemir, Voggenhuber

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Kathalijne Maria Buitenweg, Joost Lagendijk

Nej-röster

Othmar Karas, Anders Wijkman, Malcolm Harbour, Luís Queiró, Monica Frassoni

9.   Betänkande Jarzembowski A6-0143/2005

ändringförslag 2

Ja-röster: 352

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Roth-Behrendt, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber

Nej-röster: 291

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Kilroy-Silk, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaubert, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Siekierski, Sonik, Sudre, Szájer, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Glante, Goebbels, Gomes, Gruber, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 19

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Klich, Roithová, Thyssen

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund, Whitehead

Verts/ALE: Joan i Marí

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Othmar Karas, Marilisa Xenogiannakopoulou

Nej-röster

Edith Mastenbroek

10.   Betänkande Jarzembowski A6-0143/2005

ändringförslag 8

Ja-röster: 368

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Bullmann, D'Alema, Dobolyi, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 258

ALDE: Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Pannella, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Masiel, Mote

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Saïfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Sudre, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Nedlagda röster: 38

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Pálfi, Roithová, Schmitt Pál, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Segelström, Westlund

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Joan i Marí

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Katerina Batzeli

11.   Betänkande Jarzembowski A6-0143/2005

ändringförslag 9/1

Ja-röster: 393

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin

NI: Claeys, Helmer, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Olajos, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Bullmann, Christensen, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber

Nej-röster: 255

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Maaten, Morillon, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Cirino Pomicino, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Eurlings, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Langen, Langendries, Lewandowski, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Mikolášik, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pīks, Piskorski, Quisthoudt-Rowohl, Saïfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Sudre, Thyssen, Toubon, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hegyi, Hutchinson, Koterec, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 14

NI: Allister, Baco, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Roithová

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Joan i Marí

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Othmar Karas, Richard Corbett

Nej-röster

Claude Turmes

12.   Betänkande Jarzembowski A6-0143/2005

ändringförslag 9/2

Ja-röster: 347

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Segelström, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 290

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Manders, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Polfer, Ries, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, del Castillo Vera, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Sudre, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Golik, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes

Nedlagda röster: 15

ALDE: Kułakowski

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lewandowski, Podkański, Szájer

PSE: Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Swoboda

Verts/ALE: Frassoni, Joan i Marí

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Claude Turmes, Pedro Guerreiro

13.   Betänkande Jarzembowski A6-0143/2005

ändringförslag 9/3

Ja-röster: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 298

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Maaten, Morillon, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lewandowski, Maat, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Podkański, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Golik, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Smith, Staes, Turmes

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Grech, Gruber

Verts/ALE: Frassoni, Joan i Marí

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Claude Turmes

14.   Betänkande Jarzembowski A6-0143/2005

ändringförslag 12

Ja-röster: 553

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 79

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lulling, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbey, Díez González, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Jørgensen, Kristensen, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Nedlagda röster: 32

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Landsbergis, Olajos, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Schöpflin, Szájer

PSE: Andersson, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Othmar Karas

15.   Betänkande Jarzembowski A6-0143/2005

kommissionens förslag

Ja-röster: 402

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Helmer, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Berman, Bozkurt, Bullmann, Casaca, Corbett, Correia, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 203

ALDE: Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Gibault, Griesbeck, Laperrouze

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Paasilinna, Pahor, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Smith, Staes, Turmes

Nedlagda röster: 60

ALDE: Fourtou, Hennis-Plasschaert, Ries, Staniszewska

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Gál, Glattfelder, Grosch, Gyürk, Járóka, Lulling, Maat, Martens, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Schöpflin, Surján, Szájer, Ventre, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, van den Burg, Busquin, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Sousa Pinto, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Joan i Marí, Kallenbach, Schroedter

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Edith Mastenbroek, Emine Bozkurt

16.   Betänkande Jarzembowski A6-0143/2005

ändringförslag 15

Ja-röster: 157

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková

PPE-DE: Bonsignore, Brepoels, Hudacký, Korhola, Mikolášik, Schierhuber, Ventre

PSE: Arif, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Castex, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Koterec, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Maňka, Mastenbroek, Moscovici, Navarro, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, D'Alema, Díez González, Dobolyi, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 23

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Manders, Toia

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli

PSE: Estrela, Fernandes, Grech, Gruber, Hegyi, Myller

17.   Betänkande Jarzembowski A6-0143/2005

resolution

Ja-röster: 401

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Berlinguer, Bozkurt, Bullmann, Casaca, Corbett, Correia, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 211

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Onyszkiewicz, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olajos, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Roithová, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hutchinson, Koterec, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Nedlagda röster: 51

ALDE: Cavada, Hennis-Plasschaert, Ries

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Grosch, Gyürk, Járóka, Lulling, Martens, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Andersson, van den Burg, Christensen, Estrela, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kristensen, Paasilinna, Segelström, Thomsen, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Joan i Marí, Kallenbach

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Anders Wijkman

Nej-röster

Edith Mastenbroek, Emine Bozkurt, Thijs Berman

Nedlagda röster

Janelly Fourtou

18.   Betänkande Savary A6-0133/2005

resolution

Ja-röster: 603

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 24

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Podkański

Nedlagda röster: 40

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Reul, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

19.   Betänkande Sterckx A6-0123/2005

ändringförslag 11

Ja-röster: 502

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Coelho, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 146

GUE/NGL: Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mavrommatis, Millán Mon, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Falbr, Paasilinna, Rouček

UEN: Berlato, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Wojciechowski

UEN: Tatarella

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Gitte Seeberg

20.   Betänkande Sterckx A6-0123/2005

ändringförslag 38

Ja-röster: 530

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 106

GUE/NGL: Kohlíček, Remek, Strož

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fajmon, Gál, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Parish, Piskorski, Podkański, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Paasilinna, Pahor, Rouček

UEN: Foglietta, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 17

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Salvini, Speroni, de Villiers, Wohlin

NI: Kozlík, Rivera

UEN: Berlato, Didžiokas

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Gitte Seeberg

21.   Betänkande Sterckx A6-0123/2005

ändringförslag 103

Ja-röster: 533

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 116

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Liese, Lombardo, McGuinness, McMillan-Scott, Mayor Oreja, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Parish, Piskorski, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Paasilinna, Rouček

UEN: Angelilli, Didžiokas, Musumeci, Poli Bortone

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Borghezio, Krupa

NI: Bobošíková, Kozlík, Rivera

UEN: Berlato, Muscardini, Tatarella

Verts/ALE: Schlyter

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

Nej-röster

Gitte Seeberg

22.   Betänkande Sterckx A6-0123/2005

ändringförslag 13

Ja-röster: 519

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 119

GUE/NGL: Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fjellner, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Hannan, Harbour, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Járóka, Kamall, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Matsis, Mavrommatis, Nicholson, Olajos, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Purvis, Schmitt Pál, Schöpflin, Škottová, Stevenson, Strejček, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Paasilinna

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Flasarová

IND/DEM: Krupa

NI: Baco, Rivera

UEN: Muscardini, Tatarella

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Gitte Seeberg

23.   Betänkande Sterckx A6-0123/2005

ändringförslag 138/rev.

Ja-röster: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 87

ALDE: Morillon, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, Gaubert, Gauzès, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Jeggle, Kamall, Klamt, Lehne, McMillan-Scott, Mathieu, Nicholson, Pack, Parish, Purvis, Reul, Roithová, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zahradil, Zvěřina

PSE: Stockmann

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Nedlagda röster: 16

ALDE: Lambsdorff

GUE/NGL: Krarup, Portas, Sjöstedt

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Niebler, Wortmann-Kool

PSE: Falbr, Rouček

UEN: Vaidere, Zīle

24.   Betänkande Guellec A6-0251/2005

punkt 12

Ja-röster: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Karatzaferis, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Battilocchio, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms, Smith, Staes

Nej-röster: 83

ALDE: Ek, Geremek, Onyszkiewicz, Staniszewska, Starkevičiūtė

IND/DEM: Batten, Booth, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Březina, Buzek, Cabrnoch, Fajmon, Gyürk, Handzlik, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Strejček, Szájer, Vlasák, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Geringer de Oedenberg, Gierek, Jöns, Pinior, Rosati, Siwiec, Szejna, Tabajdi

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Turmes

Nedlagda röster: 38

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Landsbergis

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni, Jonckheer, Rühle, Schmidt

25.   Betänkande Marques A6-0256/2005

ändringförslag 5

Ja-röster: 44

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PSE: Berlinguer, Castex

Nej-röster: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Liotard, McDonald, Seppänen, Svensson

NI: Baco, Rivera

Verts/ALE: Bennahmias, Joan i Marí, Jonckheer, Turmes

26.   Betänkande Marques A6-0256/2005

ändringförslag 6

Ja-röster: 52

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mussolini

PPE-DE: Pinheiro

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Castex, Herczog, Paasilinna

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Nej-röster: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 5

NI: Claeys, Dillen, Rivera, Vanhecke

PSE: Ferreira Anne

27.   Betänkande Marques A6-0256/2005

ändringförslag 7

Ja-röster: 84

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Castex, Ferreira Anne

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 490

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 3

NI: Belohorská, Rivera

Verts/ALE: Schlyter

28.   Betänkande Marques A6-0256/2005

ändringförslag 3

Ja-röster: 165

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski, Železný

NI: Lang, Martinez, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Vlasto

PSE: Attard-Montalto, Castex, Fruteau, Golik, Grech, Ilves, Muscat, Paasilinna

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 391

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Sinnott, Speroni, Titford, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Rivera

PSE: Bullmann, Ferreira Anne

Verts/ALE: Joan i Marí

29.   Betänkande Marques A6-0256/2005

ändringförslag 4

Ja-röster: 46

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Lang, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Paasilinna

Nej-röster: 500

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 5

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio

PSE: Ferreira Anne

UEN: Vaidere, Zīle

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0350

Inledande av förhandlingar med Turkiet

Europaparlamentets resolution om inledandet av förhandlingar med Turkiet

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2004 om kommissionens återkommande rapport för 2004 och dess rekommendation om Turkiets framsteg på väg mot anslutning (1), och av sina tidigare resolutioner i detta ämne som antagits mellan den 18 juni 1987 och 15 december 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2004 om kommissionens återkommande rapport för 2004 och dess rekommendation om Turkiets framsteg på väg mot anslutning (1), och av sina tidigare resolutioner i detta ämne som antagits mellan den 18 juni 1987 och 15 december 2004,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2005 om turkiska kvinnors roll i det sociala, politiska och ekonomiska livet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2005 om turkiska kvinnors roll i det sociala, politiska och ekonomiska livet (2),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 17 december 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 17 december 2004,

| — | med beaktande av den föreslagna ramen för anslutningsförhandlingarna med Turkiet, vilken lades fram av kommissionen den 29 juni 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den föreslagna ramen för anslutningsförhandlingarna med Turkiet, vilken lades fram av kommissionen den 29 juni 2005,

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut om att inleda anslutningsförhandlingar med Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut om att inleda anslutningsförhandlingar med Turkiet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 april 2004 om Cypern (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 april 2004 om Cypern (3),

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen har slagit fast att Turkiet i tillräcklig utsträckning uppfyller de politiska Köpenhamnskriterierna och har förordat att anslutningsförhandlingar inleds. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen har slagit fast att Turkiet i tillräcklig utsträckning uppfyller de politiska Köpenhamnskriterierna och har förordat att anslutningsförhandlingar inleds.

| B. | Europeiska rådet beslutade 2002 att EU utan dröjsmål skulle inleda anslutningsförhandlingar med Turkiet om landet uppfyllde de politiska Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

B.

Europeiska rådet beslutade 2002 att EU utan dröjsmål skulle inleda anslutningsförhandlingar med Turkiet om landet uppfyllde de politiska Köpenhamnskriterierna.

| C. | Europaparlamentet beslutade den 15 december 2004 att rekommendera att anslutningsförhandlingarna skulle inledas, under förutsättning att man under det första förhandlingsstadiet prioriterade ett fullständigt genomförande av de politiska kriterierna. Detta innebär att dagordningen för förhandlingarna på ministernivå skall börja med en utvärdering av huruvida de politiska kriterierna uppfyllts i både ord och handling, särskilt när det gäller mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Samtidigt skall det även vara möjligt att föra upp andra kapitel på dagordningen för förhandlingarna. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet beslutade den 15 december 2004 att rekommendera att anslutningsförhandlingarna skulle inledas, under förutsättning att man under det första förhandlingsstadiet prioriterade ett fullständigt genomförande av de politiska kriterierna. Detta innebär att dagordningen för förhandlingarna på ministernivå skall börja med en utvärdering av huruvida de politiska kriterierna uppfyllts i både ord och handling, särskilt när det gäller mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Samtidigt skall det även vara möjligt att föra upp andra kapitel på dagordningen för förhandlingarna.

| D. | Europaparlamentet respekterar visserligen de demokratiska besluten i den grekcypriotiska delen av Cypern, men beklagade ändå vid detta tillfälle att det inte varit möjligt att komma fram till en lösning. De turkiska myndigheterna uppmanades att fortsätta att på ett konstruktivt sätt söka efter en rimlig lösning på Cypernfrågan som bör framförhandlas utifrån Annanplanen och de principer som ligger till grund för EU. De turkiska myndigheterna uppmanades även att, i enlighet med FN:s resolutioner i frågan, genomföra ett snabbt tillbakadragande av sina trupper i överensstämmelse med en särskild tidtabell. Parlamentet påpekade att ett sådant tillbakadragande av de turkiska trupperna är nödvändigt för att det skall vara möjligt att minska spänningarna, återuppta dialogen mellan parterna och förbereda en långvarig lösning. Parlamentet uppmanade de turkiska myndigheterna att erkänna Republiken Cypern och uppmärksammade de turkiska myndigheterna på att de aktuella förhandlingarna är mellanstatliga förhandlingar mellan å ena sidan Turkiet och å andra sidan de 25 EU-medlemsstaterna, däribland Republiken Cypern. Parlamentet påpekade även att förhandlingar inte kan inledas om inte Turkiet erkänner Cypern. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet respekterar visserligen de demokratiska besluten i den grekcypriotiska delen av Cypern, men beklagade ändå vid detta tillfälle att det inte varit möjligt att komma fram till en lösning. De turkiska myndigheterna uppmanades att fortsätta att på ett konstruktivt sätt söka efter en rimlig lösning på Cypernfrågan som bör framförhandlas utifrån Annanplanen och de principer som ligger till grund för EU. De turkiska myndigheterna uppmanades även att, i enlighet med FN:s resolutioner i frågan, genomföra ett snabbt tillbakadragande av sina trupper i överensstämmelse med en särskild tidtabell. Parlamentet påpekade att ett sådant tillbakadragande av de turkiska trupperna är nödvändigt för att det skall vara möjligt att minska spänningarna, återuppta dialogen mellan parterna och förbereda en långvarig lösning. Parlamentet uppmanade de turkiska myndigheterna att erkänna Republiken Cypern och uppmärksammade de turkiska myndigheterna på att de aktuella förhandlingarna är mellanstatliga förhandlingar mellan å ena sidan Turkiet och å andra sidan de 25 EU-medlemsstaterna, däribland Republiken Cypern. Parlamentet påpekade även att förhandlingar inte kan inledas om inte Turkiet erkänner Cypern.

| E. | Europaparlamentet uppmanade även de turkiska myndigheterna att avskaffa alla nuvarande restriktioner mot cypriotiskflaggade fartyg som är involverade i handel med en EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet uppmanade även de turkiska myndigheterna att avskaffa alla nuvarande restriktioner mot cypriotiskflaggade fartyg som är involverade i handel med en EU-medlemsstat.

| F. | Den 17 december 2004 slog Europeiska rådet fast att Turkiet i tillräcklig utsträckning uppfyllde Köpenhamnskriterierna för att man skulle kunna inleda förhandlingar den 3 oktober 2005, förutsatt att landet genomförde de sex återstående lagarna och att det, i överensstämmelse med sina åtaganden, undertecknade protokollet om att utvidga Ankaraavtalet till de tio nya medlemsstaterna. Europeiska unionen måste å sin sida uppfylla sina tidigare åtaganden. |
| --- | --- |

F.

Den 17 december 2004 slog Europeiska rådet fast att Turkiet i tillräcklig utsträckning uppfyllde Köpenhamnskriterierna för att man skulle kunna inleda förhandlingar den 3 oktober 2005, förutsatt att landet genomförde de sex återstående lagarna och att det, i överensstämmelse med sina åtaganden, undertecknade protokollet om att utvidga Ankaraavtalet till de tio nya medlemsstaterna. Europeiska unionen måste å sin sida uppfylla sina tidigare åtaganden.

| G. | Den 1 juni 2005 genomförde Turkiet de sex återstående lagar som man ålagts att genomföra. |
| --- | --- |

G.

Den 1 juni 2005 genomförde Turkiet de sex återstående lagar som man ålagts att genomföra.

| H. | Den 29 juli 2005 undertecknade Turkiet protokollet om att utvidga Ankaraavtalet till de tio nya medlemsstaterna. Samtidigt offentliggjorde man dock i anslutning till protokollet ett uttalande där det sades att undertecknandet, ratificeringen och genomförandet av detta protokoll inte är liktydigt med någon form av erkännande av Republiken Cypern, som det hänvisas till i protokollet. |
| --- | --- |

H.

Den 29 juli 2005 undertecknade Turkiet protokollet om att utvidga Ankaraavtalet till de tio nya medlemsstaterna. Samtidigt offentliggjorde man dock i anslutning till protokollet ett uttalande där det sades att undertecknandet, ratificeringen och genomförandet av detta protokoll inte är liktydigt med någon form av erkännande av Republiken Cypern, som det hänvisas till i protokollet.

| I. | Turkiet fortsätter att förbjuda cypriotiskflaggade fartyg och fartyg som kommer från hamnar i Republiken Cypern att anlöpa turkiska hamnar. Cypriotiska flygplan förbjuds att flyga över Turkiet och att landa på flygplatser i detta land. |
| --- | --- |

I.

Turkiet fortsätter att förbjuda cypriotiskflaggade fartyg och fartyg som kommer från hamnar i Republiken Cypern att anlöpa turkiska hamnar. Cypriotiska flygplan förbjuds att flyga över Turkiet och att landa på flygplatser i detta land.

| J. | De turkiska myndigheterna har fortfarande inte heller uppfyllt de krav i frågorna om Armenien som Europaparlamentet ställde i sin resolution av den 18 juni 1987 (4). |
| --- | --- |

J.

De turkiska myndigheterna har fortfarande inte heller uppfyllt de krav i frågorna om Armenien som Europaparlamentet ställde i sin resolution av den 18 juni 1987 (4).

| K. | Hela Europa skulle vinna stort på att Turkiet utvecklas till ett demokratiskt och ekonomiskt stabilt land. |
| --- | --- |

K.

Hela Europa skulle vinna stort på att Turkiet utvecklas till ett demokratiskt och ekonomiskt stabilt land.

| L. | Turkiet bör visa sig berett att ställa sig bakom EU:s värderingar genom ett konsekvent genomförande och fortsatta reformer. Bara på detta sätt kan Turkiet se till att reformprocessen blir oåterkallelig och att man får det stöd som krävs av folkopinionen i EU. |
| --- | --- |

L.

Turkiet bör visa sig berett att ställa sig bakom EU:s värderingar genom ett konsekvent genomförande och fortsatta reformer. Bara på detta sätt kan Turkiet se till att reformprocessen blir oåterkallelig och att man får det stöd som krävs av folkopinionen i EU.

| M. | Enligt Köpenhamnskriterierna är det en förutsättning att EU kan hantera utvidgningen. Därför måste EU å sin sida visa att man är i stånd att genomföra politiska och institutionella reformer. |
| --- | --- |

M.

Enligt Köpenhamnskriterierna är det en förutsättning att EU kan hantera utvidgningen. Därför måste EU å sin sida visa att man är i stånd att genomföra politiska och institutionella reformer.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen och rådet anser att Turkiet formellt har uppfyllt de sista villkoren för att anslutningsförhandlingar skall kunna inledas den 3 oktober 2005. Landet har nämligen genomfört de sex återstående lagarna och, som utlovat, undertecknat protokollet om att utvidga Ankaraavtalet till de tio nya medlemsstaterna. Parlamentet anser att villkoren på denna och andra punkter fortfarande måste uppfyllas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen och rådet anser att Turkiet formellt har uppfyllt de sista villkoren för att anslutningsförhandlingar skall kunna inledas den 3 oktober 2005. Landet har nämligen genomfört de sex återstående lagarna och, som utlovat, undertecknat protokollet om att utvidga Ankaraavtalet till de tio nya medlemsstaterna. Parlamentet anser att villkoren på denna och andra punkter fortfarande måste uppfyllas.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt att Turkiet har agerat på ett sådant sätt att man allvarligt kan ifrågasätta om landet är berett att genomföra alla bestämmelser i protokollet eftersom man i anslutning till protokollet samtidigt offentliggjorde en förklaring där det sägs att undertecknandet, ratificeringen och genomförandet av detta protokoll inte innebär någon form av erkännande av Republiken Cypern, som det hänvisas till i protokollet. Europaparlamentet påminner kommissionen om att förse parlamentet med ett svar från den turkiska regeringen huruvida den ensidiga förklaringen är en del av ratificeringsprocessen i det turkiska parlamentet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar djupt att Turkiet har agerat på ett sådant sätt att man allvarligt kan ifrågasätta om landet är berett att genomföra alla bestämmelser i protokollet eftersom man i anslutning till protokollet samtidigt offentliggjorde en förklaring där det sägs att undertecknandet, ratificeringen och genomförandet av detta protokoll inte innebär någon form av erkännande av Republiken Cypern, som det hänvisas till i protokollet. Europaparlamentet påminner kommissionen om att förse parlamentet med ett svar från den turkiska regeringen huruvida den ensidiga förklaringen är en del av ratificeringsprocessen i det turkiska parlamentet.

| 3. | Europaparlamentet betonar att Turkiets ensidiga förklaring inte utgör en del av protokollet, inte har någon rättsverkan rörande Turkiets förpliktelser enligt protokollet och inte bör skickas till nationalförsamlingen för ratificering. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att Turkiets ensidiga förklaring inte utgör en del av protokollet, inte har någon rättsverkan rörande Turkiets förpliktelser enligt protokollet och inte bör skickas till nationalförsamlingen för ratificering.

| 4. | Europaparlamentet påminner Turkiet om att om landet fortsätter att förbjuda cypriotiskflaggade fartyg och fartyg som kommer från hamnar i Republiken Cypern att anlöpa turkiska hamnar och cypriotiska flygplan att flyga över Turkiet och landa på flygplatser i detta land bryter landet mot Ankaraavtalet och den därmed sammanhängande tullunionen oberoende av protokollet, eftersom principen om fri rörlighet för varor därigenom kränks. Europaparlamentet uppmanar därför Turkiet att fullständigt genomföra samtliga bestämmelser i protokollet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner Turkiet om att om landet fortsätter att förbjuda cypriotiskflaggade fartyg och fartyg som kommer från hamnar i Republiken Cypern att anlöpa turkiska hamnar och cypriotiska flygplan att flyga över Turkiet och landa på flygplatser i detta land bryter landet mot Ankaraavtalet och den därmed sammanhängande tullunionen oberoende av protokollet, eftersom principen om fri rörlighet för varor därigenom kränks. Europaparlamentet uppmanar därför Turkiet att fullständigt genomföra samtliga bestämmelser i protokollet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att erkänna folkmordet i Armenien. Ett sådant erkännande är en nödvändig förutsättning för anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att erkänna folkmordet i Armenien. Ett sådant erkännande är en nödvändig förutsättning för anslutning till Europeiska unionen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2006 göra en noggrann bedömning av genomförandet av det utvidgade Ankaraavtalet. Parlamentet betonar att ett bristande genomförande av detta avtal kommer att få allvarliga följder för förhandlingsprocessen, som rentav skulle kunna skjutas i sank. Parlamentet begär därför att genomförandet av tullunionen blir ett av de första kapitlen som behandlas i samband med anslutningsförhandlingarna 2006. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2006 göra en noggrann bedömning av genomförandet av det utvidgade Ankaraavtalet. Parlamentet betonar att ett bristande genomförande av detta avtal kommer att få allvarliga följder för förhandlingsprocessen, som rentav skulle kunna skjutas i sank. Parlamentet begär därför att genomförandet av tullunionen blir ett av de första kapitlen som behandlas i samband med anslutningsförhandlingarna 2006.

| 7. | Europaparlamentet respekterar visserligen de demokratiska besluten i den grekcypriotiska delen av Cypern, men beklagar att det inte varit möjligt att komma fram till en lösning. De turkiska myndigheterna uppmanas att fortsätta att på ett konstruktivt sätt söka efter en rimlig lösning på Cypernfrågan som bör framförhandlas utifrån Annanplanen och de principer som ligger till grund för EU. De turkiska myndigheterna uppmanas även att, i enlighet med FN:s resolutioner i frågan, genomföra ett snabbt tillbakadragande av sina trupper i överensstämmelse med en särskild tidtabell. Parlamentet anser att ett sådant tillbakadragande av de turkiska trupperna är nödvändigt för att det skall vara möjligt att minska spänningarna, återuppta dialogen mellan parterna och förbereda en varaktig lösning. Europaparlamentet uppmanar på nytt alla parter i Cypern att återuppta de FN-ledda förhandlingarna om en övergripande lösning på konflikten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet respekterar visserligen de demokratiska besluten i den grekcypriotiska delen av Cypern, men beklagar att det inte varit möjligt att komma fram till en lösning. De turkiska myndigheterna uppmanas att fortsätta att på ett konstruktivt sätt söka efter en rimlig lösning på Cypernfrågan som bör framförhandlas utifrån Annanplanen och de principer som ligger till grund för EU. De turkiska myndigheterna uppmanas även att, i enlighet med FN:s resolutioner i frågan, genomföra ett snabbt tillbakadragande av sina trupper i överensstämmelse med en särskild tidtabell. Parlamentet anser att ett sådant tillbakadragande av de turkiska trupperna är nödvändigt för att det skall vara möjligt att minska spänningarna, återuppta dialogen mellan parterna och förbereda en varaktig lösning. Europaparlamentet uppmanar på nytt alla parter i Cypern att återuppta de FN-ledda förhandlingarna om en övergripande lösning på konflikten.

| 8. | Europaparlamentet poängterar att en snabb normalisering av förbindelserna mellan Turkiet och samtliga EU:s medlemsstater, vilket bl.a. förutsätter att Turkiet erkänner Republiken Cypern, är ett nödvändigt led i anslutningsprocessen. Parlamentet betonar att Turkiets erkännande av Republiken Cypern under inga omständigheter får bli en förhandlingsfråga. De turkiska myndigheterna uppmanas att normalisera förbindelserna mellan Turkiet och samtliga EU:s medlemsstater och att så snart som möjligt erkänna Republiken Cypern. Parlamentet betonar att en underlåtelse att göra detta kommer att få allvarliga följder för förhandlingsprocessen, som rentav skulle kunna skjutas i sank. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet poängterar att en snabb normalisering av förbindelserna mellan Turkiet och samtliga EU:s medlemsstater, vilket bl.a. förutsätter att Turkiet erkänner Republiken Cypern, är ett nödvändigt led i anslutningsprocessen. Parlamentet betonar att Turkiets erkännande av Republiken Cypern under inga omständigheter får bli en förhandlingsfråga. De turkiska myndigheterna uppmanas att normalisera förbindelserna mellan Turkiet och samtliga EU:s medlemsstater och att så snart som möjligt erkänna Republiken Cypern. Parlamentet betonar att en underlåtelse att göra detta kommer att få allvarliga följder för förhandlingsprocessen, som rentav skulle kunna skjutas i sank.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet att infria sina löften och sätta stopp för isoleringen av den turkcypriotiska delen. Europaparlamentet uppmanar rådet att under det pågående brittiska ordförandeskapet göra nya ansträngningar för att nå en överenskommelse om det ekonomiska biståndspaketet och om bestämmelserna för underlättande av handel för norra Cypern, så att EU fullgör sina egna åtaganden gentemot den turkcypriotiska folkgruppen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet att infria sina löften och sätta stopp för isoleringen av den turkcypriotiska delen. Europaparlamentet uppmanar rådet att under det pågående brittiska ordförandeskapet göra nya ansträngningar för att nå en överenskommelse om det ekonomiska biståndspaketet och om bestämmelserna för underlättande av handel för norra Cypern, så att EU fullgör sina egna åtaganden gentemot den turkcypriotiska folkgruppen.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att sex viktiga lagar antagits och trätt i kraft den 1 juni 2005, något som Europeiska rådet i december 2004 fastställde som ett villkor för att förhandlingar skulle inledas. Vissa inslag i de lagar som antagits inger dock oro. Parlamentet är särskilt oroat över att den allmänne åklagaren ingett klagomål mot Orhan Pamuk, vilket strider mot Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och uppmanar den turkiska regeringen att garantera åsiktsfrihet samt att ytterligare reformera strafflagen, särskilt artikel 301.1. Vidare uttrycker parlamentet oro över artikel 305 i den turkiska strafflagen som straffbelägger ”handlingar mot nationens grundläggande intressen” och en förordning för tillämpningen av föreningslagen, där ett antal begränsningar kvarstår, såsom att förhandstillstånd krävs för att en förening skall få ta emot ekonomiskt stöd från utlandet. Allvarliga farhågor kvarstår även på grund av att föreskrifterna om religiösa samfunds funktion är otillräckliga (lagen om stiftelser). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att sex viktiga lagar antagits och trätt i kraft den 1 juni 2005, något som Europeiska rådet i december 2004 fastställde som ett villkor för att förhandlingar skulle inledas. Vissa inslag i de lagar som antagits inger dock oro. Parlamentet är särskilt oroat över att den allmänne åklagaren ingett klagomål mot Orhan Pamuk, vilket strider mot Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och uppmanar den turkiska regeringen att garantera åsiktsfrihet samt att ytterligare reformera strafflagen, särskilt artikel 301.1. Vidare uttrycker parlamentet oro över artikel 305 i den turkiska strafflagen som straffbelägger ”handlingar mot nationens grundläggande intressen” och en förordning för tillämpningen av föreningslagen, där ett antal begränsningar kvarstår, såsom att förhandstillstånd krävs för att en förening skall få ta emot ekonomiskt stöd från utlandet. Allvarliga farhågor kvarstår även på grund av att föreskrifterna om religiösa samfunds funktion är otillräckliga (lagen om stiftelser).

| 11. | Europaparlamentet vidhåller att förhandlingsramen bör återspegla de politiska prioriteringar som Europaparlamentet hänvisat till i ett flertal resolutioner med upprop till Turkiet om att helt och fullt uppfylla de politiska kriterierna: stabila institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter. Europaparlamentet begär därför att varje förhandlingsrunda på ministernivå skall föregås av en bedömning av de politiska kriterierna både i teorin och i praktiken, så att de turkiska myndigheterna utsätts för fortgående påtryckningar att inte slå av på takten i det nödvändiga reformarbetet. Dessutom anser parlamentet att ett komplett program med tydliga mål, tidsramar och tidsfrister skall fastställas för uppfyllandet av de politiska kriterierna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vidhåller att förhandlingsramen bör återspegla de politiska prioriteringar som Europaparlamentet hänvisat till i ett flertal resolutioner med upprop till Turkiet om att helt och fullt uppfylla de politiska kriterierna: stabila institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter. Europaparlamentet begär därför att varje förhandlingsrunda på ministernivå skall föregås av en bedömning av de politiska kriterierna både i teorin och i praktiken, så att de turkiska myndigheterna utsätts för fortgående påtryckningar att inte slå av på takten i det nödvändiga reformarbetet. Dessutom anser parlamentet att ett komplett program med tydliga mål, tidsramar och tidsfrister skall fastställas för uppfyllandet av de politiska kriterierna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet att till fullo respektera alla delarna av förhandlingsramen, som fastlades i slutsatserna från Europeiska rådets möte den 17 december 2004. Parlamentet framhåller särskilt att den gemensamma målsättningen är att förhandlingarna skall utmynna i en anslutning, men att förhandlingarna är en öppen process vars resultat inte kan garanteras på förhand. Parlamentet påpekar, med hänsyn till Köpenhamnskriterierna, att om ett kandidatland inte fullt ut kan ta på sig alla skyldigheter i samband med ett medlemskap måste det finnas garantier för att det berörda kandidatlandet fast förankras i de europeiska strukturerna genom starkast möjliga band. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet att till fullo respektera alla delarna av förhandlingsramen, som fastlades i slutsatserna från Europeiska rådets möte den 17 december 2004. Parlamentet framhåller särskilt att den gemensamma målsättningen är att förhandlingarna skall utmynna i en anslutning, men att förhandlingarna är en öppen process vars resultat inte kan garanteras på förhand. Parlamentet påpekar, med hänsyn till Köpenhamnskriterierna, att om ett kandidatland inte fullt ut kan ta på sig alla skyldigheter i samband med ett medlemskap måste det finnas garantier för att det berörda kandidatlandet fast förankras i de europeiska strukturerna genom starkast möjliga band.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att varje år rapportera till Europaparlamentet och de nationella parlamenten i EU-medlemsstaterna om de framsteg som Turkiet gjort för att uppfylla de politiska kriterierna. Rapporten bör även innehålla information om alla klarlagda tortyrfall som rapporterats under det gångna året och om hur många turkiska asylsökande som tagits emot av EU:s medlemsstater under samma period. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att varje år rapportera till Europaparlamentet och de nationella parlamenten i EU-medlemsstaterna om de framsteg som Turkiet gjort för att uppfylla de politiska kriterierna. Rapporten bör även innehålla information om alla klarlagda tortyrfall som rapporterats under det gångna året och om hur många turkiska asylsökande som tagits emot av EU:s medlemsstater under samma period.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när förhandlingarna om de olika kapitlen har inletts, och efter att ha hört Europaparlamentet, förorda att förhandlingarna avbryts om det förekommer allvarligt och ihållande åsidosättande av principerna om frihet, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, minoriteters rättigheter och av rättsstatsprincipen, i enlighet med EU-fördraget. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när förhandlingarna om de olika kapitlen har inletts, och efter att ha hört Europaparlamentet, förorda att förhandlingarna avbryts om det förekommer allvarligt och ihållande åsidosättande av principerna om frihet, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, minoriteters rättigheter och av rättsstatsprincipen, i enlighet med EU-fördraget.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att budgetkonsekvenserna av Turkiets anslutning till EU inte kan bedömas fullt ut förrän parametrarna för budgetförhandlingarna med Turkiet har fastställts i samband med budgetplanerna från och med år 2014. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att budgetkonsekvenserna av Turkiets anslutning till EU inte kan bedömas fullt ut förrän parametrarna för budgetförhandlingarna med Turkiet har fastställts i samband med budgetplanerna från och med år 2014.

| 16. | Europaparlamentet betonar att kommissionens rekommendation att förhandla om långa övergångsperioder, särbestämmelser på vissa områden såsom strukturpolitik och jordbruk och ständiga skyddsmekanismer för fri rörlighet för arbetstagare i anslutningsavtalet inte bör ha en negativ inverkan på Turkiets ansträngningar att rätta sig efter gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att kommissionens rekommendation att förhandla om långa övergångsperioder, särbestämmelser på vissa områden såsom strukturpolitik och jordbruk och ständiga skyddsmekanismer för fri rörlighet för arbetstagare i anslutningsavtalet inte bör ha en negativ inverkan på Turkiets ansträngningar att rätta sig efter gemenskapens regelverk.

| 17. | Europaparlamentet betonar att inledandet av förhandlingarna kommer att vara startskottet för en långvarig process som i sig själv är öppen och inte nödvändigtvis och automatiskt leder till en anslutning. Parlamentet understryker dock att syftet med förhandlingarna är att Turkiet skall bli EU-medlem, men att förverkligandet av denna ambition kommer att vara beroende av ansträngningar från båda sidor. Att förhandlingar inleds innebär alltså inte automatiskt att landet kommer att anslutas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att inledandet av förhandlingarna kommer att vara startskottet för en långvarig process som i sig själv är öppen och inte nödvändigtvis och automatiskt leder till en anslutning. Parlamentet understryker dock att syftet med förhandlingarna är att Turkiet skall bli EU-medlem, men att förverkligandet av denna ambition kommer att vara beroende av ansträngningar från båda sidor. Att förhandlingar inleds innebär alltså inte automatiskt att landet kommer att anslutas.

| 18. | Europaparlamentet betonar att Nicefördraget inte är en godtagbar grundval för att fatta ytterligare beslut om anslutning av nya medlemsstater. Parlamentet insisterar därför på att de nödvändiga reformerna genomförs inom ramen för en konstitutionell process. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att Nicefördraget inte är en godtagbar grundval för att fatta ytterligare beslut om anslutning av nya medlemsstater. Parlamentet insisterar därför på att de nödvändiga reformerna genomförs inom ramen för en konstitutionell process.

| 19. | Europaparlamentet erinrar om att EU:s kapacitet att ta emot Turkiet och samtidigt upprätthålla drivkraften för europeisk integration är ett viktigt övervägande i såväl unionens som Turkiets allmänna intresse, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993. Parlamentet stöder kommissionen i dess övervakning under förhandlingarnas gång av unionens kapacitet att ta emot Turkiet som medlem och påminner därför kommissionen om sitt krav i Europaparlamentets senaste resolution om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning, vilken antogs den 15 december 2004, nämligen att ta del av studien 2005 om konsekvenserna av en eventuell anslutning, en studie som skulle ge nyttiga upplysningar om denna viktiga aspekt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erinrar om att EU:s kapacitet att ta emot Turkiet och samtidigt upprätthålla drivkraften för europeisk integration är ett viktigt övervägande i såväl unionens som Turkiets allmänna intresse, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993. Parlamentet stöder kommissionen i dess övervakning under förhandlingarnas gång av unionens kapacitet att ta emot Turkiet som medlem och påminner därför kommissionen om sitt krav i Europaparlamentets senaste resolution om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning, vilken antogs den 15 december 2004, nämligen att ta del av studien 2005 om konsekvenserna av en eventuell anslutning, en studie som skulle ge nyttiga upplysningar om denna viktiga aspekt.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådets generalsekreterare, ordföranden för Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna samt Turkiets regering och parlament. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådets generalsekreterare, ordföranden för Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna samt Turkiets regering och parlament.

---

(1)  EUT C 226 E, 15.9.2005, s. 189.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0287.

(3)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 720.

(4)  EGT C 190, 20.7.1987, s. 119.

P6_TA(2005)0351

Rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (KOM(2004)0486 – C6-0141/2004 – 2004/0155(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0486) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0486) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0141/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0141/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0257/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0257/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0155

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2 första och tredje meningen,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (2)

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (4) har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. I samband med de nya ändringarna av detta direktiv bör det därför av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (4) har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. I samband med de nya ändringarna av detta direktiv bör det därför av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | För att göra det lättare att starta och driva verksamhet i kreditinstitut är det nödvändigt att undanröja de mest störande skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstiftning med avseende på de bestämmelser som är tillämpliga på dessa institut. |
| --- | --- |

(2)

För att göra det lättare att starta och driva verksamhet i kreditinstitut är det nödvändigt att undanröja de mest störande skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstiftning med avseende på de bestämmelser som är tillämpliga på dessa institut.

| (3) | Detta direktiv utgör det väsentliga instrumentet för uppbyggnad av den inre marknaden med utgångspunkt från såväl etableringsfriheten för kreditinstitut som friheten för sådana institut att tillhandahålla finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(3)

Detta direktiv utgör det väsentliga instrumentet för uppbyggnad av den inre marknaden med utgångspunkt från såväl etableringsfriheten för kreditinstitut som friheten för sådana institut att tillhandahålla finansiella tjänster.

| (4) | I kommissionens meddelande av den 11 maj 1999 med titeln ”Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan” förtecknas ett antal mål som måste uppnås för att den inre marknaden för finansiella tjänster skall fullbordas. Vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 fastställdes målet att handlingsplanen skulle genomföras senast 2005. Omarbetningen av bestämmelserna om kapitalbas utgör en avgörande del av handlingsplanen. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens meddelande av den 11 maj 1999 med titeln ”Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan” förtecknas ett antal mål som måste uppnås för att den inre marknaden för finansiella tjänster skall fullbordas. Vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 fastställdes målet att handlingsplanen skulle genomföras senast 2005. Omarbetningen av bestämmelserna om kapitalbas utgör en avgörande del av handlingsplanen.

| (5) | Samordningen bör gälla alla kreditinstitut, både för att ge skydd åt sparmedel och för att skapa lika konkurrensvillkor för instituten. Skälig hänsyn bör dock tas till objektiva skillnader i fråga om institutens verksamhetsbetingelser och till deras ändamål, såsom föreskrivs genom nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(5)

Samordningen bör gälla alla kreditinstitut, både för att ge skydd åt sparmedel och för att skapa lika konkurrensvillkor för instituten. Skälig hänsyn bör dock tas till objektiva skillnader i fråga om institutens verksamhetsbetingelser och till deras ändamål, såsom föreskrivs genom nationell lagstiftning.

| (6) | Samordningen bör därför vara så omfattande som möjligt och gälla alla institut, vars verksamhet består i att ta emot återbetalbara medel från allmänheten, antingen genom insättningar eller i annan form, såsom fortlöpande utgivning av obligationer och andra jämförbara värdepapper, samt att bevilja kredit för egen räkning. Det bör dock ges möjlighet till undantag för vissa kreditinstitut, för vilka detta direktiv inte är tillämpligt. Direktivets bestämmelser bör inte hindra tillämpning av nationell lagstiftning som innehåller föreskrifter om särskild, kompletterande auktorisation för kreditinstitut att bedriva visst slags verksamhet eller att genomföra vissa typer av transaktioner. |
| --- | --- |

(6)

Samordningen bör därför vara så omfattande som möjligt och gälla alla institut, vars verksamhet består i att ta emot återbetalbara medel från allmänheten, antingen genom insättningar eller i annan form, såsom fortlöpande utgivning av obligationer och andra jämförbara värdepapper, samt att bevilja kredit för egen räkning. Det bör dock ges möjlighet till undantag för vissa kreditinstitut, för vilka detta direktiv inte är tillämpligt. Direktivets bestämmelser bör inte hindra tillämpning av nationell lagstiftning som innehåller föreskrifter om särskild, kompletterande auktorisation för kreditinstitut att bedriva visst slags verksamhet eller att genomföra vissa typer av transaktioner.

| (7) | Det är lämpligt att endast genomföra en sådan harmonisering som är nödvändig och tillräcklig för att säkra ett ömsesidigt erkännande av auktorisationer och av tillsynsfunktioner, en harmonisering som skall möjliggöra ett enda, för hela gemenskapen giltigt verksamhetstillstånd samt tillämpning av principen om hemlandstillsyn. Kravet på att en verksamhetsplan upprättas bör därför ses främst som ett hjälpmedel för de behöriga myndigheterna att fatta beslut på grundval av mera exakt information, utifrån objektiva kriterier. Det bör dock finnas utrymme för viss flexibilitet såvitt gäller krav på särskild rättslig form för kreditinstitut när det gäller skydd för bankfirma. |
| --- | --- |

(7)

Det är lämpligt att endast genomföra en sådan harmonisering som är nödvändig och tillräcklig för att säkra ett ömsesidigt erkännande av auktorisationer och av tillsynsfunktioner, en harmonisering som skall möjliggöra ett enda, för hela gemenskapen giltigt verksamhetstillstånd samt tillämpning av principen om hemlandstillsyn. Kravet på att en verksamhetsplan upprättas bör därför ses främst som ett hjälpmedel för de behöriga myndigheterna att fatta beslut på grundval av mera exakt information, utifrån objektiva kriterier. Det bör dock finnas utrymme för viss flexibilitet såvitt gäller krav på särskild rättslig form för kreditinstitut när det gäller skydd för bankfirma.

| (8) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen fastställande av bestämmelser i fråga om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut och tillsynen över sådana institut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen fastställande av bestämmelser i fråga om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut och tillsynen över sådana institut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (9) | Enhetliga finansiella krav på kreditinstitut behövs för att se till att spararna ges likvärdigt skydd och för att skapa rättvisa konkurrensvillkor mellan jämförbara grupper av kreditinstitut. I avvaktan på ytterligare samordning bör det fastställas lämpliga relationstal, som gör det möjligt för nationella myndigheter att i samarbete och efter standardiserade metoder följa utvecklingen hos jämförbara kategorier av kreditinstitut. En sådan ordning bör göra det lättare att efter hand jämna ut skillnaderna mellan de koefficientsystem som antagits och tillämpas av medlemsstaterna. Det är dock nödvändigt att göra skillnad mellan de koefficienter som är avsedda att säkra en sund ledning av kreditinstitut och de som införts för finans- och penningpolitiska ändamål. |
| --- | --- |

(9)

Enhetliga finansiella krav på kreditinstitut behövs för att se till att spararna ges likvärdigt skydd och för att skapa rättvisa konkurrensvillkor mellan jämförbara grupper av kreditinstitut. I avvaktan på ytterligare samordning bör det fastställas lämpliga relationstal, som gör det möjligt för nationella myndigheter att i samarbete och efter standardiserade metoder följa utvecklingen hos jämförbara kategorier av kreditinstitut. En sådan ordning bör göra det lättare att efter hand jämna ut skillnaderna mellan de koefficientsystem som antagits och tillämpas av medlemsstaterna. Det är dock nödvändigt att göra skillnad mellan de koefficienter som är avsedda att säkra en sund ledning av kreditinstitut och de som införts för finans- och penningpolitiska ändamål.

| (10) | Principerna om ömsesidigt erkännande och om hemlandstillsyn kräver att de enskilda medlemsstaternas behöriga myndigheter inte skall meddela auktorisation eller skall återkalla auktorisationen i sådana fall där verksamhetsplanen, lokaliseringen av verksamheterna eller den faktiskt utövade verksamheten klart visar att ett kreditinstitut har valt rättssystemet i en medlemsstat i syfte att undgå de strängare normer som gäller i en annan medlemsstat inom vars område det bedriver eller har för avsikt att bedriva sin huvudsakliga verksamhet. Om detta inte klart framgår, men den största delen av samtliga tillgångar hos enheter i en bankgrupp är lokaliserade i en annan medlemsstat, vars behöriga myndigheter har ansvaret för att utöva gruppbaserad tillsyn, bör ansvaret för att utöva gruppbaserad tillsyn, i enlighet med artiklarna 125 och 126, ändras endast med dessa behöriga myndigheters godkännande. Ett kreditinstitut som är en juridisk person bör vara auktoriserat i den medlemsstat i vilken det har sitt stadgeenliga säte. Ett kreditinstitut som inte är en juridisk person bör ha sitt huvudkontor i den medlemsstat där det är auktoriserat. Dessutom bör medlemsstaterna kräva att ett kreditinstitut har huvudkontor i sin hemmedlemsstat och att det faktiskt bedriver sin verksamhet där. |
| --- | --- |

(10)

Principerna om ömsesidigt erkännande och om hemlandstillsyn kräver att de enskilda medlemsstaternas behöriga myndigheter inte skall meddela auktorisation eller skall återkalla auktorisationen i sådana fall där verksamhetsplanen, lokaliseringen av verksamheterna eller den faktiskt utövade verksamheten klart visar att ett kreditinstitut har valt rättssystemet i en medlemsstat i syfte att undgå de strängare normer som gäller i en annan medlemsstat inom vars område det bedriver eller har för avsikt att bedriva sin huvudsakliga verksamhet. Om detta inte klart framgår, men den största delen av samtliga tillgångar hos enheter i en bankgrupp är lokaliserade i en annan medlemsstat, vars behöriga myndigheter har ansvaret för att utöva gruppbaserad tillsyn, bör ansvaret för att utöva gruppbaserad tillsyn, i enlighet med artiklarna 125 och 126, ändras endast med dessa behöriga myndigheters godkännande. Ett kreditinstitut som är en juridisk person bör vara auktoriserat i den medlemsstat i vilken det har sitt stadgeenliga säte. Ett kreditinstitut som inte är en juridisk person bör ha sitt huvudkontor i den medlemsstat där det är auktoriserat. Dessutom bör medlemsstaterna kräva att ett kreditinstitut har huvudkontor i sin hemmedlemsstat och att det faktiskt bedriver sin verksamhet där.

| (11) | De behöriga myndigheterna bör inte bevilja eller upprätthålla auktorisation för ett kreditinstitut om en effektiv tillsyn förhindras av att institutet har nära förbindelser med en annan fysisk eller juridisk person. De kreditinstitut som redan är auktoriserade bör också uppfylla de behöriga myndigheternas krav i detta avseende. |
| --- | --- |

(11)

De behöriga myndigheterna bör inte bevilja eller upprätthålla auktorisation för ett kreditinstitut om en effektiv tillsyn förhindras av att institutet har nära förbindelser med en annan fysisk eller juridisk person. De kreditinstitut som redan är auktoriserade bör också uppfylla de behöriga myndigheternas krav i detta avseende.

| (12) | Hänvisningen till ett effektivt utövande av tillsynsmyndigheternas uppgifter omfattar gruppbaserad tillsyn som bör utövas över ett kreditinstitut när bestämmelserna i gemenskapsrätten föreskriver det. I sådana fall bör de myndigheter hos vilka tillstånd söks kunna avgöra vilka myndigheter som är behöriga att utöva gruppbaserad tillsyn över detta kreditinstitut. |
| --- | --- |

(12)

Hänvisningen till ett effektivt utövande av tillsynsmyndigheternas uppgifter omfattar gruppbaserad tillsyn som bör utövas över ett kreditinstitut när bestämmelserna i gemenskapsrätten föreskriver det. I sådana fall bör de myndigheter hos vilka tillstånd söks kunna avgöra vilka myndigheter som är behöriga att utöva gruppbaserad tillsyn över detta kreditinstitut.

| (13) | Detta direktiv gör det möjligt för medlemsstaterna och/eller behöriga myndigheter att tillämpa kapitalkrav för ett enskilt företag och på gruppnivå och att tillämpa dessa kapitalkrav för ett enskilt företag där de anser detta vara lämpligt. Enskild, gruppbaserad eller gränsöverskridande gruppbaserad tillsyn är värdefulla instrument för att utöva kontroll över kreditinstitut. Detta direktiv gör det möjligt för behöriga myndigheter att stödja gränsöverskridande institut genom att underlätta samarbete mellan dem. De bör särskilt fortsätta att tillämpa artiklarna 42, 131 och 141 för att samordna sin verksamhet och sina informationskrav. |
| --- | --- |

(13)

Detta direktiv gör det möjligt för medlemsstaterna och/eller behöriga myndigheter att tillämpa kapitalkrav för ett enskilt företag och på gruppnivå och att tillämpa dessa kapitalkrav för ett enskilt företag där de anser detta vara lämpligt. Enskild, gruppbaserad eller gränsöverskridande gruppbaserad tillsyn är värdefulla instrument för att utöva kontroll över kreditinstitut. Detta direktiv gör det möjligt för behöriga myndigheter att stödja gränsöverskridande institut genom att underlätta samarbete mellan dem. De bör särskilt fortsätta att tillämpa artiklarna 42, 131 och 141 för att samordna sin verksamhet och sina informationskrav.

| (14) | Kreditinstitut som auktoriserats i en hemmedlemsstat bör ha tillstånd att inom hela gemenskapen bedriva vissa eller samtliga verksamheter som anges i bilaga I genom etablering av filialer eller genom direkt tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

(14)

Kreditinstitut som auktoriserats i en hemmedlemsstat bör ha tillstånd att inom hela gemenskapen bedriva vissa eller samtliga verksamheter som anges i bilaga I genom etablering av filialer eller genom direkt tillhandahållande av tjänster.

| (15) | Medlemsstaterna kan även fastställa strängare regler än dem som föreskrivs i artikel 9.1 första stycket och 9.2 samt i artiklarna 12, 19–21, 44–52, 75 och 120–122 för kreditinstitut som auktoriserats av medlemsstaternas behöriga myndigheter. Medlemsstaterna kan även kräva att artikel 123 uppfylls individuellt eller på annan basis och att den sammanställning avseende undergruppen som beskrivs i artikel 73.2 tillämpas på andra nivåer inom en grupp. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna kan även fastställa strängare regler än dem som föreskrivs i artikel 9.1 första stycket och 9.2 samt i artiklarna 12, 19–21, 44–52, 75 och 120–122 för kreditinstitut som auktoriserats av medlemsstaternas behöriga myndigheter. Medlemsstaterna kan även kräva att artikel 123 uppfylls individuellt eller på annan basis och att den sammanställning avseende undergruppen som beskrivs i artikel 73.2 tillämpas på andra nivåer inom en grupp.

| (16) | Principen om ömsesidigt erkännande bör även göras tillämplig på i bilaga I angivna verksamheter vilka bedrivs av finansiella institut som är dotterbolag till kreditinstitut, förutsatt att sådana dotterbolag omfattas av gruppbaserad tillsyn över moderföretagen och uppfyller vissa bestämda villkor. |
| --- | --- |

(16)

Principen om ömsesidigt erkännande bör även göras tillämplig på i bilaga I angivna verksamheter vilka bedrivs av finansiella institut som är dotterbolag till kreditinstitut, förutsatt att sådana dotterbolag omfattas av gruppbaserad tillsyn över moderföretagen och uppfyller vissa bestämda villkor.

| (17) | En värdmedlemsstat bör, då etableringsrätten eller friheten att tillhandahålla tjänster utnyttjas, kunna tillämpa särskild nationell lagstiftning eller andra föreskrifter på institut som inte är auktoriserade som kreditinstitut i hemmedlemsstaten och med avseende på verksamheter som inte är angivna i bilaga I, förutsatt att, för det första, sådana föreskrifter står i överensstämmelse med gemenskapslagstiftning och är motiverande av hänsyn till det allmännas bästa och att, för det andra, de ifrågavarande instituten eller verksamheterna inte är underkastade likvärdiga lagbestämmelser eller föreskrifter i hemmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(17)

En värdmedlemsstat bör, då etableringsrätten eller friheten att tillhandahålla tjänster utnyttjas, kunna tillämpa särskild nationell lagstiftning eller andra föreskrifter på institut som inte är auktoriserade som kreditinstitut i hemmedlemsstaten och med avseende på verksamheter som inte är angivna i bilaga I, förutsatt att, för det första, sådana föreskrifter står i överensstämmelse med gemenskapslagstiftning och är motiverande av hänsyn till det allmännas bästa och att, för det andra, de ifrågavarande instituten eller verksamheterna inte är underkastade likvärdiga lagbestämmelser eller föreskrifter i hemmedlemsstaten.

| (18) | Medlemsstaterna bör se till att det inte finns några hinder för att verksamhet, som är föremål för ömsesidigt erkännande, kan bedrivas på samma sätt som i hemmedlemsstaten, förutsatt att sådan verksamhet inte står i strid med rättsliga bestämmelser till skydd för det allmännas bästa i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna bör se till att det inte finns några hinder för att verksamhet, som är föremål för ömsesidigt erkännande, kan bedrivas på samma sätt som i hemmedlemsstaten, förutsatt att sådan verksamhet inte står i strid med rättsliga bestämmelser till skydd för det allmännas bästa i värdmedlemsstaten.

| (19) | De regler som gäller för filialer till kreditinstitut med huvudkontor utanför gemenskapen bör vara enhetliga i samtliga medlemsstater. Det är viktigt att se till att sådana regler inte är gynnsammare än de som gäller för filialer till institut från en annan medlemsstat. Gemenskapen bör kunna träffa överenskommelser med tredje länder om regler som tillförsäkrar de nämnda filialerna samma behandling inom gemenskapens område. Filialer till kreditinstitut med huvudkontor utanför gemenskapen bör inte åtnjuta frihet att tillhandahålla tjänster enligt artikel 49 andra stycket i fördraget eller frihet att etablera sig i andra medlemsstater än de i vilka de är etablerade. |
| --- | --- |

(19)

De regler som gäller för filialer till kreditinstitut med huvudkontor utanför gemenskapen bör vara enhetliga i samtliga medlemsstater. Det är viktigt att se till att sådana regler inte är gynnsammare än de som gäller för filialer till institut från en annan medlemsstat. Gemenskapen bör kunna träffa överenskommelser med tredje länder om regler som tillförsäkrar de nämnda filialerna samma behandling inom gemenskapens område. Filialer till kreditinstitut med huvudkontor utanför gemenskapen bör inte åtnjuta frihet att tillhandahålla tjänster enligt artikel 49 andra stycket i fördraget eller frihet att etablera sig i andra medlemsstater än de i vilka de är etablerade.

| (20) | Avtal på grundval av reciprocitet bör träffas mellan gemenskapen och tredje land så att den gruppbaserade tillsynen kan utövas över ett så stort geografiskt område som möjligt. |
| --- | --- |

(20)

Avtal på grundval av reciprocitet bör träffas mellan gemenskapen och tredje land så att den gruppbaserade tillsynen kan utövas över ett så stort geografiskt område som möjligt.

| (21) | Ansvaret för tillsyn av ett kreditinstituts finansiella status, särskilt beträffande dess soliditet, bör åvila hemmedlemsstaten. Värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter bör ansvara för tillsyn av filialernas likviditet och för penningpolitik. Övervakning av marknadsrisker bör utövas i nära samverkan mellan de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaterna. |
| --- | --- |

(21)

Ansvaret för tillsyn av ett kreditinstituts finansiella status, särskilt beträffande dess soliditet, bör åvila hemmedlemsstaten. Värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter bör ansvara för tillsyn av filialernas likviditet och för penningpolitik. Övervakning av marknadsrisker bör utövas i nära samverkan mellan de behöriga myndigheterna i hem- och värdmedlemsstaterna.

| (22) | En väl fungerande inre bankmarknad kräver inte endast rättsliga bestämmelser utan även ett nära och regelbundet samarbete och betydligt ökad samstämmighet i reglerings- och tillsynspraxis mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter. Särskilt med hänsyn till detta bör bedömning av problem beträffande enskilda kreditinstitut och ömsesidigt informationsutbyte ske inom Europeiska banktillsynskommittén som inrättats genom kommissionens beslut 2004/5/EG (5). Denna ordning för ömsesidigt informationsutbyte bör inte i något fall ersätta bilateralt samarbete. Oberoende av deras egen tillsynsbehörighet i övrigt bör värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter, på eget initiativ i nödfallssituationer och i övrigt på initiativ av en hemmedlemsstats behöriga myndigheter, kunna kontrollera att ett i värdmedlemsstaten etablerat kreditinstituts verksamhet bedrivs i överensstämmelse med tillämpliga lagar och i enlighet med principer om sund förvaltning, god redovisningssed och tillfredsställande internkontroll. |
| --- | --- |

(22)

En väl fungerande inre bankmarknad kräver inte endast rättsliga bestämmelser utan även ett nära och regelbundet samarbete och betydligt ökad samstämmighet i reglerings- och tillsynspraxis mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter. Särskilt med hänsyn till detta bör bedömning av problem beträffande enskilda kreditinstitut och ömsesidigt informationsutbyte ske inom Europeiska banktillsynskommittén som inrättats genom kommissionens beslut 2004/5/EG (5). Denna ordning för ömsesidigt informationsutbyte bör inte i något fall ersätta bilateralt samarbete. Oberoende av deras egen tillsynsbehörighet i övrigt bör värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter, på eget initiativ i nödfallssituationer och i övrigt på initiativ av en hemmedlemsstats behöriga myndigheter, kunna kontrollera att ett i värdmedlemsstaten etablerat kreditinstituts verksamhet bedrivs i överensstämmelse med tillämpliga lagar och i enlighet med principer om sund förvaltning, god redovisningssed och tillfredsställande internkontroll.

| (23) | Det är lämpligt att tillåta utbyte av information mellan de behöriga myndigheterna och myndigheter eller organ som i kraft av sin uppgift bidrar till att stärka stabiliteten hos det finansiella systemet. För att bevara informationens konfidentiella karaktär bör antalet mottagare hållas mycket begränsat. |
| --- | --- |

(23)

Det är lämpligt att tillåta utbyte av information mellan de behöriga myndigheterna och myndigheter eller organ som i kraft av sin uppgift bidrar till att stärka stabiliteten hos det finansiella systemet. För att bevara informationens konfidentiella karaktär bör antalet mottagare hållas mycket begränsat.

| (24) | Vissa handlingar, exempelvis bedrägeri och insiderbrott, påverkar det finansiella systemets stabilitet och integritet, även när andra företag än kreditinstitut berörs. Det är nödvändigt att fastställa under vilka förutsättningar informationsutbyte skall tillåtas i sådana fall. |
| --- | --- |

(24)

Vissa handlingar, exempelvis bedrägeri och insiderbrott, påverkar det finansiella systemets stabilitet och integritet, även när andra företag än kreditinstitut berörs. Det är nödvändigt att fastställa under vilka förutsättningar informationsutbyte skall tillåtas i sådana fall.

| (25) | När det föreskrivs att informationen får offentliggöras endast med de behöriga myndigheternas uttryckliga medgivande bör dessa, när så är lämpligt, få ställa stränga krav som villkor för medgivandet. |
| --- | --- |

(25)

När det föreskrivs att informationen får offentliggöras endast med de behöriga myndigheternas uttryckliga medgivande bör dessa, när så är lämpligt, få ställa stränga krav som villkor för medgivandet.

| (26) | Utbyte av information bör också tillåtas mellan å ena sidan de behöriga myndigheterna och å andra sidan centralbanker och andra organ med liknande uppgifter i deras egenskap av monetära myndigheter samt, när det är motiverat, andra myndigheter med uppgift att utöva tillsyn över betalningssystemen. |
| --- | --- |

(26)

Utbyte av information bör också tillåtas mellan å ena sidan de behöriga myndigheterna och å andra sidan centralbanker och andra organ med liknande uppgifter i deras egenskap av monetära myndigheter samt, när det är motiverat, andra myndigheter med uppgift att utöva tillsyn över betalningssystemen.

| (27) | För att stärka tillsynen över kreditinstitut och skyddet för deras kunder bör revisorerna vara skyldiga att omgående rapportera till de behöriga myndigheterna då de under fullgörandet av sina uppdrag får kännedom om vissa förhållanden som riskerar att allvarligt påverka ett kreditinstituts finansiella ställning eller dess organisation av administration och redovisning. Av samma skäl bör medlemsstaterna också tillse att denna skyldighet gäller vid alla de tillfällen då en revisor upptäcker sådana omständigheter vid fullgörandet av sina uppdrag i ett företag som har nära förbindelser med ett kreditinstitut. Revisorernas skyldighet att, när det är motiverat, meddela de behöriga myndigheterna vissa förhållanden och beslut rörande ett kreditinstitut som de upptäcker vid fullgörandet av sina uppdrag hos ett icke-finansiellt företag bör inte i sig ändra arten av deras uppdrag hos detta företag och inte heller det sätt på vilket de bör fullgöra sina uppgifter där. |
| --- | --- |

(27)

För att stärka tillsynen över kreditinstitut och skyddet för deras kunder bör revisorerna vara skyldiga att omgående rapportera till de behöriga myndigheterna då de under fullgörandet av sina uppdrag får kännedom om vissa förhållanden som riskerar att allvarligt påverka ett kreditinstituts finansiella ställning eller dess organisation av administration och redovisning. Av samma skäl bör medlemsstaterna också tillse att denna skyldighet gäller vid alla de tillfällen då en revisor upptäcker sådana omständigheter vid fullgörandet av sina uppdrag i ett företag som har nära förbindelser med ett kreditinstitut. Revisorernas skyldighet att, när det är motiverat, meddela de behöriga myndigheterna vissa förhållanden och beslut rörande ett kreditinstitut som de upptäcker vid fullgörandet av sina uppdrag hos ett icke-finansiellt företag bör inte i sig ändra arten av deras uppdrag hos detta företag och inte heller det sätt på vilket de bör fullgöra sina uppgifter där.

| (28) | I detta direktiv anges att för vissa poster i kapitalbasen närmare kriterier bör specificeras utan att detta skall påverka möjligheten för medlemsstaterna att tillämpa strängare regler. |
| --- | --- |

(28)

I detta direktiv anges att för vissa poster i kapitalbasen närmare kriterier bör specificeras utan att detta skall påverka möjligheten för medlemsstaterna att tillämpa strängare regler.

| (29) | I detta direktiv görs åtskillnad, alltefter den typ av poster som utgör kapitalbasen, mellan å ena sidan poster som utgör primärt kapital och, å andra sidan, poster som utgör supplementärt kapital. |
| --- | --- |

(29)

I detta direktiv görs åtskillnad, alltefter den typ av poster som utgör kapitalbasen, mellan å ena sidan poster som utgör primärt kapital och, å andra sidan, poster som utgör supplementärt kapital.

| (30) | För att beakta det förhållandet att de poster som utgör det supplementära kapitalet inte är av samma slag som de som ingår i det primära kapitalet, bör de förstnämnda inte räknas in i kapitalbasen med ett större belopp än som motsvarar det primära kapitalet. Vidare bör summan av vissa poster i det supplementära kapitalet medräknas med ett belopp motsvarande högst hälften av det primära kapitalet. |
| --- | --- |

(30)

För att beakta det förhållandet att de poster som utgör det supplementära kapitalet inte är av samma slag som de som ingår i det primära kapitalet, bör de förstnämnda inte räknas in i kapitalbasen med ett större belopp än som motsvarar det primära kapitalet. Vidare bör summan av vissa poster i det supplementära kapitalet medräknas med ett belopp motsvarande högst hälften av det primära kapitalet.

| (31) | I syfte att undvika snedvridning av konkurrensen bör offentliga kreditinstitut inte i sin kapitalbas inräkna garantiförbindelser som utställts av medlemsstaterna eller lokala myndigheter. |
| --- | --- |

(31)

I syfte att undvika snedvridning av konkurrensen bör offentliga kreditinstitut inte i sin kapitalbas inräkna garantiförbindelser som utställts av medlemsstaterna eller lokala myndigheter.

| (32) | Närhelst det inom ramen för tillsyn är nödvändigt att fastställa den konsoliderade kapitalbasen inom en grupp bestående av kreditinstitut, bör beräkningen utföras i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

(32)

Närhelst det inom ramen för tillsyn är nödvändigt att fastställa den konsoliderade kapitalbasen inom en grupp bestående av kreditinstitut, bör beräkningen utföras i enlighet med detta direktiv.

| (33) | De närmare redovisningsmetoder som skall användas vid beräkning av ett kreditinstituts kapitalbas och vid bedömningen av dess tillräcklighet med hänsyn till kreditinstitutets riskexponering och av koncentrationen av exponeringar bör stå i överensstämmelse med bestämmelserna i rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (6), som i vissa avseenden anpassar bestämmelserna i rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 om sammanställd redovisning (7) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (8), beroende på vilken av dessa rättsakter som reglerar kreditinstitutens redovisning enligt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(33)

De närmare redovisningsmetoder som skall användas vid beräkning av ett kreditinstituts kapitalbas och vid bedömningen av dess tillräcklighet med hänsyn till kreditinstitutets riskexponering och av koncentrationen av exponeringar bör stå i överensstämmelse med bestämmelserna i rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (6), som i vissa avseenden anpassar bestämmelserna i rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 om sammanställd redovisning (7) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (8), beroende på vilken av dessa rättsakter som reglerar kreditinstitutens redovisning enligt nationell lagstiftning.

| (34) | Minimikapitalkrav är av central betydelse inom tillsynen över kreditinstitut och för det ömsesidiga erkännandet av tillsynsmetoder. Således bör bestämmelserna rörande minimikapitalkrav ses som ett av flera instrument för harmonisering av de grundläggande principerna för tillsyn av kreditinstitut. |
| --- | --- |

(34)

Minimikapitalkrav är av central betydelse inom tillsynen över kreditinstitut och för det ömsesidiga erkännandet av tillsynsmetoder. Således bör bestämmelserna rörande minimikapitalkrav ses som ett av flera instrument för harmonisering av de grundläggande principerna för tillsyn av kreditinstitut.

| (35) | Det är lämpligt att fastställa gemensamma minimikapitalkrav i syfte att förhindra snedvridningar av konkurrensen och för att förstärka banksystemet på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(35)

Det är lämpligt att fastställa gemensamma minimikapitalkrav i syfte att förhindra snedvridningar av konkurrensen och för att förstärka banksystemet på den inre marknaden.

| (36) | För att kapitaltäckning skall kunna säkerställas är det viktigt att fastställa minimikapitalkrav enligt vilka tillgångar och poster utanför balansräkningen vägs efter graden av risk. |
| --- | --- |

(36)

För att kapitaltäckning skall kunna säkerställas är det viktigt att fastställa minimikapitalkrav enligt vilka tillgångar och poster utanför balansräkningen vägs efter graden av risk.

| (37) | Baselkommittén för banktillsyn antog ett ramavtal om internationell konvergens avseende kapitalmätning och kapitalstandarder den 26 juni 2004. Bestämmelserna i detta direktiv om minimikapitalkrav för kreditinstitut och minimikapitalkraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (9) utgör en ekvivalent till bestämmelserna i Baselavtalet. |
| --- | --- |

(37)

Baselkommittén för banktillsyn antog ett ramavtal om internationell konvergens avseende kapitalmätning och kapitalstandarder den 26 juni 2004. Bestämmelserna i detta direktiv om minimikapitalkrav för kreditinstitut och minimikapitalkraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (9) utgör en ekvivalent till bestämmelserna i Baselavtalet.

| (38) | Det är nödvändigt att ta hänsyn till de skillnader som finns mellan kreditinstituten i gemenskapen genom att erbjuda alternativa metoder för beräkningen av minimikapitalkrav för kreditrisker med olika nivåer av riskkänslighet och varierande komplexitetsgrad. Användningen av extern kreditvärdering och av kreditinstitutens egna skattningar av enskilda kreditriskparametrar ökar väsentligt kreditriskbestämmelsernas riskkänslighet och sundhet i stabilitetsavseende. Kreditinstituten bör ges lämpliga incitament för att övergå till mer riskkänsliga metoder. I samband med upprättande av de skattningar som behövs för att tillämpa kreditriskmetoderna i detta direktiv kommer kreditinstituten att behöva anpassa sina databehandlingsbehov till sina kunders legitima dataskyddsintressen i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning om dataskydd, samtidigt som kreditinstitutens metoder för mätning och hantering av kreditrisker förstärks i syfte att göra sådana metoder tillgängliga för fastställande av föreskrivna kapitalbaskrav som återspeglar komplexitetsgraden i enskilda kreditinstituts metoder. Databehandlingen bör ske i överensstämmelse med bestämmelserna om överföring av personuppgifter i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10). Databehandling i samband med tillkomsten och hantering av exponeringar mot kunder bör i detta sammanhang anses omfatta utveckling och validering av system för hantering och mätning av kreditrisker. Detta ligger inte bara i kreditinstitutens legitima intressen utan avspeglar också syftet med detta direktiv, nämligen att utnyttja bättre metoder för mätning och hantering av kreditresker och också utnyttja dem för föreskrivna kapitalbaskrav. |
| --- | --- |

(38)

Det är nödvändigt att ta hänsyn till de skillnader som finns mellan kreditinstituten i gemenskapen genom att erbjuda alternativa metoder för beräkningen av minimikapitalkrav för kreditrisker med olika nivåer av riskkänslighet och varierande komplexitetsgrad. Användningen av extern kreditvärdering och av kreditinstitutens egna skattningar av enskilda kreditriskparametrar ökar väsentligt kreditriskbestämmelsernas riskkänslighet och sundhet i stabilitetsavseende. Kreditinstituten bör ges lämpliga incitament för att övergå till mer riskkänsliga metoder. I samband med upprättande av de skattningar som behövs för att tillämpa kreditriskmetoderna i detta direktiv kommer kreditinstituten att behöva anpassa sina databehandlingsbehov till sina kunders legitima dataskyddsintressen i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning om dataskydd, samtidigt som kreditinstitutens metoder för mätning och hantering av kreditrisker förstärks i syfte att göra sådana metoder tillgängliga för fastställande av föreskrivna kapitalbaskrav som återspeglar komplexitetsgraden i enskilda kreditinstituts metoder. Databehandlingen bör ske i överensstämmelse med bestämmelserna om överföring av personuppgifter i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10). Databehandling i samband med tillkomsten och hantering av exponeringar mot kunder bör i detta sammanhang anses omfatta utveckling och validering av system för hantering och mätning av kreditrisker. Detta ligger inte bara i kreditinstitutens legitima intressen utan avspeglar också syftet med detta direktiv, nämligen att utnyttja bättre metoder för mätning och hantering av kreditresker och också utnyttja dem för föreskrivna kapitalbaskrav.

| (39) | Vid tillämpningen av både externa skattningar och institutens egna skattningar eller interna kreditvärderingar bör hänsyn tas till att det för närvarande bara är de sistnämnda som utförs av en enhet – det finansiella institutet självt – som omfattas av ett auktorisationsförfarande i gemenskapen. När det gäller extern rating används produkter från så kallade erkända ratinginstitut, vilka för närvarande inte omfattas av något auktorisationsförfarande i gemenskapen. Mot bakgrund av den stora betydelse som extern rating har för beräkningen av kapitalkraven inom ramen för detta direktiv är det nödvändigt att studera utformningen av den framtida processen för auktorisation av och tillsyn över ratinginstitut. |
| --- | --- |

(39)

Vid tillämpningen av både externa skattningar och institutens egna skattningar eller interna kreditvärderingar bör hänsyn tas till att det för närvarande bara är de sistnämnda som utförs av en enhet – det finansiella institutet självt – som omfattas av ett auktorisationsförfarande i gemenskapen. När det gäller extern rating används produkter från så kallade erkända ratinginstitut, vilka för närvarande inte omfattas av något auktorisationsförfarande i gemenskapen. Mot bakgrund av den stora betydelse som extern rating har för beräkningen av kapitalkraven inom ramen för detta direktiv är det nödvändigt att studera utformningen av den framtida processen för auktorisation av och tillsyn över ratinginstitut.

| (40) | Minimikapitalkraven bör stå i proportion till de risker som skall täckas. Särskilt bör den minskning av risknivåer som beror på innehav av ett stort antal exponeringar som var för sig är relativt små återspeglas i kapitalkravet. |
| --- | --- |

(40)

Minimikapitalkraven bör stå i proportion till de risker som skall täckas. Särskilt bör den minskning av risknivåer som beror på innehav av ett stort antal exponeringar som var för sig är relativt små återspeglas i kapitalkravet.

| (41) | Bestämmelserna i detta direktiv står i överensstämmelse med proportionalitetsprincipen eftersom hänsyn särskilt tas till skillnader mellan kreditinstitut när det gäller deras storlek, omfattningen på deras verksamhet och deras verksamhetsområde. Överensstämmelsen med proportionalitetsprincipen innebär också att enklast möjliga värderingsförfarande, även inom ramen för intern riskklassificering (”internmetoden”), erkänns för hushållsexponeringar. |
| --- | --- |

(41)

Bestämmelserna i detta direktiv står i överensstämmelse med proportionalitetsprincipen eftersom hänsyn särskilt tas till skillnader mellan kreditinstitut när det gäller deras storlek, omfattningen på deras verksamhet och deras verksamhetsområde. Överensstämmelsen med proportionalitetsprincipen innebär också att enklast möjliga värderingsförfarande, även inom ramen för intern riskklassificering (”internmetoden”), erkänns för hushållsexponeringar.

| (42) | Detta direktivs ”utvecklingskaraktär” gör det möjligt för kreditinstitut att välja mellan tre metoder med varierande komplexitet. För att särskilt små kreditinstitut skall kunna välja den riskkänsligare internmetoden bör de behöriga myndigheterna när så är lämpligt tillämpa bestämmelserna i artikel 89.1 a och b. Dessa bestämmelser skall tolkas så att de exponeringsklasser som avses i artikel 86.1 a och b omfattar alla exponeringar som direkt eller indirekt likställs med dem i detta direktiv. Som allmän regel skall de behöriga myndigheterna inte göra någon skillnad mellan de tre metoderna när det gäller översynen av tillsynsprocessen, dvs. kreditinstitut som utnyttjar schablonmetoden skall inte bli föremål för strängare tillsyn enbart av den anledningen. |
| --- | --- |

(42)

Detta direktivs ”utvecklingskaraktär” gör det möjligt för kreditinstitut att välja mellan tre metoder med varierande komplexitet. För att särskilt små kreditinstitut skall kunna välja den riskkänsligare internmetoden bör de behöriga myndigheterna när så är lämpligt tillämpa bestämmelserna i artikel 89.1 a och b. Dessa bestämmelser skall tolkas så att de exponeringsklasser som avses i artikel 86.1 a och b omfattar alla exponeringar som direkt eller indirekt likställs med dem i detta direktiv. Som allmän regel skall de behöriga myndigheterna inte göra någon skillnad mellan de tre metoderna när det gäller översynen av tillsynsprocessen, dvs. kreditinstitut som utnyttjar schablonmetoden skall inte bli föremål för strängare tillsyn enbart av den anledningen.

| (43) | Tekniker för reducering av kreditrisker bör erkännas i ökad utsträckning och omfattas av ett regelverk som säkerställer att soliditeten inte undermineras av att åtgärder felaktigt erkänns som riskreducerande. I den utsträckning som är möjlig bör säkerheter som normalt används av banker i de olika medlemsstaterna för att minska kreditrisken erkännas enligt schablonmetoden och även enligt de andra metoderna. |
| --- | --- |

(43)

Tekniker för reducering av kreditrisker bör erkännas i ökad utsträckning och omfattas av ett regelverk som säkerställer att soliditeten inte undermineras av att åtgärder felaktigt erkänns som riskreducerande. I den utsträckning som är möjlig bör säkerheter som normalt används av banker i de olika medlemsstaterna för att minska kreditrisken erkännas enligt schablonmetoden och även enligt de andra metoderna.

| (44) | För att säkerställa att minimikapitalkraven för kreditinstitut tar tillräcklig hänsyn till risker och riskreducering i samband med kreditinstitutens verksamheter och investeringar inom värdepapperisering är det nödvändigt att införa bestämmelser om en riskkänslig och stabilitetsmässigt sund behandling av sådana verksamheter och investeringar. |
| --- | --- |

(44)

För att säkerställa att minimikapitalkraven för kreditinstitut tar tillräcklig hänsyn till risker och riskreducering i samband med kreditinstitutens verksamheter och investeringar inom värdepapperisering är det nödvändigt att införa bestämmelser om en riskkänslig och stabilitetsmässigt sund behandling av sådana verksamheter och investeringar.

| (45) | Operativa risker är en betydande kategori av risker som kreditinstituten ställs inför och som måste kapitaltäckas av kapitalbasen. Det är nödvändigt att ta hänsyn till de skillnader som finns mellan kreditinstituten i gemenskapen genom att erbjuda alternativa metoder för beräkningen av kapitalkrav för operativa risker med olika nivåer av riskkänslighet och varierande komplexitetsgrad. Kreditinstituten bör ges lämpliga incitament för att övergå till mer riskkänsliga metoder. Mot bakgrund av att teknikerna för mätning och hantering av operativa risker är under utveckling bör bestämmelserna fortlöpande ses över och uppdateras när så är lämpligt, inbegripet i fråga om kraven på olika affärsområden och erkännandet av tekniker för riskreducering. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas möjligheten att beakta försäkring inom ramen för de enkla metoderna för beräkning av kapitalkrav för operativa risker. |
| --- | --- |

(45)

Operativa risker är en betydande kategori av risker som kreditinstituten ställs inför och som måste kapitaltäckas av kapitalbasen. Det är nödvändigt att ta hänsyn till de skillnader som finns mellan kreditinstituten i gemenskapen genom att erbjuda alternativa metoder för beräkningen av kapitalkrav för operativa risker med olika nivåer av riskkänslighet och varierande komplexitetsgrad. Kreditinstituten bör ges lämpliga incitament för att övergå till mer riskkänsliga metoder. Mot bakgrund av att teknikerna för mätning och hantering av operativa risker är under utveckling bör bestämmelserna fortlöpande ses över och uppdateras när så är lämpligt, inbegripet i fråga om kraven på olika affärsområden och erkännandet av tekniker för riskreducering. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas möjligheten att beakta försäkring inom ramen för de enkla metoderna för beräkning av kapitalkrav för operativa risker.

| (46) | För att säkerställa att kreditinstitut inom en företagsgrupp är tillräckligt solventa är det väsentligt att minimikapitalkraven tillämpas utifrån gruppens konsoliderade finansiella ställning. För att vidare säkerställa att kapitalbasen är lämpligt fördelad inom gruppen och, om så krävs, kan utnyttjas för att skydda sparmedel bör minimikapitalkraven tillämpas på de enskilda kreditinstituten inom en grupp, såvida inte detta mål kan uppnås effektivt på annat sätt. |
| --- | --- |

(46)

För att säkerställa att kreditinstitut inom en företagsgrupp är tillräckligt solventa är det väsentligt att minimikapitalkraven tillämpas utifrån gruppens konsoliderade finansiella ställning. För att vidare säkerställa att kapitalbasen är lämpligt fördelad inom gruppen och, om så krävs, kan utnyttjas för att skydda sparmedel bör minimikapitalkraven tillämpas på de enskilda kreditinstituten inom en grupp, såvida inte detta mål kan uppnås effektivt på annat sätt.

| (47) | De väsentliga reglerna för övervakning av kreditinstituts stora exponeringar bör harmoniseras. Medlemsstaterna bör fortfarande ha möjlighet att införa strängare regler än dem som följer av detta direktiv. |
| --- | --- |

(47)

De väsentliga reglerna för övervakning av kreditinstituts stora exponeringar bör harmoniseras. Medlemsstaterna bör fortfarande ha möjlighet att införa strängare regler än dem som följer av detta direktiv.

| (48) | Övervakning och kontroll av ett kreditinstituts exponeringar bör ingå som en integrerad del av tillsynen över institutet. Därför kan en alltför stor koncentration av exponeringar gentemot en enskild kund eller grupp av kunder med inbördes anknytning medföra oacceptabelt hög förlustrisk. Ett sådant förhållande kan äventyra ett kreditinstituts soliditet. |
| --- | --- |

(48)

Övervakning och kontroll av ett kreditinstituts exponeringar bör ingå som en integrerad del av tillsynen över institutet. Därför kan en alltför stor koncentration av exponeringar gentemot en enskild kund eller grupp av kunder med inbördes anknytning medföra oacceptabelt hög förlustrisk. Ett sådant förhållande kan äventyra ett kreditinstituts soliditet.

| (49) | Eftersom kreditinstituten konkurrerar direkt på den inre marknaden bör kraven på övervakning vara likvärdiga i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom kreditinstituten konkurrerar direkt på den inre marknaden bör kraven på övervakning vara likvärdiga i hela gemenskapen.

| (50) | Även om det är lämpligt att basera den definition av exponeringar som skall användas i samband med gränsvärden för stora exponeringar på den definition som används i samband med minimikraven på kapitalbas för att täcka kreditrisker, är det inte lämpligt att som princip hänvisa till riskvikter och risknivåer. Syftet med dem var att skapa ett generellt kapitaltäckningskrav för att täcka kreditrisker i kreditinstitut. För att begränsa den maximala förlust som ett kreditinstitut kan ådra sig genom en enskild kund eller grupp av kunder med inbördes anknytning är det lämpligt att anta regler för beräkningen av stora exponeringar som utgår från exponeringarnas nominella värde utan någon tillämpning av riskvikter eller risknivåer. |
| --- | --- |

(50)

Även om det är lämpligt att basera den definition av exponeringar som skall användas i samband med gränsvärden för stora exponeringar på den definition som används i samband med minimikraven på kapitalbas för att täcka kreditrisker, är det inte lämpligt att som princip hänvisa till riskvikter och risknivåer. Syftet med dem var att skapa ett generellt kapitaltäckningskrav för att täcka kreditrisker i kreditinstitut. För att begränsa den maximala förlust som ett kreditinstitut kan ådra sig genom en enskild kund eller grupp av kunder med inbördes anknytning är det lämpligt att anta regler för beräkningen av stora exponeringar som utgår från exponeringarnas nominella värde utan någon tillämpning av riskvikter eller risknivåer.

| (51) | Även om det i avvaktan på en ytterligare översyn av bestämmelserna om stora exponeringar är önskvärt, i syfte att minska beräkningskraven, att effekterna av kreditriskreducerande åtgärder får erkännas på liknande sätt som det som tillåts i fråga om minimikrav på kapital, bör det beaktas att bestämmelserna om kreditriskreducering har utformats med avseende på en allmän diversifierad kreditrisk till följd av exponeringar mot ett stort antal motparter. Därför bör möjligheten att beakta sådana tekniker när det gäller gränsvärden för stora exponeringar som är avsedda att begränsa den maximala förlust som ett kreditinstitut kan ådra sig genom en enskild kund eller grupp av kunder med inbördes anknytning vara föremål för stabilitetsmotiverade begränsningar. |
| --- | --- |

(51)

Även om det i avvaktan på en ytterligare översyn av bestämmelserna om stora exponeringar är önskvärt, i syfte att minska beräkningskraven, att effekterna av kreditriskreducerande åtgärder får erkännas på liknande sätt som det som tillåts i fråga om minimikrav på kapital, bör det beaktas att bestämmelserna om kreditriskreducering har utformats med avseende på en allmän diversifierad kreditrisk till följd av exponeringar mot ett stort antal motparter. Därför bör möjligheten att beakta sådana tekniker när det gäller gränsvärden för stora exponeringar som är avsedda att begränsa den maximala förlust som ett kreditinstitut kan ådra sig genom en enskild kund eller grupp av kunder med inbördes anknytning vara föremål för stabilitetsmotiverade begränsningar.

| (52) | När ett kreditinstitut exponerar sig gentemot sitt moderföretag eller gentemot andra dotterföretag till moderföretaget, är särskild försiktighet påkallad. Kreditinstituts exponeringar bör handhas på ett helt självständigt sätt i enlighet med principerna om sund bankledning utan hänsyn till några andra omständigheter. I händelse av att personer som har ett kvalificerat innehav i ett kreditinstitut utövar sitt inflytande direkt eller indirekt på ett sätt som sannolikt är till förfång för en sund och ansvarsfull ledning av institutet, bör de behöriga myndigheterna vidta lämpliga åtgärder för att detta förhållande skall upphöra. När det gäller stora exponeringar bör specifika normer, inbegripet strängare restriktioner, fastställas för dem som ett kreditinstitut har gentemot sin egen grupp. Sådana normer behöver dock inte tillämpas om moderföretaget är ett finansiellt holdingföretag eller kreditinstitut eller om övriga dotterföretag är antingen kreditinstitut eller finansiella institut eller företag som tillhandahåller anknutna tjänster under förutsättning att samtliga företag i gruppen omfattas av tillsynen över kreditinstitutet på grundval av sammanställning. |
| --- | --- |

(52)

När ett kreditinstitut exponerar sig gentemot sitt moderföretag eller gentemot andra dotterföretag till moderföretaget, är särskild försiktighet påkallad. Kreditinstituts exponeringar bör handhas på ett helt självständigt sätt i enlighet med principerna om sund bankledning utan hänsyn till några andra omständigheter. I händelse av att personer som har ett kvalificerat innehav i ett kreditinstitut utövar sitt inflytande direkt eller indirekt på ett sätt som sannolikt är till förfång för en sund och ansvarsfull ledning av institutet, bör de behöriga myndigheterna vidta lämpliga åtgärder för att detta förhållande skall upphöra. När det gäller stora exponeringar bör specifika normer, inbegripet strängare restriktioner, fastställas för dem som ett kreditinstitut har gentemot sin egen grupp. Sådana normer behöver dock inte tillämpas om moderföretaget är ett finansiellt holdingföretag eller kreditinstitut eller om övriga dotterföretag är antingen kreditinstitut eller finansiella institut eller företag som tillhandahåller anknutna tjänster under förutsättning att samtliga företag i gruppen omfattas av tillsynen över kreditinstitutet på grundval av sammanställning.

| (53) | Kreditinstituten bör säkerställa att de har internt kapital som är tillfredsställande i fråga om kvantitet, kvalitet och fördelning med hänsyn till de risker som de är, eller kan komma att bli, exponerade för. De bör därför ha inrättat strategier och metoder för att utvärdera om det interna kapitalet är tillräckligt och för att upprätthålla det på en tillräcklig nivå. |
| --- | --- |

(53)

Kreditinstituten bör säkerställa att de har internt kapital som är tillfredsställande i fråga om kvantitet, kvalitet och fördelning med hänsyn till de risker som de är, eller kan komma att bli, exponerade för. De bör därför ha inrättat strategier och metoder för att utvärdera om det interna kapitalet är tillräckligt och för att upprätthålla det på en tillräcklig nivå.

| (54) | De behöriga myndigheterna är skyldiga att övertyga sig om att kreditinstituten är väl organiserade och har tillräcklig kapitalbas med hänsyn till de risker som kreditinstituten är, eller kan komma att bli, exponerade för. |
| --- | --- |

(54)

De behöriga myndigheterna är skyldiga att övertyga sig om att kreditinstituten är väl organiserade och har tillräcklig kapitalbas med hänsyn till de risker som kreditinstituten är, eller kan komma att bli, exponerade för.

| (55) | För att den inre bankmarknaden skall kunna fungera effektivt bör Europeiska banktillsynskommittén bidra till en konsekvent tillämpning av detta direktiv och för en enhetlig tillsynspraxis i hela gemenskapen, samt rapportera varje år till gemenskapsinstitutionerna om de framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

(55)

För att den inre bankmarknaden skall kunna fungera effektivt bör Europeiska banktillsynskommittén bidra till en konsekvent tillämpning av detta direktiv och för en enhetlig tillsynspraxis i hela gemenskapen, samt rapportera varje år till gemenskapsinstitutionerna om de framsteg som gjorts.

| (56) | Av samma skäl och för att säkerställa att kreditinstitut inom gemenskapen som är verksamma i flera medlemsstater inte utsätts för oproportionerliga krav till följd av att varje enskild medlemsstats behöriga myndigheter för auktorisation och tillsyn behåller sitt ansvar är det av avgörande betydelse att väsentligt öka samarbetet mellan de behöriga myndigheterna. I detta sammanhang bör rollen för den tillsynsmyndighet som är ansvarig för den gruppbaserade tillsynen stärkas. Europeiska banktillsynskommittén bör stödja detta samarbete och verka för att det utvidgas. |
| --- | --- |

(56)

Av samma skäl och för att säkerställa att kreditinstitut inom gemenskapen som är verksamma i flera medlemsstater inte utsätts för oproportionerliga krav till följd av att varje enskild medlemsstats behöriga myndigheter för auktorisation och tillsyn behåller sitt ansvar är det av avgörande betydelse att väsentligt öka samarbetet mellan de behöriga myndigheterna. I detta sammanhang bör rollen för den tillsynsmyndighet som är ansvarig för den gruppbaserade tillsynen stärkas. Europeiska banktillsynskommittén bör stödja detta samarbete och verka för att det utvidgas.

| (57) | Gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut syftar särskilt till att skydda insättarnas intressen och att säkerställa stabilitet i det finansiella systemet. |
| --- | --- |

(57)

Gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut syftar särskilt till att skydda insättarnas intressen och att säkerställa stabilitet i det finansiella systemet.

| (58) | För att vara verksam bör därför den gruppbaserade tillsynen tillämpas på alla bankgrupper, inbegripet sådana där moderföretaget inte är ett kreditinstitut. De behöriga myndigheterna bör ges de rättsliga befogenheter som är nödvändiga för att de skall kunna utöva tillsynen. |
| --- | --- |

(58)

För att vara verksam bör därför den gruppbaserade tillsynen tillämpas på alla bankgrupper, inbegripet sådana där moderföretaget inte är ett kreditinstitut. De behöriga myndigheterna bör ges de rättsliga befogenheter som är nödvändiga för att de skall kunna utöva tillsynen.

| (59) | I företagsgrupper med blandad verksamhet där moderföretaget kontrollerar minst ett dotterkreditinstitut bör de behöriga myndigheterna ges möjlighet att bedöma den ekonomiska ställningen för kreditinstitutet. De behöriga myndigheterna bör åtminstone ha möjlighet att från alla företag inom en grupp inhämta den information som behövs för att tillsynen skall kunna utövas. Samarbete mellan myndigheter med ansvar för tillsyn över olika finansiella sektorer bör etableras för övervakning av företagsgrupper som utövar olika typer av finansiell verksamhet. I avvaktan på en senare samordning bör medlemsstaterna få fastställa de metoder för sammanställd redovisning som är lämpliga för att syftet med detta direktiv skall uppnås. |
| --- | --- |

(59)

I företagsgrupper med blandad verksamhet där moderföretaget kontrollerar minst ett dotterkreditinstitut bör de behöriga myndigheterna ges möjlighet att bedöma den ekonomiska ställningen för kreditinstitutet. De behöriga myndigheterna bör åtminstone ha möjlighet att från alla företag inom en grupp inhämta den information som behövs för att tillsynen skall kunna utövas. Samarbete mellan myndigheter med ansvar för tillsyn över olika finansiella sektorer bör etableras för övervakning av företagsgrupper som utövar olika typer av finansiell verksamhet. I avvaktan på en senare samordning bör medlemsstaterna få fastställa de metoder för sammanställd redovisning som är lämpliga för att syftet med detta direktiv skall uppnås.

| (60) | Medlemsstaterna bör kunna vägra att lämna tillstånd att driva bankrörelse eller återkalla ett tillstånd om strukturen i företagsgruppen kan anses olämplig för bedrivande av bankrörelse, särskilt om tillsynen av företagsgruppen inte kan utövas på ett effektivt sätt. De behöriga myndigheterna bör därvid ha de befogenheter som krävs för att säkra en sund ledning av kreditinstitut. |
| --- | --- |

(60)

Medlemsstaterna bör kunna vägra att lämna tillstånd att driva bankrörelse eller återkalla ett tillstånd om strukturen i företagsgruppen kan anses olämplig för bedrivande av bankrörelse, särskilt om tillsynen av företagsgruppen inte kan utövas på ett effektivt sätt. De behöriga myndigheterna bör därvid ha de befogenheter som krävs för att säkra en sund ledning av kreditinstitut.

| (61) | För att den inre bankmarknaden skall kunna fungera effektivare och för att gemenskapsmedborgarna skall ges tillfredsställande insyn är det nödvändigt att de behöriga myndigheterna offentligt och på ett sätt som möjliggör meningsfulla jämförelser informerar om på vilket sätt detta direktiv genomförs. |
| --- | --- |

(61)

För att den inre bankmarknaden skall kunna fungera effektivare och för att gemenskapsmedborgarna skall ges tillfredsställande insyn är det nödvändigt att de behöriga myndigheterna offentligt och på ett sätt som möjliggör meningsfulla jämförelser informerar om på vilket sätt detta direktiv genomförs.

| (62) | I syfte att stärka marknadsdisciplinen och ge kreditinstituten incitament till att förbättra marknadsstrategi, riskkontroll och intern ledningsorganisation bör lämpliga föreskrifter ges om offentlig information från kreditinstituten. |
| --- | --- |

(62)

I syfte att stärka marknadsdisciplinen och ge kreditinstituten incitament till att förbättra marknadsstrategi, riskkontroll och intern ledningsorganisation bör lämpliga föreskrifter ges om offentlig information från kreditinstituten.

| (63) | En undersökning av problem inom områden som täcks av såväl detta direktiv som andra direktiv om kreditinstituts verksamhet fordrar samarbete mellan behöriga myndigheter och kommissionen, särskilt med avseende på närmare samordning. |
| --- | --- |

(63)

En undersökning av problem inom områden som täcks av såväl detta direktiv som andra direktiv om kreditinstituts verksamhet fordrar samarbete mellan behöriga myndigheter och kommissionen, särskilt med avseende på närmare samordning.

| (64) | De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11). |
| --- | --- |

(64)

De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11).

| (65) | I sin resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster (12) efterlyste Europaparlamentet en likvärdig roll för parlamentet och rådet när det gäller att övervaka hur kommissionen utövar sina verkställande funktioner, i syfte att återspegla parlamentets lagstiftande befogenheter enligt artikel 251 i fördraget. Kommissionens ordförande avgav samma dag en formell förklaring inför parlamentet, i vilken han gav stöd åt denna begäran. Den 11 december 2002 föreslog kommissionen ändringar av beslut 1999/468/EG, och ingav sedermera ett ändrat förslag den 22 april 2004. Europaparlamentet anser inte att dess lagstiftande befogenheter beaktas i detta förslag. Europaparlamentet anser att parlamentet och rådet bör ges möjlighet att yttra sig över överförandet av genomförandebefogenheter till kommissionen inom en fastställd tidsfrist. Det är därför rimligt att begränsa den period under vilken kommissionen får anta genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

(65)

I sin resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster (12) efterlyste Europaparlamentet en likvärdig roll för parlamentet och rådet när det gäller att övervaka hur kommissionen utövar sina verkställande funktioner, i syfte att återspegla parlamentets lagstiftande befogenheter enligt artikel 251 i fördraget. Kommissionens ordförande avgav samma dag en formell förklaring inför parlamentet, i vilken han gav stöd åt denna begäran. Den 11 december 2002 föreslog kommissionen ändringar av beslut 1999/468/EG, och ingav sedermera ett ändrat förslag den 22 april 2004. Europaparlamentet anser inte att dess lagstiftande befogenheter beaktas i detta förslag. Europaparlamentet anser att parlamentet och rådet bör ges möjlighet att yttra sig över överförandet av genomförandebefogenheter till kommissionen inom en fastställd tidsfrist. Det är därför rimligt att begränsa den period under vilken kommissionen får anta genomförandeåtgärder.

| (66) | Europaparlamentet bör ges en tidsfrist om tre månader från och med det datum då förslag till ändringar och tillämpningsåtgärder överlämnas för att behandla dessa och avge ett yttrande. Det bör emellertid vara möjligt att korta ned denna tidsfrist i brådskande och vederbörligen motiverade fall. Om parlamentet under denna period antar en resolution bör kommissionen på nytt behandla förslagen till ändringar eller åtgärder. |
| --- | --- |

(66)

Europaparlamentet bör ges en tidsfrist om tre månader från och med det datum då förslag till ändringar och tillämpningsåtgärder överlämnas för att behandla dessa och avge ett yttrande. Det bör emellertid vara möjligt att korta ned denna tidsfrist i brådskande och vederbörligen motiverade fall. Om parlamentet under denna period antar en resolution bör kommissionen på nytt behandla förslagen till ändringar eller åtgärder.

| (67) | För att undvika störningar på marknaderna och säkerställa kontinuitet i de övergripande kapitalbasnivåerna är det lämpligt att besluta om särskilda övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(67)

För att undvika störningar på marknaderna och säkerställa kontinuitet i de övergripande kapitalbasnivåerna är det lämpligt att besluta om särskilda övergångsbestämmelser.

| (68) | Mot bakgrund av att bestämmelserna om minimikrav på kapital är riskkänsliga är det önskvärt att det fortlöpande kontrolleras om de har väsentliga effekter på konjunkturcykeln. Kommissionen bör med beaktande av Europeiska centralbankens synpunkter överlämna rapporter i frågan till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(68)

Mot bakgrund av att bestämmelserna om minimikrav på kapital är riskkänsliga är det önskvärt att det fortlöpande kontrolleras om de har väsentliga effekter på konjunkturcykeln. Kommissionen bör med beaktande av Europeiska centralbankens synpunkter överlämna rapporter i frågan till Europaparlamentet och rådet.

| (69) | Harmonisering bör även ske beträffande nödvändiga förfaranden för övervakning av likviditetsrisker. |
| --- | --- |

(69)

Harmonisering bör även ske beträffande nödvändiga förfaranden för övervakning av likviditetsrisker.

| (70) | Denna rättsakt står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer framför allt i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

(70)

Denna rättsakt står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer framför allt i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter.

| (71) | Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör bara gälla de bestämmelser som har ändrats i väsentlig utsträckning jämfört med tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av de tidigare direktiven. |
| --- | --- |

(71)

Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör bara gälla de bestämmelser som har ändrats i väsentlig utsträckning jämfört med tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av de tidigare direktiven.

| (72) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i del B i bilaga XIII. |
| --- | --- |

(72)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i del B i bilaga XIII.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

1.   Genom detta direktiv fastställs bestämmelser i fråga om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut och om den finansiella tillsynen över sådana institut.

2.   Artikel 39 och avsnitt 1 i kapitel 4 i avdelning V skall gälla för finansiella holdingföretag och holdingföretag med blandad verksamhet med huvudkontor i gemenskapen.

3.   De institut som permanent undantagits enligt artikel 2, dock inte medlemsstaternas centralbanker, skall behandlas som finansiella institut vid tillämpning av artikel 39 och avsnitt 1 i kapitel 4 i avdelning V.

Artikel 2

Detta direktiv skall inte gälla följande:

| — | Medlemsstaternas centralbanker. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas centralbanker.

| — | Postgiroinstitut. |
| --- | --- |

—

Postgiroinstitut.

| — | I Belgien, ”Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut”. |
| --- | --- |

—

I Belgien, ”Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut”.

| — | I Danmark, ”Dansk Eksportfinansieringsfond”, ”Danmarks Skibskreditfond”, ”Dansk Landbrugs Realkreditfond” och ”Kommunekredit”. |
| --- | --- |

—

I Danmark, ”Dansk Eksportfinansieringsfond”, ”Danmarks Skibskreditfond”, ”Dansk Landbrugs Realkreditfond” och ”Kommunekredit”.

| — | I Tyskland, ”Kreditanstalt für Wiederaufbau”, företag som med stöd av ”Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz” är erkända för genomförande av statlig bostadspolitik och som inte huvudsakligen bedriver bankverksamhet samt företag som i enlighet med samma lag anses som allmännyttiga bostadsföretag. |
| --- | --- |

—

I Tyskland, ”Kreditanstalt für Wiederaufbau”, företag som med stöd av ”Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz” är erkända för genomförande av statlig bostadspolitik och som inte huvudsakligen bedriver bankverksamhet samt företag som i enlighet med samma lag anses som allmännyttiga bostadsföretag.

| — | I Grekland, ”Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων” (Tamio Parakatathikon kai Danion). |
| --- | --- |

—

I Grekland, ”Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων” (Tamio Parakatathikon kai Danion).

| — | I Spanien, ”Instituto de Crédito Oficial”. |
| --- | --- |

—

I Spanien, ”Instituto de Crédito Oficial”.

| — | I Frankrike, ”Caisse des dépots et consignations”. |
| --- | --- |

—

I Frankrike, ”Caisse des dépots et consignations”.

| — | I Irland, ”credit unions” och ”friendly societies”. |
| --- | --- |

—

I Irland, ”credit unions” och ”friendly societies”.

| — | I Italien, ”Cassa Depositi e Prestiti”. |
| --- | --- |

—

I Italien, ”Cassa Depositi e Prestiti”.

| — | I Lettland, 'krājaizdevu sabiedrības', företag som är erkända enligt 'krājaizdevu sabiedrību likums' som kooperativa företag som utför finansiella tjänster enbart för sina medlemmar. |
| --- | --- |

—

I Lettland, 'krājaizdevu sabiedrības', företag som är erkända enligt 'krājaizdevu sabiedrību likums' som kooperativa företag som utför finansiella tjänster enbart för sina medlemmar.

| — | I Litauen, ”kredito unijos” förutom ”Centrinė kredito unija”. |
| --- | --- |

—

I Litauen, ”kredito unijos” förutom ”Centrinė kredito unija”.

| — | I Ungern, ”Magyar Fejlesztési Bank Rt.” och ”Magyar Export-Import Bank Rt.”. |
| --- | --- |

—

I Ungern, ”Magyar Fejlesztési Bank Rt.” och ”Magyar Export-Import Bank Rt.”.

| — | I Nederländerna, ”Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV”, ”NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij”, ”NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering” och ”Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV”. |
| --- | --- |

—

I Nederländerna, ”Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV”, ”NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij”, ”NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering” och ”Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV”.

| — | I Österrike, företag som är godkända som allmännyttiga byggnadsföretag och ”Österreichische Kontrollbank AG”. |
| --- | --- |

—

I Österrike, företag som är godkända som allmännyttiga byggnadsföretag och ”Österreichische Kontrollbank AG”.

| — | I Polen, ”Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe” och ”Bank Gospodarstwa Krajowego”. |
| --- | --- |

—

I Polen, ”Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe” och ”Bank Gospodarstwa Krajowego”.

| — | I Portugal, ”Caixas Económicas” som fanns den 1 januari 1986, med undantag av, å ena sidan, dem som blivit aktiebolag samt, å andra sidan, ”Caixa Económica Montepio Geral”. |
| --- | --- |

—

I Portugal, ”Caixas Económicas” som fanns den 1 januari 1986, med undantag av, å ena sidan, dem som blivit aktiebolag samt, å andra sidan, ”Caixa Económica Montepio Geral”.

| — | I Finland, ”Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB” och ”Finnvera Oyj/Finnvera Abp”. |
| --- | --- |

—

I Finland, ”Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB” och ”Finnvera Oyj/Finnvera Abp”.

| — | I Sverige, ”Svenska Skeppshypotekskassan”. |
| --- | --- |

—

I Sverige, ”Svenska Skeppshypotekskassan”.

| — | I Förenade kungariket, ”National Savings Bank”, ”Commenwealth Development Finance Company Ltd”, ”Agricultural Mortgage Corporation Ltd”, ”Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd”, ”Crown Agents for overseas governments and administrations”, ”credit unions” och ”municipal banks”. |
| --- | --- |

—

I Förenade kungariket, ”National Savings Bank”, ”Commenwealth Development Finance Company Ltd”, ”Agricultural Mortgage Corporation Ltd”, ”Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd”, ”Crown Agents for overseas governments and administrations”, ”credit unions” och ”municipal banks”.

Artikel 3

1.   Ett eller flera kreditinstitut som fanns i en medlemsstat den 15 december 1977 och som, vid detta datum, var varaktigt underställt en i samma medlemsstat etablerad central företagsenhet som övervakar institutet, får undantas från tillämpning av villkorsbestämmelserna i artiklarna 7 och 11.1, förutsatt att, senast den 15 december 1979, den nationella lagstiftningen innehåller följande:

| a) | Antingen gäller solidariskt ansvar för åtaganden som gjorts av den centrala företagsenheten och dess underställda institut eller också garanteras de senare institutens åtaganden fullt ut av den centrala företagsenheten. |
| --- | --- |

a)

Antingen gäller solidariskt ansvar för åtaganden som gjorts av den centrala företagsenheten och dess underställda institut eller också garanteras de senare institutens åtaganden fullt ut av den centrala företagsenheten.

| b) | Soliditeten och likviditeten hos den centrala företagsenheten och alla dess underställda institut övervakas sammantaget, på grundval av sammanställd redovisning. |
| --- | --- |

b)

Soliditeten och likviditeten hos den centrala företagsenheten och alla dess underställda institut övervakas sammantaget, på grundval av sammanställd redovisning.

| c) | Den centrala företagsenhetens verkställande ledning är bemyndigad att utfärda instruktioner till den verkställande ledningen för varje underställt institut. |
| --- | --- |

c)

Den centrala företagsenhetens verkställande ledning är bemyndigad att utfärda instruktioner till den verkställande ledningen för varje underställt institut.

Vad som sägs i första stycket gäller även lokalt verksamma kreditinstitut, som efter den 15 december 1977 stadigvarande knutits till en central företagsenhet i den mening som anges i första stycket, ifall det är fråga om en normal utvidgning av företagsnätet.

I fråga om andra kreditinstitut än sådana som etableras på nyligen uppdämt vattenområde eller som tillkommit genom uppdelning eller sammanslagning av befintliga institut, organisatoriskt beroende av eller underordnade den centrala företagsenheten, får kommissionen enligt förfarandet i artikel 151.2 utfärda ytterligare bestämmelser om tillämpningen av andra stycket, inbegripet beslut om upphävande av undantag enligt första stycket, i fall då den finner att anknytningen av nya institut, som drar fördel av bestämmelserna i andra stycket, kan snedvrida konkurrensen.

2.   Ett kreditinstitut som avses i punkt 1 första stycket får också undantas från tillämpningen av artiklarna 9 och 10 samt även avsnitten 2–6 i kapitel 2 samt kapitel 3 i avdelning V, under förutsättning, utan att tillämpningen av nämnda bestämmelser på den centrala företagsenheten påverkas, att helheten bestående av den centrala företagsenheten och underställda institut omfattas av dessa bestämmelser på gruppnivå.

Om undantag görs, skall artiklarna 16, 23, 24, 25, 26.1–3 och 28–37 tillämpas på den centrala företagsenhetens och de underställda institutens sammantagna rörelse.

Artikel 4

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | kreditinstitut:






  a) | ett företag vars verksamhet består i att från allmänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel och att bevilja krediter för egen räkning, eller |
| --- | --- | --- |

1.

kreditinstitut:

a)

ett företag vars verksamhet består i att från allmänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel och att bevilja krediter för egen räkning, eller

| b) | ett institut för elektroniska pengar i enlighet med direktiv 2000/46/EG (13). |
| --- | --- |

b)

ett institut för elektroniska pengar i enlighet med direktiv 2000/46/EG (13).

| 2. | auktorisation: ett myndighetstillstånd i någon form innebärande en rätt för kreditinstitut att driva verksamhet. |
| --- | --- |

2.

auktorisation: ett myndighetstillstånd i någon form innebärande en rätt för kreditinstitut att driva verksamhet.

| 3. | filial: ett driftställe som utgör en legalt beroende del av ett kreditinstitut och som självständigt utför alla eller vissa av de transaktioner som är hänförliga till verksamhet i kreditinstitut. |
| --- | --- |

3.

filial: ett driftställe som utgör en legalt beroende del av ett kreditinstitut och som självständigt utför alla eller vissa av de transaktioner som är hänförliga till verksamhet i kreditinstitut.

| 4. | behöriga myndigheter: de nationella myndigheter som enligt lag eller annan författning har behörighet att utöva tillsyn över kreditinstitut. |
| --- | --- |

4.

behöriga myndigheter: de nationella myndigheter som enligt lag eller annan författning har behörighet att utöva tillsyn över kreditinstitut.

| 5. | finansiella institut: företag som inte är kreditinstitut men vars huvudsakliga verksamhet består i att förvärva aktier eller andelar eller att utföra en eller flera av de verksamheter som är upptagna i punkterna 2–12 i bilaga I. |
| --- | --- |

5.

finansiella institut: företag som inte är kreditinstitut men vars huvudsakliga verksamhet består i att förvärva aktier eller andelar eller att utföra en eller flera av de verksamheter som är upptagna i punkterna 2–12 i bilaga I.

| 6. | institut: vid tillämpning av avsnitten 2–3 i kapitel 2 i avdelning V, institut enligt definitionen i artikel 3.1 c i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

6.

institut: vid tillämpning av avsnitten 2–3 i kapitel 2 i avdelning V, institut enligt definitionen i artikel 3.1 c i direktiv 2006/.../EG.

| 7. | hemmedlemsstat: den medlemsstat i vilken ett kreditinstitut har blivit auktoriserat i enlighet med artiklarna 6–9 och 11–14. |
| --- | --- |

7.

hemmedlemsstat: den medlemsstat i vilken ett kreditinstitut har blivit auktoriserat i enlighet med artiklarna 6–9 och 11–14.

| 8. | värdmedlemsstat: den medlemsstat i vilken ett kreditinstitut har en filial eller där det tillhandahåller tjänster. |
| --- | --- |

8.

värdmedlemsstat: den medlemsstat i vilken ett kreditinstitut har en filial eller där det tillhandahåller tjänster.

| 9. | ägarkontroll: förhållandet mellan ett moderföretag och ett dotterföretag, såsom definieras i artikel 1 i direktiv 83/349/EEG eller ett motsvarande förhållande mellan en fysisk eller juridisk person och ett företag. |
| --- | --- |

9.

ägarkontroll: förhållandet mellan ett moderföretag och ett dotterföretag, såsom definieras i artikel 1 i direktiv 83/349/EEG eller ett motsvarande förhållande mellan en fysisk eller juridisk person och ett företag.

| 10. | ägarintresse: vid tillämpningen av punkterna o och p i artikel 57 och artiklarna 71–73 samt kapitel 4 i avdelning V, ägarintresse i den mening som avses i artikel 17 första meningen i rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa former av bolag (14) eller direkt eller indirekt innehav av 20 % eller mer av rösterna eller kapitalet i ett företag. |
| --- | --- |

10.

ägarintresse: vid tillämpningen av punkterna o och p i artikel 57 och artiklarna 71–73 samt kapitel 4 i avdelning V, ägarintresse i den mening som avses i artikel 17 första meningen i rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa former av bolag (14) eller direkt eller indirekt innehav av 20 % eller mer av rösterna eller kapitalet i ett företag.

| 11. | 11 kvalificerat innehav: ett direkt eller indirekt ägande i ett företag, där innehavet representerar 10 % eller mer av kapitalet eller samtliga röster eller som möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av detta företag. |
| --- | --- |

11.

11 kvalificerat innehav: ett direkt eller indirekt ägande i ett företag, där innehavet representerar 10 % eller mer av kapitalet eller samtliga röster eller som möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av detta företag.

| 12. | moderföretag:






  a) | ett moderföretag så som definieras i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG. |
| --- | --- | --- |

12.

moderföretag:

a)

ett moderföretag så som definieras i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG.

| b) | vid tillämpningen av artiklarna 71–73 samt avsnitt 5 i kapitel 2 och kapitel 4 i avdelning V skall ett moderföretag enligt definitionen i artikel 1.1 i direktiv 83/349/EEG samt alla företag som enligt de behöriga myndigheternas bedömning utövar ett bestämmande inflytande över ett annat företag betraktas som moderföretag. |
| --- | --- |

b)

vid tillämpningen av artiklarna 71–73 samt avsnitt 5 i kapitel 2 och kapitel 4 i avdelning V skall ett moderföretag enligt definitionen i artikel 1.1 i direktiv 83/349/EEG samt alla företag som enligt de behöriga myndigheternas bedömning utövar ett bestämmande inflytande över ett annat företag betraktas som moderföretag.

| 13. | dotterföretag:






  a) | ett dotterföretag så som definieras i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG. |
| --- | --- | --- |

13.

dotterföretag:

a)

ett dotterföretag så som definieras i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG.

| b) | vid tillämpningen av artiklarna 71–73 samt avsnitt 5 i kapitel 2 och kapitel 4 i avdelning V är ett dotterföretag ett företag enligt definitionen i artikel 1.1 i direktiv 83/349/EEG samt alla företag över vilka ett annat företag (moderföretag) enligt de behöriga myndigheternas bedömning utövar ett faktiskt bestämmande inflytande. |
| --- | --- |

b)

vid tillämpningen av artiklarna 71–73 samt avsnitt 5 i kapitel 2 och kapitel 4 i avdelning V är ett dotterföretag ett företag enligt definitionen i artikel 1.1 i direktiv 83/349/EEG samt alla företag över vilka ett annat företag (moderföretag) enligt de behöriga myndigheternas bedömning utövar ett faktiskt bestämmande inflytande.

Ett dotterföretag till ett dotterföretag skall också anses som ett dotterföretag till det moderföretag som är överordnat dessa företag.

| 14. | moderkreditinstitut i en medlemsstat: ett kreditinstitut som har ett kreditinstitut eller ett finansiellt institut som dotterföretag, eller som har ett ägarintresse i ett sådant institut, och som inte självt är ett dotterföretag till ett annat kreditinstitut som auktoriserats i samma medlemsstat eller till ett finansiellt holdingföretag som är etablerat i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

14.

moderkreditinstitut i en medlemsstat: ett kreditinstitut som har ett kreditinstitut eller ett finansiellt institut som dotterföretag, eller som har ett ägarintresse i ett sådant institut, och som inte självt är ett dotterföretag till ett annat kreditinstitut som auktoriserats i samma medlemsstat eller till ett finansiellt holdingföretag som är etablerat i samma medlemsstat.

| 15. | finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat: ett finansiellt holdingföretag som inte självt är ett dotterföretag till ett kreditinstitut som auktoriserats i samma medlemsstat eller till ett finansiellt holdingföretag som är etablerat i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

15.

finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat: ett finansiellt holdingföretag som inte självt är ett dotterföretag till ett kreditinstitut som auktoriserats i samma medlemsstat eller till ett finansiellt holdingföretag som är etablerat i samma medlemsstat.

| 16. | moderkreditinstitut inom EU: ett moderkreditinstitut i en medlemsstat som inte självt är ett dotterföretag till ett kreditinstitut som auktoriserats i någon medlemsstat eller till ett finansiellt holdingföretag som är etablerat i någon medlemsstat. |
| --- | --- |

16.

moderkreditinstitut inom EU: ett moderkreditinstitut i en medlemsstat som inte självt är ett dotterföretag till ett kreditinstitut som auktoriserats i någon medlemsstat eller till ett finansiellt holdingföretag som är etablerat i någon medlemsstat.

| 17. | finansiellt moderholdingföretag inom EU: ett finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat som inte är ett dotterföretag till ett kreditinstitut som auktoriserats i någon medlemsstat eller till ett annat finansiellt holdingföretag som är etablerat i någon medlemsstat. |
| --- | --- |

17.

finansiellt moderholdingföretag inom EU: ett finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat som inte är ett dotterföretag till ett kreditinstitut som auktoriserats i någon medlemsstat eller till ett annat finansiellt holdingföretag som är etablerat i någon medlemsstat.

| 18. | offentliga organ: icke-kommersiella administrativa organ som är ansvariga inför nationella regeringar eller delstatliga eller lokala självstyrelseorgan och myndigheter eller myndigheter som enligt de behöriga myndigheternas uppfattning utövar samma ansvar som delstatliga och lokala myndigheter, eller icke-kommersiella företag som ägs av nationella regeringar som har uttryckliga garantiordningar, och kan omfatta självstyrande organ reglerade av lag som står under offentlig tillsyn. |
| --- | --- |

18.

offentliga organ: icke-kommersiella administrativa organ som är ansvariga inför nationella regeringar eller delstatliga eller lokala självstyrelseorgan och myndigheter eller myndigheter som enligt de behöriga myndigheternas uppfattning utövar samma ansvar som delstatliga och lokala myndigheter, eller icke-kommersiella företag som ägs av nationella regeringar som har uttryckliga garantiordningar, och kan omfatta självstyrande organ reglerade av lag som står under offentlig tillsyn.

| 19. | finansiellt holdingföretag: ett finansiellt institut vars dotterföretag uteslutande eller huvudsakligen är kreditinstitut eller finansiella institut, varvid minst ett av dotterföretagen skall vara ett kreditinstitut, och som inte är ett blandat finansiellt holdingföretag i den mening som avses i artikel 2.15 i direktiv 2002/87/EG (15). |
| --- | --- |

19.

finansiellt holdingföretag: ett finansiellt institut vars dotterföretag uteslutande eller huvudsakligen är kreditinstitut eller finansiella institut, varvid minst ett av dotterföretagen skall vara ett kreditinstitut, och som inte är ett blandat finansiellt holdingföretag i den mening som avses i artikel 2.15 i direktiv 2002/87/EG (15).

| 20. | holdingföretag med blandad verksamhet: ett moderföretag som inte är ett finansiellt holdingföretag, ett kreditinstitut eller ett blandat finansiellt holdingföretag i den mening som avses i artikel 2.15 i direktiv 2002/87/EG, och som har minst ett kreditinstitut bland sina dotterföretag. |
| --- | --- |

20.

holdingföretag med blandad verksamhet: ett moderföretag som inte är ett finansiellt holdingföretag, ett kreditinstitut eller ett blandat finansiellt holdingföretag i den mening som avses i artikel 2.15 i direktiv 2002/87/EG, och som har minst ett kreditinstitut bland sina dotterföretag.

| 21. | företag som tillhandahåller anknutna tjänster: ett företag vars huvudsakliga verksamhet består i att äga eller förvalta fast egendom, tillhandahålla datatjänster eller bedriva annan liknande verksamhet som har samband med ett eller flera kreditinstituts huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

21.

företag som tillhandahåller anknutna tjänster: ett företag vars huvudsakliga verksamhet består i att äga eller förvalta fast egendom, tillhandahålla datatjänster eller bedriva annan liknande verksamhet som har samband med ett eller flera kreditinstituts huvudsakliga verksamhet.

| 22. | operativ risk: risken för förluster till följd av icke ändamålsenliga eller inte fungerande interna förfaranden, mänskliga fel, system eller yttre händelser, inbegripet rättsliga risker. |
| --- | --- |

22.

operativ risk: risken för förluster till följd av icke ändamålsenliga eller inte fungerande interna förfaranden, mänskliga fel, system eller yttre händelser, inbegripet rättsliga risker.

| 23. | centralbanker: Om inte annat anges, avses även Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

23.

centralbanker: Om inte annat anges, avses även Europeiska centralbanken.

| 24. | utspädningsrisk: risken för att beloppet av en fordran minskas på grund av krediteringar, kontant eller i annan form, till gäldenären. |
| --- | --- |

24.

utspädningsrisk: risken för att beloppet av en fordran minskas på grund av krediteringar, kontant eller i annan form, till gäldenären.

| 25. | sannolikhet för fallissemang (PD – ”probability of default”): sannolikheten för en motparts fallissemang under en ettårsperiod. |
| --- | --- |

25.

sannolikhet för fallissemang (PD – ”probability of default”): sannolikheten för en motparts fallissemang under en ettårsperiod.

| 26. | förlust: vid tillämpning av avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V, ekonomisk förlust, inbegripet väsentliga diskonteringseffekter och väsentliga direkta eller indirekta kostnader vid inkassering av instrumentet. |
| --- | --- |

26.

förlust: vid tillämpning av avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V, ekonomisk förlust, inbegripet väsentliga diskonteringseffekter och väsentliga direkta eller indirekta kostnader vid inkassering av instrumentet.

| 27. | förlust vid fallissemang (LGD – ”loss given default”): kvoten av förlusten på en exponering till följd av en motparts fallissemang och det utestående beloppet vid tiden för detta. |
| --- | --- |

27.

förlust vid fallissemang (LGD – ”loss given default”): kvoten av förlusten på en exponering till följd av en motparts fallissemang och det utestående beloppet vid tiden för detta.

| 28. | konverteringsfaktor: kvoten av det för närvarande outnyttjade beloppet av ett åtagande som kommer att vara utnyttjat och utestående i händelse av fallissemang och det för närvarande outnyttjade beloppet av åtagandet, varvid åtagandets storlek skall fastställas genom den aviserade limiten såvida inte den icke aviserade limiten är högre. |
| --- | --- |

28.

konverteringsfaktor: kvoten av det för närvarande outnyttjade beloppet av ett åtagande som kommer att vara utnyttjat och utestående i händelse av fallissemang och det för närvarande outnyttjade beloppet av åtagandet, varvid åtagandets storlek skall fastställas genom den aviserade limiten såvida inte den icke aviserade limiten är högre.

| 29. | förväntad förlust (EL – ”expected loss”): vid tillämpningen av avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V, kvoten av det belopp som förväntas gå förlorat av en exponering till följd av möjligt fallissemang för en motpart eller utspädning under en ettårsperiod och det belopp som blir utestående vid fallissemang. |
| --- | --- |

29.

förväntad förlust (EL – ”expected loss”): vid tillämpningen av avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V, kvoten av det belopp som förväntas gå förlorat av en exponering till följd av möjligt fallissemang för en motpart eller utspädning under en ettårsperiod och det belopp som blir utestående vid fallissemang.

| 30. | kreditriskreducering: en teknik som används av kreditinstitut för att minska den kreditrisk som är förenad med en eller flera exponeringar som kreditinstitut fortfarande innehar. |
| --- | --- |

30.

kreditriskreducering: en teknik som används av kreditinstitut för att minska den kreditrisk som är förenad med en eller flera exponeringar som kreditinstitut fortfarande innehar.

| 31. | förbetalt kreditriskskydd: en teknik för kreditriskreducering, där minskningen av kreditrisken för ett kreditinstituts exponering följer av en rätt för kreditinstitutet att, i händelse av en motparts fallissemang eller om andra särskilt angivna kredithändelser som rör motparten inträffar, likvidera, få överförda, förvärva eller behålla vissa tillgångar eller belopp eller att minska beloppet för exponeringen till, eller ersätta den med, det belopp som motsvarar skillnaden mellan beloppet för exponeringen och beloppet för en fordran på kreditinstitutet. |
| --- | --- |

31.

förbetalt kreditriskskydd: en teknik för kreditriskreducering, där minskningen av kreditrisken för ett kreditinstituts exponering följer av en rätt för kreditinstitutet att, i händelse av en motparts fallissemang eller om andra särskilt angivna kredithändelser som rör motparten inträffar, likvidera, få överförda, förvärva eller behålla vissa tillgångar eller belopp eller att minska beloppet för exponeringen till, eller ersätta den med, det belopp som motsvarar skillnaden mellan beloppet för exponeringen och beloppet för en fordran på kreditinstitutet.

| 32. | obetalt kreditriskskydd: en teknik för kreditriskreducering, där minskningen av kreditrisken för ett kreditinstituts exponering följer av att tredje man åtagit sig att betala ett belopp i händelse av en låntagares fallissemang, eller om andra särskilt angivna kredithändelser inträffar. |
| --- | --- |

32.

obetalt kreditriskskydd: en teknik för kreditriskreducering, där minskningen av kreditrisken för ett kreditinstituts exponering följer av att tredje man åtagit sig att betala ett belopp i händelse av en låntagares fallissemang, eller om andra särskilt angivna kredithändelser inträffar.

| 33. | repa: varje transaktion som regleras av ett avtal som omfattas av definitionen av ”repa” eller ”omvänd repa” i artikel 3.1 m i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

33.

repa: varje transaktion som regleras av ett avtal som omfattas av definitionen av ”repa” eller ”omvänd repa” i artikel 3.1 m i direktiv 2006/.../EG.

| 34. | värdepappers- eller råvarulån: varje transaktion som omfattas av definitionen av ”värdepappers- eller råvarulån” (inlåning och utlåning) i artikel 3.1 n i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

34.

värdepappers- eller råvarulån: varje transaktion som omfattas av definitionen av ”värdepappers- eller råvarulån” (inlåning och utlåning) i artikel 3.1 n i direktiv 2006/.../EG.

| 35. | kontantliknande instrument: ett insättningsbevis eller liknande instrument som utfärdats av det utlånande kreditinstitutet. |
| --- | --- |

35.

kontantliknande instrument: ett insättningsbevis eller liknande instrument som utfärdats av det utlånande kreditinstitutet.

| 36. | värdepapperisering: en transaktion eller ett program varigenom den kreditrisk som är förenad med en exponering eller en grupp exponeringar delas upp i trancher, och som har följande egenskaper:






  a) | Betalningarna inom ramen för transaktionen eller programmet är beroende av utvecklingen av exponeringen eller gruppen av exponeringar. |
| --- | --- | --- |

36.

värdepapperisering: en transaktion eller ett program varigenom den kreditrisk som är förenad med en exponering eller en grupp exponeringar delas upp i trancher, och som har följande egenskaper:

a)

Betalningarna inom ramen för transaktionen eller programmet är beroende av utvecklingen av exponeringen eller gruppen av exponeringar.

| b) | Prioriteringen av trancherna avgör hur förluster fördelas under den tid transaktionen eller programmet pågår. |
| --- | --- |

b)

Prioriteringen av trancherna avgör hur förluster fördelas under den tid transaktionen eller programmet pågår.

| 37. | traditionell värdepapperisering: värdepapperisering vid vilken de exponeringar som värdepapperiseras överförs ekonomiskt till ett specialföretag för värdepapperisering som utfärdar värdepapper. Detta skall ske genom att ägandet av de värdepapperiserade tillgångarna överförs från det kreditinstitut som är originator eller genom sekundärt deltagande. De utfärdade värdepapperen medför inga betalningsförpliktelser för det kreditinstitut som är originator. |
| --- | --- |

37.

traditionell värdepapperisering: värdepapperisering vid vilken de exponeringar som värdepapperiseras överförs ekonomiskt till ett specialföretag för värdepapperisering som utfärdar värdepapper. Detta skall ske genom att ägandet av de värdepapperiserade tillgångarna överförs från det kreditinstitut som är originator eller genom sekundärt deltagande. De utfärdade värdepapperen medför inga betalningsförpliktelser för det kreditinstitut som är originator.

| 38. | syntetisk värdepapperisering: värdepapperisering vid vilken uppdelningen på trancher görs genom kreditderivat eller garantier, medan gruppen av exponeringar inte avlägsnas från balansräkningen för det kreditinstitut som är originator. |
| --- | --- |

38.

syntetisk värdepapperisering: värdepapperisering vid vilken uppdelningen på trancher görs genom kreditderivat eller garantier, medan gruppen av exponeringar inte avlägsnas från balansräkningen för det kreditinstitut som är originator.

| 39. | tranch: genom avtal fastställt segment av den kreditrisk som är förenad med en eller flera exponeringar, varvid en position i segmentet medför större eller mindre risk för kreditförlust än en position på samma belopp i varje annat sådant segment, utan beaktande av kreditriskskydd som ges av tredje man direkt till innehavarna av positioner i segmentet eller i andra segment. |
| --- | --- |

39.

tranch: genom avtal fastställt segment av den kreditrisk som är förenad med en eller flera exponeringar, varvid en position i segmentet medför större eller mindre risk för kreditförlust än en position på samma belopp i varje annat sådant segment, utan beaktande av kreditriskskydd som ges av tredje man direkt till innehavarna av positioner i segmentet eller i andra segment.

| 40. | position i värdepapperisering: exponering mot en värdepapperisering. |
| --- | --- |

40.

position i värdepapperisering: exponering mot en värdepapperisering.

| 41. | originator: endera av följande:






  a) | En enhet som, själv eller via anknutna enheter, direkt eller indirekt, var part i det ursprungliga avtal som gav upphov till de förpliktelser eller potentiella förpliktelser för gäldenären, eller den potentiella gäldenären, som ligger till grund för den exponering som värdepapperiseras. |
| --- | --- | --- |

41.

originator: endera av följande:

a)

En enhet som, själv eller via anknutna enheter, direkt eller indirekt, var part i det ursprungliga avtal som gav upphov till de förpliktelser eller potentiella förpliktelser för gäldenären, eller den potentiella gäldenären, som ligger till grund för den exponering som värdepapperiseras.

| b) | En enhet som förvärvar tredje mans exponeringar, tar upp dem i sin balansräkning och därefter värdepapperiserar dem. |
| --- | --- |

b)

En enhet som förvärvar tredje mans exponeringar, tar upp dem i sin balansräkning och därefter värdepapperiserar dem.

| 42. | medverkande institut: ett kreditinstitut, annat än det kreditinstitut som är originator, som upprättar och förvaltar ett tillgångsbaserat certifikatprogram eller någon annan värdepapperisering som förvärvar exponeringar från tredje man. |
| --- | --- |

42.

medverkande institut: ett kreditinstitut, annat än det kreditinstitut som är originator, som upprättar och förvaltar ett tillgångsbaserat certifikatprogram eller någon annan värdepapperisering som förvärvar exponeringar från tredje man.

| 43. | kreditförstärkning: ett avtalsmässigt arrangemang, genom vilket kreditkvaliteten hos en position i en värdepapperisering förbättras i förhållande till om ingen förstärkning hade tillhandahållits, däribland även den förstärkning som ges genom lägre prioriterade trancher i värdepapperiseringen, och andra slag av kreditriskskydd. |
| --- | --- |

43.

kreditförstärkning: ett avtalsmässigt arrangemang, genom vilket kreditkvaliteten hos en position i en värdepapperisering förbättras i förhållande till om ingen förstärkning hade tillhandahållits, däribland även den förstärkning som ges genom lägre prioriterade trancher i värdepapperiseringen, och andra slag av kreditriskskydd.

| 44. | specialföretag för värdepapperisering (specialföretag): ett aktiebolag eller annan juridisk person, annan än ett kreditinstitut, som inrättats för att genomföra en eller flera värdepapperiseringstransaktioner, vars verksamhet inte går utöver vad som krävs för att genomföra denna uppgift, vars struktur är utformad för att avskilja specialföretagets förpliktelser från de förpliktelser det kreditinstitut som är originator har, och där de personer som har vinstintresse i företaget har obegränsad rätt att pantsätta eller omsätta dessa intressen. |
| --- | --- |

44.

specialföretag för värdepapperisering (specialföretag): ett aktiebolag eller annan juridisk person, annan än ett kreditinstitut, som inrättats för att genomföra en eller flera värdepapperiseringstransaktioner, vars verksamhet inte går utöver vad som krävs för att genomföra denna uppgift, vars struktur är utformad för att avskilja specialföretagets förpliktelser från de förpliktelser det kreditinstitut som är originator har, och där de personer som har vinstintresse i företaget har obegränsad rätt att pantsätta eller omsätta dessa intressen.

| 45. | grupp av kunder med inbördes anknytning:






  a) | två eller flera fysiska eller juridiska personer som, om inte annat visas, utgör en helhet ur risksynpunkt därför att någon av dem har direkt eller indirekt ägarinflytande över den eller de andra, eller |
| --- | --- | --- |

45.

grupp av kunder med inbördes anknytning:

a)

två eller flera fysiska eller juridiska personer som, om inte annat visas, utgör en helhet ur risksynpunkt därför att någon av dem har direkt eller indirekt ägarinflytande över den eller de andra, eller

| b) | två eller flera fysiska eller juridiska personer som utan att stå i sådant förhållande som avses i led a bör betraktas som en helhet ur risksynpunkt därför att de har sådan inbördes anknytning att någon eller samtliga av de övriga kan befaras råka i betalningssvårigheter om en av dem drabbas av ekonomiska problem. |
| --- | --- |

b)

två eller flera fysiska eller juridiska personer som utan att stå i sådant förhållande som avses i led a bör betraktas som en helhet ur risksynpunkt därför att de har sådan inbördes anknytning att någon eller samtliga av de övriga kan befaras råka i betalningssvårigheter om en av dem drabbas av ekonomiska problem.

| 46. | nära förbindelser: en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer är förenade på något av följande sätt:






  a) | Ägarintresse i form av ett innehav, direkt eller genom kontroll av 20 % eller mer av rösterna eller kapitalet i ett företag. |
| --- | --- | --- |

46.

nära förbindelser: en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer är förenade på något av följande sätt:

a)

Ägarintresse i form av ett innehav, direkt eller genom kontroll av 20 % eller mer av rösterna eller kapitalet i ett företag.

| b) | Kontroll. |
| --- | --- |

b)

Kontroll.

| c) | Det förhållandet att båda eller alla dessa personer kontrolleras genom en varaktig förbindelse till en och samma tredje man. |
| --- | --- |

c)

Det förhållandet att båda eller alla dessa personer kontrolleras genom en varaktig förbindelse till en och samma tredje man.

| 47. | erkända börser: börser som har erkänts som sådana av de behöriga myndigheterna och som uppfyller följande kriterier:






  a) | De verkar regelbundet. |
| --- | --- | --- |

47.

erkända börser: börser som har erkänts som sådana av de behöriga myndigheterna och som uppfyller följande kriterier:

a)

De verkar regelbundet.

| b) | De har regler som har utfärdats eller godkänts av lämpliga myndigheter i börsens hemland, i vilka villkoren för börsens verksamhet, villkoren för tillträde till börsen samt de villkor som ett kontrakt skall uppfylla innan det kan omsättas på börsen anges. |
| --- | --- |

b)

De har regler som har utfärdats eller godkänts av lämpliga myndigheter i börsens hemland, i vilka villkoren för börsens verksamhet, villkoren för tillträde till börsen samt de villkor som ett kontrakt skall uppfylla innan det kan omsättas på börsen anges.

| c) | De har ett clearingförfarande genom vilket kontrakt angivna i bilaga IV är föremål för dagliga marginalsäkerhetskrav som enligt de behöriga myndigheternas uppfattning ger ett lämpligt skydd. |
| --- | --- |

c)

De har ett clearingförfarande genom vilket kontrakt angivna i bilaga IV är föremål för dagliga marginalsäkerhetskrav som enligt de behöriga myndigheternas uppfattning ger ett lämpligt skydd.

Artikel 5

Medlemsstaterna skall förbjuda personer eller företag som inte är kreditinstitut att driva rörelse som omfattar att från allmänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel.

Första stycket skall inte gälla mottagande av insättningar eller andra medel i fall då återbetalningsskyldigheten åvilar en medlemsstat eller dess regionala eller lokala myndigheter eller offentliga internationella organ i vilka en eller flera medlemsstater ingår, inte heller i fall som är särskilt omfattade av nationell lagstiftning eller av gemenskapsrätten, allt under förutsättning att verksamheten är underkastad regler och övervakning till skydd för insättare och investerare samt är tillämplig i dessa fall.

AVDELNING II

VILLKOR FÖR RÄTTEN ATT STARTA OCH DRIVA VERKSAMHET I KREDITINSTITUT

Artikel 6

Medlemsstaterna skall föreskriva att kreditinstitut skall ha erhållit auktorisation innan de inleder sin verksamhet. Medlemsstaterna skall, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 7–12, fastställa de villkor som skall gälla för auktorisationen och anmäla dem till kommissionen.

Artikel 7

Medlemsstaterna skall föreskriva att det till varje ansökan om auktorisation skall fogas en verksamhetsplan i vilken bl.a. den tilltänkta verksamhetsinriktningen skall anges och kreditinstitutets organisationsstruktur beskrivas.

Artikel 8

Medlemsstaten får inte föreskriva att det vid prövning av en auktorisationsansökan skall tas hänsyn till marknadens ekonomiska behov.

Artikel 9

1.   Oberoende av de villkor som gäller enligt andra allmänt tillämpliga bestämmelser i nationell lag, skall de behöriga myndigheterna inte bevilja auktorisation i fall då kreditinstitutet inte har en särskild egen kapitalbas eller då startkapitalet är mindre än 5 000 000 euro.

Startkapitalet skall omfatta kapital och reserver som avses i artikel 57 a och b.

Medlemsstaterna får besluta att kreditinstitut, som inte uppfyller villkoren som rör en särskild egen kapitalbas och som existerade den 15 december 1979, får fortsätta att driva verksamhet. De får befria dessa företag från skyldighet att uppfylla villkoren enligt artikel 11.1 första stycket.

2.   Medlemsstaterna får, om följande villkor är uppfyllda, bevilja auktorisation för särskilda kategorier av kreditinstitut, vars startkapital uppgår till mindre belopp än som anges i punkt 1.

| a) | Startkapitalet skall uppgå till minst 1 000 000 euro. |
| --- | --- |

a)

Startkapitalet skall uppgå till minst 1 000 000 euro.

| b) | Medlemsstaten skall anmäla sina skäl för att utnyttja denna möjlighet till kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaten skall anmäla sina skäl för att utnyttja denna möjlighet till kommissionen.

| c) | Namnen på kreditinstituten skall efterföljas av en not om att de inte uppfyller kravet på startkapital enligt punkt 1 i den lista som avses i artikel 14. |
| --- | --- |

c)

Namnen på kreditinstituten skall efterföljas av en not om att de inte uppfyller kravet på startkapital enligt punkt 1 i den lista som avses i artikel 14.

Artikel 10

1.   Ett kreditinstituts kapitalbas får inte understiga beloppet för det startkapital som krävs enligt artikel 9 vid tidpunkten för auktorisation av institutet.

2.   Medlemsstaterna får besluta att kreditinstitut, som existerade den 1 januari 1993, och vars kapitalbas inte uppnådde den nivå för startkapital som föreskrivs i artikel 9, får fortsätta att driva verksamhet. I sådant fall får kapitalbasen inte tillåtas understiga den högsta beloppsnivå som uppnåtts efter den 22 december 1989.

3.   Om ägarkontrollen över ett sådant kreditinstitut som avses i punkt 2 övertas av en annan fysisk eller juridisk person än den som tidigare hade ägarkontroll över institutet, skall kreditinstitutets kapitalbas motsvara lägst den nivå som anges för startkapital i artikel 9.

4.   Under särskilda förhållanden och med behöriga myndigheters samtycke, får, vid fusion mellan två eller flera kreditinstitut som avses i punkt 2, kapitalbasen för det genom fusion bildade kreditinstitutet inte tillåtas underskrida summan av kapitalbaserna för de sammanslagna kreditinstituten vid tidpunkten för fusionen, intill dess de i artikel 9 angivna nivåerna har uppnåtts.

5.   Om kapitalbasen nedgått i fall som sägs i punkterna 1, 2 och 4, får behöriga myndigheter, då förhållandena motiverar det, medge ett kreditinstitut att inom viss tid vidta rättelse eller upphöra med sin verksamhet.

Artikel 11

1.   De behöriga myndigheterna skall bevilja auktorisation endast under förutsättning att verksamheten i kreditinstitutet i praktiken leds av minst två personer.

De får inte bevilja auktorisation om dessa personer inte är tillräckligt väl ansedda eller saknar tillräcklig erfarenhet för att kunna fullgöra sina uppgifter.

2.   Medlemsstaterna skall kräva följande:

| a) | Kreditinstitut som är juridiska personer och som enligt sin nationella lagstiftning har ett stadgeenligt säte skall ha sitt huvudkontor i samma medlemsstat som sitt stadgeenliga säte. |
| --- | --- |

a)

Kreditinstitut som är juridiska personer och som enligt sin nationella lagstiftning har ett stadgeenligt säte skall ha sitt huvudkontor i samma medlemsstat som sitt stadgeenliga säte.

| b) | Andra kreditinstitut skall ha sitt huvudkontor i den medlemsstat som auktoriserat institutet och i vilken de faktiskt bedriver sin verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Andra kreditinstitut skall ha sitt huvudkontor i den medlemsstat som auktoriserat institutet och i vilken de faktiskt bedriver sin verksamhet.

Artikel 12

1.   De behöriga myndigheterna får inte bevilja auktorisation för verksamhet i kreditinstitut om de inte fått information om vilka aktieägare eller medlemmar, fysiska eller juridiska personer, som direkt eller indirekt har kvalificerade innehav, och om storleken av sådana innehav.

Vid fastställandet av kvalificerade innehav inom ramen för denna artikel, skall beaktas vad som i artikel 92 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper (16) sägs om rösträtter.

2.   De behöriga myndigheterna får inte bevilja auktorisation om de, med hänsyn till behovet av sund och ansvarsfull ledning av kreditinstitut, bedömer att lämpligheten hos aktieägare eller medlemmar inte är tillfredsställande.

3.   Om det finns nära förbindelser mellan kreditinstitut och andra fysiska eller juridiska personer skall de behöriga myndigheterna endast bevilja auktorisation om dessa förbindelser inte hindrar myndigheterna från att utöva en effektiv tillsyn.

De behöriga myndigheterna får inte heller bevilja tillstånd om lagar och andra författningar i ett tredjeland, som gäller för en eller flera fysiska eller juridiska personer till vilka kreditinstitutet har nära förbindelser, eller svårigheter vid tillämpningen av dessa bestämmelser, hindrar myndigheterna från att utöva en effektiv tillsyn.

De behöriga myndigheterna skall kräva att kreditinstituten förser dem med erforderliga uppgifter för att de fortlöpande skall kunna övervaka att bestämmelserna i denna punkt efterlevs.

Artikel 13

När auktorisation inte beviljas skall beslutet motiveras och skälen ges sökanden till känna inom sex månader från det att ansökningen gjordes eller, om den då var ofullständig, från det att sökanden givit in sådan kompletterande information som krävs för beslut. Under alla förhållanden skall beslut fattas inom tolv månader från det att ansökningen mottagits.

Artikel 14

Varje auktorisation skall anmälas till kommissionen.

Namnen på varje enskilt kreditinstitut som har beviljats auktorisation skall uppföras på en förteckning. Kommissionen skall offentliggöra denna förteckning i Europeiska unionens officiella tidning och hålla den aktuell.

Artikel 15

1.   Den behöriga myndigheten skall, innan auktorisation beviljas för ett kreditinstitut, samråda med behöriga myndigheter i den andra berörda medlemsstaten i följande fall:

| a) | Kreditinstitutet i fråga är dotterföretag till ett kreditinstitut som är auktoriserat i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Kreditinstitutet i fråga är dotterföretag till ett kreditinstitut som är auktoriserat i en annan medlemsstat.

| b) | Kreditinstitutet i fråga är syskonföretag till ett kreditinstitut som är auktoriserat i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet i fråga är syskonföretag till ett kreditinstitut som är auktoriserat i en annan medlemsstat.

| c) | Kreditinstitutet i fråga står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett kreditinstitut auktoriserat i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstitutet i fråga står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett kreditinstitut auktoriserat i en annan medlemsstat.

2.   Den behöriga myndigheten skall, innan auktorisation beviljas för ett kreditinstitut, samråda med den behöriga myndighet i den andra berörda medlemsstaten som har ansvar för tillsynen över försäkringsföretag eller värdepappersföretag i följande fall:

| a) | Kreditinstitutet i fråga är dotterföretag till ett försäkringsföretag eller ett värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

Kreditinstitutet i fråga är dotterföretag till ett försäkringsföretag eller ett värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen.

| b) | Kreditinstitutet i fråga är syskonföretag till ett försäkringsföretag eller ett värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet i fråga är syskonföretag till ett försäkringsföretag eller ett värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen.

| c) | Kreditinstitutet i fråga står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett försäkringsföretag eller ett värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstitutet i fråga står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett försäkringsföretag eller ett värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen.

3.   De relevanta behöriga myndigheter som avses i punkterna 1 och 2 skall särskilt samråda med varandra särskilt när de bedömer aktieägarnas lämplighet och det goda anseendet och erfarenheten hos chefer som ingår i ledningen för en annan enhet i samma grupp. De skall till varandra överlämna alla uppgifter om aktieägarnas lämplighet och ledningens goda anseende och erfarenhet som är relevanta när det gäller att bevilja auktorisation samt fortlöpande bedöma efterlevnaden av uppställda verksamhetsvillkor.

Artikel 16

En värdmedlemsstat får, i fråga om filialer till kreditinstitut som är auktoriserade i andra medlemsstater, inte kräva vare sig auktorisation eller särskilt tillskjutet kapital. Beträffande etablering och tillsyn av sådana filialer skall bestämmelserna i artiklarna 22, 25, 26.1–3, 29–37 och 40 gälla.

Artikel 17

1.   De behöriga myndigheterna får återkalla en auktorisation, som beviljats ett kreditinstitut endast under förutsättning att institutet

| a) | inte utnyttjar auktorisationen inom tolv månader, uttryckligen avstår från auktorisationen, eller inte har bedrivit någon verksamhet på minst sex månader, om den berörda medlemsstaten inte har infört bestämmelser om att auktorisationen skall upphöra att gälla i sådana fall, |
| --- | --- |

a)

inte utnyttjar auktorisationen inom tolv månader, uttryckligen avstår från auktorisationen, eller inte har bedrivit någon verksamhet på minst sex månader, om den berörda medlemsstaten inte har infört bestämmelser om att auktorisationen skall upphöra att gälla i sådana fall,

| b) | har utverkat auktorisation på grundval av oriktiga uppgifter eller på något annat sätt i strid med gällande regler, |
| --- | --- |

b)

har utverkat auktorisation på grundval av oriktiga uppgifter eller på något annat sätt i strid med gällande regler,

| c) | inte längre uppfyller de villkor som gäller för auktorisationen, |
| --- | --- |

c)

inte längre uppfyller de villkor som gäller för auktorisationen,

| d) | inte längre har tillräcklig kapitalbas eller inte längre kan förväntas komma att fullgöra sina skyldigheter gentemot borgenärerna, särskilt då det inte längre föreligger säkerhet för anförtrodda medel, eller |
| --- | --- |

d)

inte längre har tillräcklig kapitalbas eller inte längre kan förväntas komma att fullgöra sina skyldigheter gentemot borgenärerna, särskilt då det inte längre föreligger säkerhet för anförtrodda medel, eller

| e) | omfattas av något annat fall där det i nationell lag föreskrivs att auktorisationen skall återkallas. |
| --- | --- |

e)

omfattas av något annat fall där det i nationell lag föreskrivs att auktorisationen skall återkallas.

2.   En återkallelse av en auktorisation skall motiveras och skälen ges dem till känna som berörs av beslutet. Sådana återkallelser skall anmälas till kommissionen.

Artikel 18

Ett kreditinstitut får i sin verksamhet, oavsett vilka regler som gäller i värdmedlemsstaten beträffande användningen av orden ”bank”, ”sparbank” och andra banknamn, inom gemenskapens hela område använda samma firma som institutet brukar i den medlemsstat, i vilken huvudkontoret finns. Om det föreligger risk för förväxling får värdmedlemsstaten i förtydligande syfte föreskriva att firman skall förses med ett förklarande tillägg.

Artikel 19

1.   Medlemsstaterna skall kräva att varje fysisk eller juridisk person, som avser att förvärva, direkt eller indirekt, ett kvalificerat innehav i ett kreditinstitut, underrättar behöriga myndigheter om storleken av det tilltänkta innehavet. En sådan fysisk eller juridisk person skall även underrätta behöriga myndigheter om den avser att öka sitt kvalificerade innehav i sådan mån att andelen av röstetalet eller kapitalet kommer att uppgå till 20 %, 33 % eller 50 %, eller så att kreditinstitutet kommer att få ställning av dotterföretag.

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 skall de behöriga myndigheterna ha rätt att, inom en tid av högst tre månader från det att underrättelse enligt första och andra styckena gjorts, motsätta sig förvärvet, om de, med hänsyn till behovet av sund och ansvarfull ledning av kreditinstitut, bedömer att lämpligheten inte är tillfredsställande hos personen i fråga. Om myndigheterna inte motsätter sig förvärvet, får de föreskriva en viss tid inom vilken det skall vara genomfört.

2.   Om den person som avser att förvärva det innehav som avses i punkt 1 är ett kreditinstitut, ett försäkringsföretag eller ett värdepappersföretag med auktorisation i en annan medlemsstat, eller moderföretag till ett kreditinstitut, ett försäkringsföretag eller ett värdepappersföretag med auktorisation i en annan medlemsstat, eller en fysisk eller juridisk person som har ägarkontroll över ett kreditinstitut, ett försäkringsföretag eller ett värdepappersföretag med auktorisation i en annan medlemsstat, och om det kreditinstitut som förvärvaren anser att ha ett innehav i som resultat av detta förvärv skulle komma att bli ett dotterföretag till förvärvaren eller hamna under dennas ägarkontroll, skall bedömningen av förvärvet föregås av ett sådant samråd som föreskrivs i artikel 15.

Artikel 20

Medlemsstaterna skall kräva att varje fysisk eller juridisk person, som avser att avyttra, direkt eller indirekt, ett kvalificerat innehav i ett kreditinstitut, först underrättar behöriga myndigheter om storleken av innehavet. En sådan fysisk eller juridisk person skall även underrätta behöriga myndigheter om den avser att minska sitt kvalificerade innehav så att andelen av röstetalet eller aktiekapitalet kommer att understiga 20 %, 33 % eller 50 % eller så att kreditinstitutets ställning som dotterföretag kommer att upphöra.

Artikel 21

1.   Ett kreditinstitut skall, då det får kännedom om sådana förvärv eller avyttringar av innehav i institutets kapital som får till följd att innehaven överstiger eller understiger något av de gränstal som anges i artikel 19.1 och artikel 20 underrätta de behöriga myndigheterna därom.

Varje kreditinstitut skall också, minst en gång om året, underrätta behöriga myndigheter om namnen på aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav samt om storleken på sådana innehav, såsom framgår exempelvis av uppgifter som lämnats vid bolagsstämma om aktieägare och medlemmar eller av uppgifter som redovisats i enlighet med föreskrifter som gäller för börsregistrerade bolag.

2.   Medlemsstaterna skall, i fall då de personer som avses i artikel 19.1, utövar sitt inflytande på ett sätt som är ägnat att vara till förfång för en sund och ansvarsfull ledning av institutet, föreskriva skyldighet för behöriga myndigheter att vidta lämpliga åtgärder för att förhållandet skall upphöra. Sådana åtgärder får bestå av förelägganden, sanktioner gentemot styrelsen och den verkställande ledningen samt av upphävande av rösträtt som är knuten till de ifrågavarande aktieägarnas eller medlemmarnas aktier eller andelar.

Motsvarande åtgärder skall vidtas i fråga om fysiska eller juridiska personer, som underlåter att lämna sådana underrättelser, som avses i artikel 19.1.

Om aktier eller andelar har förvärvats trots att behöriga myndigheter har motsatt sig förvärvet, skall medlemsstaterna, oavsett de åtgärder som i övrigt vidtas, föreskriva antingen att rösträtterna för sådana innehav inte får utövas eller att avgivna röster skall vara ogiltiga eller att de får förklaras ogiltiga.

3.   Vid fastställandet av kvalificerat innehav och andra nivåer av ägande som avses i denna artikel, skall beaktas vad som i artikel 92 i direktiv 2001/34/EG sägs om rösträtter.

Artikel 22

1.   Hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter skall kräva att varje kreditinstitut har effektiva styrformer, som bl.a. omfattar en tydlig organisationsstruktur med en väl definierad, överblickbar och konsekvent ansvarsfördelning, effektiva metoder för att identifiera, hantera, övervaka och rapportera de risker som kreditinstitutet är, eller skulle kunna bli, exponerat för och tillfredsställande rutiner för intern kontroll, däribland sunda förfaranden för administration och redovisning.

2.   De styrformer, metoder och rutiner som avses i punkt 1 skall omfatta hela verksamheten och stå i proportion till arten och omfattningen av kreditinstitutets verksamheter och till deras komplexitetsgrad. De tekniska kriterierna i bilaga V skall beaktas.

AVDELNING III

BESTÄMMELSER OM ETABLERINGSFRIHET OCH FRIHET ATT TILLHANDAHÅLLA TJÄNSTER

Avsnitt 1

Kreditinstitut

Artikel 23

Medlemsstaterna skall svara för att de verksamheter som anges i bilaga I får bedrivas inom det egna territoriet så som sägs i artiklarna 25, 26.1–3, 28.1–2 och 29–37, antingen genom etablering av en filial eller genom direkt tillhandahållande av tjänster, av varje kreditinstitut som är auktoriserat och underkastat tillsyn av behöriga myndigheter i en annan medlemsstat, förutsatt att verksamheterna omfattas av auktorisationen.

Avsnitt 2

Finansiella institut

Artikel 24

1.   Medlemsstaterna skall tillse att alla verksamheter som anges i bilaga I får bedrivas inom det egna territoriet i enlighet med i artiklarna 25, 26.1–3, 28.1–2 och 29–37, antingen genom etablering av en filial eller genom direkt tillhandahållande av tjänster, av varje finansiellt institut från en annan medlemsstat, i fall då institutet antingen är dotterföretag till ett kreditinstitut eller ägs gemensamt av två eller flera kreditinstitut, vars stadgar eller bolagsordning tillåter sådan verksamhet och vilka uppfyller samtliga följande villkor:

| a) | Moderföretaget eller moderföretagen skall vara auktoriserade som kreditinstitut i den medlemsstat vars lag gäller för det finansiella institutet. |
| --- | --- |

a)

Moderföretaget eller moderföretagen skall vara auktoriserade som kreditinstitut i den medlemsstat vars lag gäller för det finansiella institutet.

| b) | De ifrågavarande verksamheterna skall faktiskt bedrivas inom samma medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

b)

De ifrågavarande verksamheterna skall faktiskt bedrivas inom samma medlemsstats territorium.

| c) | Moderföretaget eller moderföretagen skall inneha 90 % eller mer av samtliga rösträtter i det finansiella institutet. |
| --- | --- |

c)

Moderföretaget eller moderföretagen skall inneha 90 % eller mer av samtliga rösträtter i det finansiella institutet.

| d) | Moderföretaget eller moderföretagen skall tillgodose behöriga myndigheters krav på sund förvaltning av det finansiella institutet och skall ha utfäst sig att, med samtycke av vederbörande hemmedlemsstats behöriga myndigheter, solidariskt svara för de åtaganden som det finansiella institutet gjort. |
| --- | --- |

d)

Moderföretaget eller moderföretagen skall tillgodose behöriga myndigheters krav på sund förvaltning av det finansiella institutet och skall ha utfäst sig att, med samtycke av vederbörande hemmedlemsstats behöriga myndigheter, solidariskt svara för de åtaganden som det finansiella institutet gjort.

| e) | Det finansiella institutet skall omfattas effektivt, särskilt med avseende på de ifrågavarande verksamheterna, av gruppbaserad tillsyn, som moderföretaget eller vart och ett av moderföretagen är föremål för i enlighet med avsnitt 1 i kapitel 4 i avdelning V särskilt beträffande kraven på miniminivån för kapitalbasen enligt artikel 75, kontroll av större engagemang och begränsning av innehav så som föreskrivs i artiklarna 120–122. |
| --- | --- |

e)

Det finansiella institutet skall omfattas effektivt, särskilt med avseende på de ifrågavarande verksamheterna, av gruppbaserad tillsyn, som moderföretaget eller vart och ett av moderföretagen är föremål för i enlighet med avsnitt 1 i kapitel 4 i avdelning V särskilt beträffande kraven på miniminivån för kapitalbasen enligt artikel 75, kontroll av större engagemang och begränsning av innehav så som föreskrivs i artiklarna 120–122.

Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter skall intyga och lämna det finansiella institutet bevis om att de nu angivna villkoren är uppfyllda. Beviset skall utgöra en del av den underrättelse som avses i artiklarna 25 och 28.

Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter skall svara för att tillsyn av det finansiella institutet sker i enlighet med artiklarna 10.1, 19–22, 40, 42–52 och 54.

2.   Om ett finansiellt institut som avses i punkt 1 första stycket inte längre uppfyller alla de föreskrivna villkoren, skall hemmedlemsstaten underrätta värdmedlemsstatens behöriga myndigheter. Värdmedlemsstatens lagar skall då gälla för det finansiella institutets verksamhet i värdmedlemsstaten.

3.   Punkterna 1 och 2 skall i tillämpliga delar gälla för dotterföretag till sådana finansiella institut som avses i punkt 1 första stycket.

Avsnitt 3

Utövande av etableringsrätten

Artikel 25

1.   Ett kreditinstitut som önskar etablera en filial på en annan medlemsstats territorium skall underrätta hemmedlemsstatens behöriga myndigheter därom.

2.   Medlemsstaterna skall föreskriva skyldighet för varje kreditinstitut, som önskar etablera en filial i en annan medlemsstat, att vid underrättelse enligt punkt 1 lämna uppgifter om följande:

| a) | Den medlemsstat på vars territorium etableringen avses ske. |
| --- | --- |

a)

Den medlemsstat på vars territorium etableringen avses ske.

| b) | En verksamhetsplan som anger bl.a. filialens tilltänkta affärsverksamhet och organisationsstruktur. |
| --- | --- |

b)

En verksamhetsplan som anger bl.a. filialens tilltänkta affärsverksamhet och organisationsstruktur.

| c) | En adress i värdmedlemsstaten där handlingar skall finnas tillgängliga. |
| --- | --- |

c)

En adress i värdmedlemsstaten där handlingar skall finnas tillgängliga.

| d) | Namnen på dem som skall ansvara för ledningen av filialens verksamhet. |
| --- | --- |

d)

Namnen på dem som skall ansvara för ledningen av filialens verksamhet.

3.   I andra fall än då de behöriga myndigheterna har anledning att ifrågasätta kreditinstitutens administrativa struktur eller finansiella situation, skall myndigheterna, med beaktande av de tilltänkta verksamheterna, inom tre månader från mottagande av underrättelse enligt punkt 2 översända den erhållna informationen till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter och underrätta det berörda kreditinstitutet.

Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter skall också lämna uppgift om storleken av kreditinstitutets kapitalbas och det sammanlagda beloppet av kapitalkraven enligt artikel 75.

Med avvikelse från andra stycket skall hemmedlemsstatens behöriga myndigheter, när det gäller det fall som avses i artikel 24, lämna uppgift om storleken av det finansiella institutets kapitalbas och det sammanlagda beloppet av kapitalbas och kapitalkrav enligt artikel 75 för det kreditinstitut som är dess moderföretag.

4.   I fall då hemmedlemsstatens behöriga myndigheter vägrar att översända den i punkt 2 omnämnda informationen till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter, skall skälen härför lämnas till det berörda kreditinstitutet inom tre månader från det att fullständig information föreligger.

En vägran att översända information eller underlåtenhet att lämna besked skall kunna prövas av domstol i hemmedlemsstatens.

Artikel 26

1.   Innan en filial till ett kreditinstitut inleder sin verksamhet skall värdmedlemsstatens behöriga myndigheter inom två månader från det att den underrättelse som avses i artikel 25 erhållits förbereda tillsyn av kreditinstitutet i enlighet med avsnitt 5 och, om så erfordras, ange under vilka villkor, motiverade av hänsyn till det allmännas bästa, verksamheterna skall bedrivas i värdmedlemsstaten.

2.   Efter underrättelse från värdmedlemsstatens behöriga myndigheter eller sedan den i punkt 1 angivna fristen löpt ut utan att någon underrättelse erhållits från myndigheterna, får filialen etableras och inleda sin verksamhet.

3.   Om förändringar sker i något avseende som uppgivits i en underrättelse enligt punkterna b, c eller d i artikel 25.2, skall kreditinstitutet skriftligen underrätta behöriga myndigheter i hemmedlemsstaten och värdmedlemsstaten. Underrättelse skall lämnas minst en månad innan förändringen sker, så att det blir möjligt för hemmedlemsstatens behöriga myndigheter att fatta beslut enligt artikel 25 och för värdlandets behöriga myndigheter att i anledning av förändringen fatta beslut enligt punkt 1 i denna artikel.

4.   En filial som, i enlighet med de bestämmelser som är i kraft i värdmedlemsstaten, har inlett verksamhet före den 1 januari 1993, skall anses ha blivit föremål för sådant förfarande som föreskrivs i artikel 25 och i punkterna 1 och 2 i denna artikel. För sådana filialer skall från den 1 januari 1993 gälla punkt 3 i denna artikel samt artiklarna 23 och 43 och avsnitten 2 och 5.

Artikel 27

Samtliga de driftställen som i en medlemsstat är inrättade av ett kreditinstitut med huvudkontor i en annan medlemsstat skall anses utgöra en enda filial.

Avsnitt 4

Utövande av friheten att tillhandahålla tjänster

Artikel 28

1.   Ett kreditinstitut som för första gången önskar utnyttja rätten att, inom ramen för fritt tillhandahållande av tjänster, driva verksamhet på en annan medlemsstats territorium, skall underrätta hemmedlemsstatens behöriga myndigheter om vilka av de i bilaga I upptagna verksamheterna som institutet avser att bedriva.

2.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter skall inom en månad från det att underrättelse enligt punkt 1 mottagits, översända underrättelsen till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter.

3.   Denna artikel skall inte påverka de rättigheter som givits kreditinstitut, vilka tillhandahållit tjänster före den 1 januari 1993.

Avsnitt 5

Befogenheter för värdmedlemsstatens behöriga myndigheter

Artikel 29

Värdmedlemsstaten får för statistiska ändamål föreskriva skyldighet för alla kreditinstitut som har filial på dess territorium att till dess behöriga myndigheter lämna periodiska rapporter om verksamheten i värdmedlemsstaten.

Vid fullgörande av åligganden enligt artikel 41 får värdmedlemsstaten föreskriva skyldighet för filialer till kreditinstitut från andra medlemsstater att lämna samma information som för ändamålet krävs av inhemska kreditinstitut.

Artikel 30

1.   Om en värdmedlemsstats behöriga myndigheter finner att ett kreditinstitut, som har en filial eller som tillhandahåller tjänster inom värdmedlemsstatens territorium, inte efterlever de rättsliga bestämmelser som antagits i värdmedlemsstaten i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv om befogenheter för värdmedlemsstatens behöriga myndigheter, skall dessa myndigheter förelägga kreditinstitutet att vidta rättelse.

2.   Om det berörda kreditinstitutet underlåter att vidta erforderliga åtgärder för rättelse, skall värdmedlemsstatens behöriga myndigheter underrätta hemmedlemsstatens behöriga myndigheter.

Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter skall snarast vidta alla erforderliga åtgärder för att kreditinstitutet skall åstadkomma rättelse. Underrättelse skall ske till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter om vilka åtgärder som vidtas.

3.   Om kreditinstitutet, trots de åtgärder som vidtagits av hemmedlemsstaten eller beroende på att sådana åtgärder visar sig otillräckliga eller inte kan genomföras i den ifrågavarande medlemsstaten, fortsätter att överträda i värdmedlemsstaten gällande föreskrifter som avses i punkt 1, får värdmedlemsstaten, efter att ha underrättat hemmedlemsstatens behöriga myndigheter, vidta erforderliga åtgärder för att hindra eller bestraffa vidare överträdelser och, i den mån det är nödvändigt, hindra kreditinstitutet från att göra nya åtaganden inom det egna territoriet. Medlemsstaterna skall tillse att delgivning kan ske inom deras territorier av sådana handlingar som är nödvändiga för dessa åtgärder mot kreditinstitut.

Artikel 31

Artiklarna 29 och 30 skall inte påverka möjligheterna för en värdmedlemsstat att vidta erforderliga åtgärder för att hindra eller bestraffa överträdelser inom sitt territorium av föreskrifter som utfärdats i det allmännas intresse. Sådana åtgärder skall kunna innefatta hinder för felande kreditinstitut att göra nya åtaganden inom värdlandets territorium.

Artikel 32

Varje åtgärd som vidtagits med stöd av artikel 30.2–3 eller artikel 31 och som innebär påföljder för eller inskränkningar i rätten att tillhandahålla tjänster skall vara väl befogad och delges berörda kreditinstitut. Varje sådan åtgärd skall kunna prövas av domstol i den medlemsstat i vilken åtgärden vidtogs.

Artikel 33

Innan åtgärder vidtas i den ordning som föreskrivs i artikel 30, får värdmedlemsstatens behöriga myndigheter i brådskande fall interimistiskt vidta de åtgärder som är nödvändiga till skydd för insättare, investerare och andra mottagare av tjänster. Kommissionen och de andra medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrättas om sådana åtgärder så snart det kan ske.

Kommissionen får, efter att ha hört berörda medlemsstaters behöriga myndigheter, besluta att den ifrågavarande medlemsstaten skall ändra eller återkalla sådana åtgärder.

Artikel 34

Värdmedlemsstaten får utöva befogenheter som givits den enligt detta direktiv genom att vidta erforderliga åtgärder för att hindra eller bestraffa överträdelser inom dess territorium. Sådana åtgärder skall kunna inbegripa möjligheten att hindra felande kreditinstitut att göra nya åtaganden inom värdmedlemsstatens territorium.

Artikel 35

Om en auktorisation återkallas skall underrättelse därom ske till de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten, som skall vidta erforderliga åtgärder för att hindra berörda kreditinstitut från att göra nya åtaganden inom det egna territoriet och för att skydda insättarnas intressen.

Artikel 36

Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om antalet och arten av de fall i vilka underrättelse vägrats enligt artikel 25 och artikel 26.1–3 och i vilka fall åtgärder har vidtagits med stöd av artikel 30.3.

Artikel 37

Detta avsnitt skall ej hindra kreditinstitut med huvudkontor i en annan medlemsstat från att marknadsföra sina tjänster med anlitande av alla tillgängliga media i värdmedlemsstaten, förutsatt att, detta sker i överensstämmelse med bestämmelser om formen och innehållet i sådan reklam vilka antagits i det allmännas intresse.

AVDELNING IV

FÖRHÅLLANDE TILL TREDJE LAND

Avsnitt 1

Anmälan avseende företag i tredje land och villkor för marknadstillträde i tredje land

Artikel 38

1.   När filialer till kreditinstitut med huvudkontor utanför gemenskapen startar eller bedriver verksamhet, får medlemsstaterna inte tillämpa bestämmelser som medför att dessa filialer ges en förmånligare behandling än filialer till kreditinstitut med huvudkontor inom gemenskapen.

2.   De behöriga myndigheterna skall göra anmälan till kommissionen och till Europeiska bankkommittén om alla auktorisationer för filialer som beviljats kreditinstitut med huvudkontor utanför gemenskapen.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 1 får gemenskapen träffa avtal med tredje land om tillämpning av bestämmelser, vilka innebär att filialer till kreditinstitut med huvudkontor utanför gemenskapen ges identisk behandling inom gemenskapens hela område.

Avsnitt 2

Samarbete med behöriga myndigheter i tredje land om gruppbaserad tillsyn

Artikel 39

1.   Kommissionen kan på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ lägga fram förslag till rådet om att inleda förhandlingar med ett eller flera tredjeländer om möjligheterna att utöva gruppbaserad tillsyn över

| a) | kreditinstitut vars moderföretag har huvudkontor i ett tredjeland, och |
| --- | --- |

a)

kreditinstitut vars moderföretag har huvudkontor i ett tredjeland, och

| b) | kreditinstitut som är belägna i tredje land och vars moderföretag, antingen detta är ett kreditinstitut eller ett finansiellt holdingföretag, har huvudkontor inom gemenskapen. |
| --- | --- |

b)

kreditinstitut som är belägna i tredje land och vars moderföretag, antingen detta är ett kreditinstitut eller ett finansiellt holdingföretag, har huvudkontor inom gemenskapen.

2.   Överenskommelser som avses i punkt 1 skall särskilt säkerställa

| a) | att medlemsstaternas behöriga myndigheter kan inhämta information som behövs för gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut eller finansiella holdingföretag som är belägna inom gemenskapen och som har dotterföretag som är kreditinstitut eller finansiella institut utanför gemenskapen eller som innehar ägarintressen i sådana institut, och |
| --- | --- |

a)

att medlemsstaternas behöriga myndigheter kan inhämta information som behövs för gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut eller finansiella holdingföretag som är belägna inom gemenskapen och som har dotterföretag som är kreditinstitut eller finansiella institut utanför gemenskapen eller som innehar ägarintressen i sådana institut, och

| b) | att de behöriga myndigheterna i tredje land kan inhämta information som behövs för tillsyn över moderföretag med huvudkontor inom deras territorium och med dotterföretag som är kreditinstitut eller finansiella institut i ett eller flera medlemsländer eller med ägarintressen i sådana institut. |
| --- | --- |

b)

att de behöriga myndigheterna i tredje land kan inhämta information som behövs för tillsyn över moderföretag med huvudkontor inom deras territorium och med dotterföretag som är kreditinstitut eller finansiella institut i ett eller flera medlemsländer eller med ägarintressen i sådana institut.

3.   Utan att det påverkar artikel 300.1–2 i fördraget skall kommissionen med bistånd av Europeiska bankkommittén granska resultatet av de i punkt 1 nämnda förhandlingarna och de förhållanden som uppkommer till följd därav.

AVDELNING V

PRINCIPER OCH TEKNISKA INSTRUMENT FÖR TILLSYN OCH UPPLYSNINGSPLIKT

Kapitel 1

Principer för tillsynsansvar

Avsnitt 1

Behörighet för hemmedlemsstat och värdmedlemsstat

Artikel 40

1.   Ansvaret för tillsyn över kreditinstitut, innefattande tillsyn över verksamheter som bedrivs i enlighet med artiklarna 23 och 24, skall åvila hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter, i den mån behörighet för värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter inte följer av bestämmelser i detta direktiv.

2.   Vad som sägs i punkt 1 skall inte utgöra hinder för gruppbaserad tillsyn i enlighet med detta direktiv.

Artikel 41

Intill dess vidare harmonisering skett skall värdmedlemsstaternas behöriga myndigheter, i samarbete med hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter, utöva tillsyn över likviditeten hos filialer till kreditinstitut.

I fråga om andra åtgärder än som krävs för genomförande av det Europeiska monetära systemet skall värdmedlemsstaterna ha oinskränkt rätt att vidta penningpolitiskt betingade åtgärder.

Sådana åtgärder får inte innefatta diskriminerande behandling eller restriktioner gentemot kreditinstitut som är auktoriserade i en annan medlemsstat.

Artikel 42

De behöriga myndigheterna skall i nära samarbete utöva tillsyn av kreditinstitut, som driver verksamhet i en eller flera medlemsstater utöver den där huvudkontoret finns, särskilt genom filial i de förra staterna. Myndigheterna skall förse varandra med all den information rörande ledningen och ägandeförhållandena i sådana kreditinstitut, som är ägnad att underlätta såväl tillsynen som bedömningen av om auktorisationsvillkoren iakttas, och all information ägnad att underlätta övervakningen av sådana institut, särskilt med avseende på likviditet, soliditet, inlåningsgaranti, begränsning av stora exponeringar samt rutiner för administration, redovisning och intern kontroll.

Artikel 43

1.   Om ett kreditinstitut, auktoriserat i en medlemsstat, driver verksamhet genom filial i en annan medlemsstat, skall värdmedlemsstaten ge hemmedlemsstatens behöriga myndigheter rätt att, efter underrättelse till värdmedlemsstatens behöriga myndigheter, självständigt eller genom särskilt utsedda personer, utföra inspektion på platsen för att skaffa sig sådan information som avses i artikel 42.

2.   Hemmedlemsstatens behöriga myndigheter får också, för kontroll av filialer, tillämpa något av de andra förfaranden som avses i artikel 141.

3.   Punkterna 1 och 2 skall inte utgöra hinder för värdmedlemsstatens behöriga myndigheter att, för fullgörande av tillsynsansvar enligt detta direktiv, utföra inspektion på platsen av filialer etablerade på det egna territoriet.

Avsnitt 2

Utbyte av information och tystnadsplikt

Artikel 44

1.   Medlemsstaterna skall föreskriva att alla personer, som arbetar eller som har arbetat för behöriga myndigheter, samt revisorer och experter som är verksamma för behöriga myndigheters räkning skall vara bundna av tystnadsplikt.

Ingen förtrolig information som erhålls i tjänsten får röjas till någon person eller myndighet utom i sammandrag eller i sammanställning som omöjliggör identifikation av enskilda kreditinstitut, dock med förbehåll för fall som omfattas av straffrättslig lagstiftning.

Dock får, i fall då ett kreditinstitut har försatts i konkurs eller underkastats tvångslikvidation, förtrolig information som inte berör tredje part, engagerad i försök att rädda institutet, yppas vid civilrättsliga eller kommersiella förfaranden.

2.   Vad som sägs i punkt 1 skall inte hindra medlemsstaternas behöriga myndigheter från att utbyta information i enlighet med såväl detta direktiv som andra direktiv som gäller för kreditinstitut. För sådan information skall tystnadsplikt gälla enligt punkt 1.

Artikel 45

Behöriga myndigheter, som erhåller förtrolig information enligt artikel 44, får använda den endast i tjänsten och där endast i följande syften:

| a) | För att kontrollera att villkoren för att kreditinstitut skall få starta verksamhet är uppfyllda och för att underlätta gruppbaserad eller icke gruppbaserad tillsyn över sådan verksamhet, särskilt med avseende på kontroll av likviditet, soliditet, större engagemang och rutiner för administration, redovisning och intern kontroll. |
| --- | --- |

a)

För att kontrollera att villkoren för att kreditinstitut skall få starta verksamhet är uppfyllda och för att underlätta gruppbaserad eller icke gruppbaserad tillsyn över sådan verksamhet, särskilt med avseende på kontroll av likviditet, soliditet, större engagemang och rutiner för administration, redovisning och intern kontroll.

| b) | För att ålägga sanktioner. |
| --- | --- |

b)

För att ålägga sanktioner.

| c) | Vid överklagande i administrativ ordning av beslut som fattats av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

c)

Vid överklagande i administrativ ordning av beslut som fattats av den behöriga myndigheten.

| d) | Vid domstolsförfarande som har inletts enligt artikel 55 eller enligt särskilda bestämmelser i detta direktiv samt i andra direktiv antagna med avseende på kreditinstitut. |
| --- | --- |

d)

Vid domstolsförfarande som har inletts enligt artikel 55 eller enligt särskilda bestämmelser i detta direktiv samt i andra direktiv antagna med avseende på kreditinstitut.

Artikel 46

Medlemsstaterna får ingå samarbetsavtal om utbyte av information med behöriga myndigheter i tredje land samt med myndigheter eller organ i tredje land enligt definitionen i artiklarna 47 och 48.1 endast om den lämnade informationen är föremål för garantier om tystnadsplikt som minst är likvärdiga med dem som avses i artikel 44.1. Detta utbyte av information får endast göras för att de ovan nämnda myndigheterna eller organen skall kunna utföra sin tillsynsuppgift.

Om informationen ursprungligen kommer från en annan medlemsstat får den inte lämnas vidare utan uttryckligt medgivande från de behöriga myndigheter som har lämnat den, och i så fall endast i det syfte som avsågs när dessa myndigheter gav sitt medgivande.

Artikel 47

Artikel 44.1 och artikel 45 skall inte utgöra hinder för utbyte av information mellan behöriga myndigheter i samma medlemsstat, inte heller mellan behöriga myndigheter i olika medlemsstater i fall då informationen lämnas till

| a) | myndigheter med ansvar för tillsyn över andra finansiella organisationer och över försäkringsbolag samt myndigheter med ansvar för tillsyn över finansiella marknader, |
| --- | --- |

a)

myndigheter med ansvar för tillsyn över andra finansiella organisationer och över försäkringsbolag samt myndigheter med ansvar för tillsyn över finansiella marknader,

| b) | organ som har befattning med kreditinstituts konkurs eller likvidation eller liknande förfaranden, |
| --- | --- |

b)

organ som har befattning med kreditinstituts konkurs eller likvidation eller liknande förfaranden,

| c) | personer ansvariga för obligatorisk revision av kreditinstituts och andra finansiella instituts räkenskaper, |
| --- | --- |

c)

personer ansvariga för obligatorisk revision av kreditinstituts och andra finansiella instituts räkenskaper,

vid deras fullgörande av tillsynsuppgifter.

Artikel 44.1 och artikel 45 skall inte utgöra hinder för utlämnande till organ för inlåningsskydd av sådan information som de behöver för sin verksamhet.

I båda dessa fall skall den information som erhållits omfattas av tystnadsplikt på de villkor som anges i artikel 44.1.

Artikel 48

1.   Utan hinder av artiklarna 44–46 får medlemsstaterna tillåta informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna och följande:

| a) | Myndigheter med ansvar för tillsyn över de organ som har befattning med kreditinstituts likvidation, konkurs och liknande förfaranden. |
| --- | --- |

a)

Myndigheter med ansvar för tillsyn över de organ som har befattning med kreditinstituts likvidation, konkurs och liknande förfaranden.

| b) | Myndigheter med ansvar för tillsyn över de personer som ansvarar för lagstadgad revision av försäkringsföretags, kreditinstituts, värdepappersföretags och andra finansiella instituts räkenskaper. |
| --- | --- |

b)

Myndigheter med ansvar för tillsyn över de personer som ansvarar för lagstadgad revision av försäkringsföretags, kreditinstituts, värdepappersföretags och andra finansiella instituts räkenskaper.

I sådana fall skall medlemsstaterna kräva att minst följande villkor uppfylls:

| a) | Informationen skall användas för att utöva den tillsyn som anges i första stycket. |
| --- | --- |

a)

Informationen skall användas för att utöva den tillsyn som anges i första stycket.

| b) | Den information som erhålls i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt på de villkor som anges i artikel 44.1. |
| --- | --- |

b)

Den information som erhålls i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt på de villkor som anges i artikel 44.1.

| c) | När informationen härrör från en annan medlemsstat får den inte vidarebefordras utan uttryckligt tillstånd från de behöriga myndigheter som har lämnat ut den, och då endast för de ändamål för vilka dessa myndigheter givit sitt tillstånd. |
| --- | --- |

c)

När informationen härrör från en annan medlemsstat får den inte vidarebefordras utan uttryckligt tillstånd från de behöriga myndigheter som har lämnat ut den, och då endast för de ändamål för vilka dessa myndigheter givit sitt tillstånd.

Medlemsstaterna skall meddela kommissionen och de andra medlemsstaterna vilka myndigheter som har tillåtelse att motta information enligt denna punkt.

2.   Utan hinder av artiklarna 44–46 får medlemsstaterna, för att stärka stabiliteten och integriteten i det finansiella systemet, tillåta utbyte av information mellan de behöriga myndigheterna och myndigheter eller organ som enligt lag är ansvariga för att upptäcka och utreda överträdelser av bolagsrätten.

I sådana fall skall medlemsstaterna kräva att minst följande villkor uppfylls:

| a) | Informationen skall användas för att utföra den uppgift som anges i första stycket. |
| --- | --- |

a)

Informationen skall användas för att utföra den uppgift som anges i första stycket.

| b) | Den information som erhålls i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt på de villkor som anges i artikel 44.1. |
| --- | --- |

b)

Den information som erhålls i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt på de villkor som anges i artikel 44.1.

| c) | När informationen härrör från en annan medlemsstat får den inte vidarebefordras utan uttryckligt medgivande från de behöriga myndigheter som har lämnat ut den, och då endast för de ändamål för vilka dessa myndigheter givit sitt tillstånd. |
| --- | --- |

c)

När informationen härrör från en annan medlemsstat får den inte vidarebefordras utan uttryckligt medgivande från de behöriga myndigheter som har lämnat ut den, och då endast för de ändamål för vilka dessa myndigheter givit sitt tillstånd.

Om en medlemsstats myndigheter eller organ som avses i första stycket utför sin uppgift att upptäcka och utreda överträdelser med hjälp av personer som genom sin särskilda kompetens är utsedda till detta och som inte är anställda inom den offentliga förvaltningen, kan möjligheten till det informationsutbyte som avses i första stycket utsträckas till att omfatta dessa personer enligt de villkor som anges i andra stycket.

För genomförande av tredje stycket skall de myndigheter eller organ som avses i första stycket till de behöriga myndigheter som lämnat ut information uppge identitet och exakt ansvarsområde för de personer som får tillgång till denna.

Medlemsstaterna skall meddela kommissionen och de andra medlemsstaterna vilka myndigheter eller organ som får motta information enligt denna artikel.

Kommissionen skall upprätta en rapport om tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel.

Artikel 49

Bestämmelserna i detta avsnitt skall inte utgöra hinder för en behörig myndighet att lämna ut information till följande myndigheter eller organ för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter:

| a) | Centralbanker och andra organ med liknande uppgifter i deras egenskap av monetära myndigheter. |
| --- | --- |

a)

Centralbanker och andra organ med liknande uppgifter i deras egenskap av monetära myndigheter.

| b) | I förekommande fall, andra offentliga myndigheter med uppgift att utöva tillsyn över betalningssystem. |
| --- | --- |

b)

I förekommande fall, andra offentliga myndigheter med uppgift att utöva tillsyn över betalningssystem.

Bestämmelserna i detta avsnitt skall inte utgöra hinder för dessa myndigheter eller organ att till de behöriga myndigheterna vidarebefordra sådan information som är nödvändig för att uppfylla de syften som framgår av artikel 45.

Informationen som erhålls i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt på de villkor som anges i artikel 44.1.

Artikel 50

Utan hinder av artikel 44.1 och artikel 45 får medlemsstaterna med stöd av bestämmelser i lag tillåta att viss information lämnas ut såväl till andra organ inom deras nationella förvaltningar med ansvar för lagstiftning om tillsyn över kreditinstitut, finansiella institut, investeringstjänster och försäkringsbolag som till tillsynspersonal som företräder sådana organ.

Sådant utlämnande får dock ske endast då det är nödvändigt för utövande av offentlig tillsyn.

Artikel 51

Medlemsstaterna skall föreskriva att sådan information som erhållits med stöd av artiklarna 44.2 och 47 och sådan som erhållits vid inspektion på platsen i enlighet med artikel 43.1–2 aldrig får röjas i de fall som sägs i artikel 50 utan uttryckligt samtycke av de behöriga myndigheter som lämnat ut informationen, eller av behöriga myndigheter i den medlemsstat i vilken inspektionen verkställts.

Artikel 52

Detta avsnitt skall inte hindra de behöriga myndigheterna i en medlemsstat från att vidarebefordra information enligt artiklarna 44–46 till en clearingorganisation eller ett annat liknande organ, som är erkänt enligt nationell lagstiftning för att tillhandahålla clearing- eller avvecklingstjänster åt någon av deras nationella marknader, om de anser att detta är nödvändigt för att säkerställa att dessa organ fungerar vid marknadsaktörers fallissemang eller möjliga fallissemang. Information som erhålls i ett sådant sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt på de villkor som anges i artikel 44.1.

Medlemsstaterna skall dock se till att information som mottagits enligt artikel 44.2 inte får yppas under de omständigheter som avses i denna artikel utan uttryckligt medgivande av de behöriga myndigheter som har lämnat den.

Avsnitt 3

Skyldigheter för personer ansvariga för den rättsliga kontrollen av årsbokslut och sammanställd årsredovisning

Artikel 53

1.   Medlemsstaterna skall minst föreskriva att varje person, som är auktoriserad i enlighet med direktiv 84/253/EEG (17), och som i ett kreditinstitut utför ett i artikel 51 i direktiv 78/660/EEG, artikel 37 i direktiv 83/349/EEG eller artikel 31 i direktiv 85/611/EEG (18) angivet uppdrag eller annat uppdrag föreskrivet i lag, är skyldig att omgående rapportera till de behöriga myndigheterna alla uppgifter eller beslut rörande detta kreditinstitut, som han eller hon har fått kännedom om vid utförandet av sitt uppdrag, och som är ägnade att

| a) | utgöra en substantiell överträdelse av lagar, förordningar eller bestämmelser som reglerar villkoren för auktorisation eller som särskilt reglerar bedrivandet av kreditinstituts verksamhet, |
| --- | --- |

a)

utgöra en substantiell överträdelse av lagar, förordningar eller bestämmelser som reglerar villkoren för auktorisation eller som särskilt reglerar bedrivandet av kreditinstituts verksamhet,

| b) | påverka kreditinstitutets fortsatta drift, eller |
| --- | --- |

b)

påverka kreditinstitutets fortsatta drift, eller

| c) | leda till vägran att godkänna räkenskaperna eller till att reservationer framställs. |
| --- | --- |

c)

leda till vägran att godkänna räkenskaperna eller till att reservationer framställs.

Medlemsstaterna skall minst föreskriva att det på samma sätt skall åligga denna person att omgående rapportera alla uppgifter eller beslut som han eller hon har fått kännedom om vid utförandet av sitt i första stycket beskrivna uppdrag i ett företag som har nära förbindelser härrörande från kontroll över det kreditinstitut i vilket uppdraget utförs.

2.   Det förhållandet att de personer som auktoriserats enligt direktiv 84/253/EEG till de behöriga myndigheterna med goda avsikter yppar sådana uppgifter eller beslut som avses i punkt 1 utgör inte en överträdelse av någon tystnadsplikt föreskriven i avtal, lag, eller annan författning och medför inte något som helst ansvar för dessa personer.

Avsnitt 4

Befogenheter att vidta sanktioner och rätt till domstolsprövning

Artikel 54

Utan att det skall påverka förfaranden för återkallelse av auktorisationer och tillämpning av straffrättslig lag skall medlemsstaterna svara för att deras behöriga myndigheter kan besluta och vidta de åtgärder och sanktioner som behövs för att överträdelser av lagar och andra författningar om tillsyn av och om verksamhet i kreditinstitut skall upphöra. Sådana åtgärder och sanktioner skall kunna riktas mot kreditinstituten och mot dem som har ett bestämmande inflytande i instituten.

Artikel 55

Medlemsstaterna skall se till att beslut, som rör kreditinstitut och som fattats med stöd av lagar och andra författningar, utfärdade i enlighet med detta direktiv, kan prövas av domstol. En möjlighet till domstolsprövning skall finnas också för fall då inget beslut har fattats inom sex månader från det att en auktorisationsansökan, som innehåller alla de uppgifter som krävs enligt gällande bestämmelser, har givits in.

Kapitel 2

Tekniska instrument för tillsyn

Avsnitt 1

Kapitalbas

Artikel 56

När en medlemsstat i lag eller annan författning, antagen för genomförande av gemenskapslagstiftning avseende tillsyn över verksamma kreditinstitut, använder uttrycket kapitalbas eller hänvisar till begreppet kapitalbas, skall uttrycket eller begreppet stå i överensstämmelse med den definition som ges i artiklarna 57–61 och 63–66.

Artikel 57

Med iakttagande av de begränsningar som föreskrivs i artikel 66 skall ett kreditinstituts icke-gruppbaserade kapitalbas utgöras av följande:

| a) | Kapital som avses i artikel 22 i direktiv 86/635/EEG, till den del det är inbetalt, samt överkurs vid aktieemission, dock med undantag för kumulativa preferensaktier. |
| --- | --- |

a)

Kapital som avses i artikel 22 i direktiv 86/635/EEG, till den del det är inbetalt, samt överkurs vid aktieemission, dock med undantag för kumulativa preferensaktier.

| b) | Reserver som avses i artikel 23 i direktiv 86/635/EEG samt balanserad vinst och förlust från föregående räkenskapsår. |
| --- | --- |

b)

Reserver som avses i artikel 23 i direktiv 86/635/EEG samt balanserad vinst och förlust från föregående räkenskapsår.

| c) | Sådana reserveringar för allmänna risker i bankrörelse som avses i artikel 38 i direktiv 86/635/EEG. |
| --- | --- |

c)

Sådana reserveringar för allmänna risker i bankrörelse som avses i artikel 38 i direktiv 86/635/EEG.

| d) | Uppskrivningsfond enligt artikel 33 i direktiv 78/660/EEG. |
| --- | --- |

d)

Uppskrivningsfond enligt artikel 33 i direktiv 78/660/EEG.

| e) | Värderegleringskonton som avses i artikel 37.2 i direktiv 86/635/EEG. |
| --- | --- |

e)

Värderegleringskonton som avses i artikel 37.2 i direktiv 86/635/EEG.

| f) | Övriga poster som aves i artikel 63. |
| --- | --- |

f)

Övriga poster som aves i artikel 63.

| g) | Förpliktelser som gäller för medlemmar i kreditinstitut, bildade som kooperativa institut, och solidariska förpliktelser för låntagare hos vissa institut av sådan fondkaraktär som avses i artikel 64.1. |
| --- | --- |

g)

Förpliktelser som gäller för medlemmar i kreditinstitut, bildade som kooperativa institut, och solidariska förpliktelser för låntagare hos vissa institut av sådan fondkaraktär som avses i artikel 64.1.

| h) | Kumulativa preferensaktier med bestämd löptid samt sådana skuldförbindelser med efterställd rätt till betalning som avses i artikel 64.3. |
| --- | --- |

h)

Kumulativa preferensaktier med bestämd löptid samt sådana skuldförbindelser med efterställd rätt till betalning som avses i artikel 64.3.

Avdrag för följande poster skall ske i enlighet med artikel 66:

| i) | Kreditinstituts innehav av egna aktier till bokfört värde. |
| --- | --- |

i)

Kreditinstituts innehav av egna aktier till bokfört värde.

| j) | Immateriella anläggningstillgångar som avses i artikel 4.9 (Tillgångar) i direktiv 86/635/EEG. |
| --- | --- |

j)

Immateriella anläggningstillgångar som avses i artikel 4.9 (Tillgångar) i direktiv 86/635/EEG.

| k) | Väsentliga förluster under löpande räkenskapsår. |
| --- | --- |

k)

Väsentliga förluster under löpande räkenskapsår.

| l) | Sådana ägarposter i andra kreditinstitut och finansiella institut som motsvarar mer än 10 % av deras kapital. |
| --- | --- |

l)

Sådana ägarposter i andra kreditinstitut och finansiella institut som motsvarar mer än 10 % av deras kapital.

| m) | Fordringar med efterställd rätt till betalning och sådana instrument som avses i artikel 63 och artikel 64.3 som ett kreditinstitut innehar i kreditinstitut och finansiella institut, i vilka kreditinstitutet har en ägarandel som i varje enskilt fall motsvarar mer än 10 % av kapitalet. |
| --- | --- |

m)

Fordringar med efterställd rätt till betalning och sådana instrument som avses i artikel 63 och artikel 64.3 som ett kreditinstitut innehar i kreditinstitut och finansiella institut, i vilka kreditinstitutet har en ägarandel som i varje enskilt fall motsvarar mer än 10 % av kapitalet.

| n) | Ägarposter i andra kreditinstitut och finansiella institut, motsvarande högst 10 % av deras kapital, fordringar med efterställd rätt till betalning och sådana instrument som avses i artikel 63 och artikel 64.3 som ett kreditinstitut innehar i andra kreditinstitut och finansiella institut än de som anges i leden l och m, i den mån dessa ägarposter, fordringar och instrument tillsammans överstiger 10 % av kreditinstitutets kapitalbas beräknad före avdrag för posterna enligt leden l–p. |
| --- | --- |

n)

Ägarposter i andra kreditinstitut och finansiella institut, motsvarande högst 10 % av deras kapital, fordringar med efterställd rätt till betalning och sådana instrument som avses i artikel 63 och artikel 64.3 som ett kreditinstitut innehar i andra kreditinstitut och finansiella institut än de som anges i leden l och m, i den mån dessa ägarposter, fordringar och instrument tillsammans överstiger 10 % av kreditinstitutets kapitalbas beräknad före avdrag för posterna enligt leden l–p.

| o) | Ägarintresse av det slag som avses i artikel 4.10, vilket ett kreditinstitut innehar i






  i) | försäkringsföretag i den mening som avses i artikel 6 i direktiv 73/239/EEG (19), artikel 4 i direktiv 2002/83/EG (20) eller artikel 1 b i direktiv 98/78/EG (21), |
| --- | --- | --- |

o)

Ägarintresse av det slag som avses i artikel 4.10, vilket ett kreditinstitut innehar i

i)

försäkringsföretag i den mening som avses i artikel 6 i direktiv 73/239/EEG (19), artikel 4 i direktiv 2002/83/EG (20) eller artikel 1 b i direktiv 98/78/EG (21),

| ii) | återförsäkringsföretag i den mening som avses i artikel 1 c i direktiv 98/78/EG, |
| --- | --- |

ii)

återförsäkringsföretag i den mening som avses i artikel 1 c i direktiv 98/78/EG,

| iii) | försäkringsholdingföretag i den mening som avses i artikel 1 led i i direktiv 98/78/EG. |
| --- | --- |

iii)

försäkringsholdingföretag i den mening som avses i artikel 1 led i i direktiv 98/78/EG.

| p) | Var och en av följande poster som ett kreditinstitut innehar i de enheter som definieras i punkt o i vilka det har ägarintresse:






  i) | De instrument som avses i artikel 16.3 i direktiv 73/239/EEG. |
| --- | --- | --- |

p)

Var och en av följande poster som ett kreditinstitut innehar i de enheter som definieras i punkt o i vilka det har ägarintresse:

i)

De instrument som avses i artikel 16.3 i direktiv 73/239/EEG.

| ii) | De instrument som avses i artikel 27.3 i direktiv 2002/83/EG. |
| --- | --- |

ii)

De instrument som avses i artikel 27.3 i direktiv 2002/83/EG.

| q) | För kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt underavsnitt 2 i avsnitt 3, negativa belopp som uppstår vid beräkning enligt punkt 36 i del 1 i bilaga VII, och belopp för förväntade förluster beräknade enligt punkterna 32–33 i del 1 i bilaga VII. |
| --- | --- |

q)

För kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt underavsnitt 2 i avsnitt 3, negativa belopp som uppstår vid beräkning enligt punkt 36 i del 1 i bilaga VII, och belopp för förväntade förluster beräknade enligt punkterna 32–33 i del 1 i bilaga VII.

| r) | Beloppet för exponeringar genom värdepapperiseringspositioner som enligt del 4 i bilaga IX ges en riskvikt på 1 250 %, beräknat på det sätt som anges i den delen. |
| --- | --- |

r)

Beloppet för exponeringar genom värdepapperiseringspositioner som enligt del 4 i bilaga IX ges en riskvikt på 1 250 %, beräknat på det sätt som anges i den delen.

Vid tillämpningen av punkt b får medlemsstaterna medge kreditinstitut att inräkna delårsöverskott redan innan stämmobeslut föreligger, dock endast om sådant överskott verifierats av de för revision ansvariga och förutsatt att de behöriga myndigheterna finner det styrkt att beloppet räknats fram enligt de principer som anges i direktiv 86/635/EEG och att det beräknats netto, efter avdrag för förutsebara kostnader och utdelningar.

För ett kreditinstitut som är originator till en värdepapperisering skall en nettovinst som uppkommer till följd av kapitalisering av framtida inkomster av de värdepapperiserade tillgångarna och som ger en kreditförstärkning till positioner inom värdepapperiseringen undantas från den post som anges i punkt b.

Artikel 58

Om aktier i ett annat kreditinstitut, finansiellt institut, försäkringsföretag, återförsäkringsföretag eller försäkringsholdingföretag innehas tillfälligt i syfte att ge finansiellt bistånd för att rekonstruera och rädda denna enhet, får den behöriga myndigheten bevilja undantag från bestämmelserna om avdrag i punkterna l–p i artikel 57.

Artikel 59

Som ett alternativ till avdrag av poster enligt punkterna o och p i artikel 57 får medlemsstaterna tillåta att deras kreditinstitut också tillämpar metoderna 1, 2 eller 3 i bilaga I i direktiv 2002/87/EG i tillämpliga delar. Metod 1 (sammanställd redovisning) får endast tillämpas om den behöriga myndigheten är säker på graden av samordnad förvaltning och intern kontroll avseende de enheter som skall inbegripas i tillämpningsområdet för sammanställningen. Den valda metoden skall tillämpas konsekvent över tiden.

Artikel 60

Medlemsstaterna får föreskriva att kreditinstitut som är föremål för gruppbaserad tillsyn enligt avsnitt 1 i kapitel 4 eller extra tillsyn enligt ovan nämnda direktiv 2002/87/EG, vid beräkning av den egna icke gruppbaserade kapitalbasen inte behöver dra ifrån poster enligt punkterna l–p i artikel 57 i de kreditinstitut, finansiella institut eller försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller försäkringsholdingföretag som omfattas av den gruppbaserade tillsynen eller av den extra tillsynen.

Denna bestämmelse skall tillämpas på alla aktsamhetsregler som är harmoniserade genom gemenskapsrättsakter.

Artikel 61

Kapitalbasbegreppet såsom definierat i punkterna a–h i artikel 57 ger uttryck för ett maximalt antal poster och maximala belopp som får medräknas. Medlemsstaterna skall ha frihet att besluta i vad mån dessa poster skall användas, huruvida lägre gränsvärden skall gälla, samt huruvida avdrag skall ske för andra poster än dem som angivits i punkterna i–r i artikel 57.

De poster som anges i punkterna a–e i artikel 57 skall stå till ett kreditinstituts förfogande för obegränsad och omedelbar användning till täckning av risker eller förluster när sådana uppkommer. Beloppet skall anges netto efter avräkning av varje skattepålaga som kan förutses när beräkningen görs, eller vara vederbörligen justerat i förhållande till hur mycket skatten minskar det belopp som kan användas till täckning av risker eller förluster.

Artikel 62

Medlemsstaterna får lämna rapporter till kommissionen om utvecklingen mot ökad enhetlighet i syfte att nå fram till en gemensam definition av begreppet ”kapitalbas”. Med stöd av dessa rapporter skall kommissionen, om så krävs, senast den 1 januari 2009 överlämna ett förslag till Europaparlamentet och rådet om ändring av detta avsnitt.

Artikel 63

1.   Det av en medlemsstat använda kapitalbasbegreppet får innefatta även övriga poster, oavsett deras juridiska eller redovisningsmässiga benämningar, förutsatt att dessa har följande egenskaper:

| a) | De kan fritt nyttjas av kreditinstitutet till täckning av normala risker i bankrörelse i fall där förlust eller nedgång i kapitalet ännu inte har konstaterats. |
| --- | --- |

a)

De kan fritt nyttjas av kreditinstitutet till täckning av normala risker i bankrörelse i fall där förlust eller nedgång i kapitalet ännu inte har konstaterats.

| b) | De framgår av kreditinstitutets internredovisning. |
| --- | --- |

b)

De framgår av kreditinstitutets internredovisning.

| c) | Deras storlek är fastställd av kreditinstitutets verkställande ledning, är reviderad av oberoende revisorer, tillkännagiven för de behöriga myndigheterna och underkastad deras tillsyn. |
| --- | --- |

c)

Deras storlek är fastställd av kreditinstitutets verkställande ledning, är reviderad av oberoende revisorer, tillkännagiven för de behöriga myndigheterna och underkastad deras tillsyn.

2.   Värdepapper med obegränsad löptid och andra instrument kan också godtas som övriga poster om de uppfyller följande villkor:

| a) | De skall inte kunna återbetalas på innehavarens initiativ eller utan behörig myndighets förhandsgodkännande. |
| --- | --- |

a)

De skall inte kunna återbetalas på innehavarens initiativ eller utan behörig myndighets förhandsgodkännande.

| b) | I låneavtalet skall kreditinstitutet tillförsäkras möjlighet att uppskjuta betalning av skuldräntan. |
| --- | --- |

b)

I låneavtalet skall kreditinstitutet tillförsäkras möjlighet att uppskjuta betalning av skuldräntan.

| c) | Långivarens fordran på kreditinstitutet skall vara helt efterställd samtliga fordringar vars rätt till betalning ej är efterställd. |
| --- | --- |

c)

Långivarens fordran på kreditinstitutet skall vara helt efterställd samtliga fordringar vars rätt till betalning ej är efterställd.

| d) | De handlingar, i vilka emissionsvillkoren anges, skall innehålla en bestämmelse om att skuld och obetald ränta skall kunna tas i anspråk till täckning av förluster, under det att kreditinstitutet skall medges möjlighet att fortsätta sin verksamhet. |
| --- | --- |

d)

De handlingar, i vilka emissionsvillkoren anges, skall innehålla en bestämmelse om att skuld och obetald ränta skall kunna tas i anspråk till täckning av förluster, under det att kreditinstitutet skall medges möjlighet att fortsätta sin verksamhet.

| e) | Endast till fullo inbetalt belopp skall medräknas. |
| --- | --- |

e)

Endast till fullo inbetalt belopp skall medräknas.

Till dessa värdepapper och andra instrument får medräknas andra kumulativa preferensaktier än sådana som avses i artikel 57 h.

3.   När det gäller kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt underavsnitt 2 i avsnitt 3, får positiva belopp som uppstår vid beräkning enligt del 1 punkt 36 i bilaga VII godtas som övriga poster i en omfattning som motsvarar 0,6 % av de riskvägda exponeringsbelopp som beräknats enligt underavsnitt 2. För sådana kreditinstitut skall värdejusteringar och avsättningar som ingår i den beräkning som avses i punkt 36 i del 1 i bilaga VII och avsättningar för exponeringar enligt artikel 57 e inte räknas in i kapitalbasen på annat sätt än det som anges i denna punkt. I detta avseende skall i riskvägda exponeringsbelopp inte medräknas belopp som beräknats för positioner inom värdepapperisering med en riskvikt på 1 250 %.

Artikel 64

1.   Förpliktelser som gäller för medlemmar i kreditinstitut, bildade i form av kooperativa institut som avses i artikel 57 g, skall inbegripa ansvarighet för tecknat, ännu ej inbetalt kapital, samt skyldighet att utan rätt till återbetalning tillskjuta ytterligare medel när förlust uppkommit hos kreditinstitutet, i vilket fall det skall kunna krävas omedelbar inbetalning av sådana medel.

Detsamma skall gälla i fråga om solidarisk ansvarighet som åvilar låntagare hos kreditinstitut av fondkaraktär.

Alla sådana poster får inräknas i kapitalbasen i den utsträckning de enligt nationell lagstiftning kan ingå i kapitalbasen för ifrågavarande institut.

2.   Medlemsstaterna får inte i offentliga kreditinstituts kapitalbas inräkna garantiförbindelser som staten eller lokala myndigheter utställt till sådana institut.

3.   Medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna får i kapitalbasen inräkna sådana kumulativa preferensaktier med begränsad löptid, som avses i artikel 57 h, samt sådana skuldförbindelser med efterställd rätt till betalning som avses i samma bestämmelse, förutsatt att det föreligger bindande avtal, enligt vilket sådana förbindelser vid kreditinstitutets konkurs eller likvidation efterställs alla andra borgenärers fordringar och inte återbetalas förrän alla andra samtidigt utestående skulder har reglerats.

Skuldförbindelser med efterställd rätt till betalning skall uppfylla följande ytterligare villkor:

| a) | Endast helt inbetalda medel får beaktas. |
| --- | --- |

a)

Endast helt inbetalda medel får beaktas.

| b) | Lånen skall ha en ursprunglig löptid av minst fem år, varefter de får återbetalas. |
| --- | --- |

b)

Lånen skall ha en ursprunglig löptid av minst fem år, varefter de får återbetalas.

| c) | Den del till vilken de får inräknas i kapitalbasen skall gradvis minskas under i vart fall de senaste fem åren före förfallodagen. |
| --- | --- |

c)

Den del till vilken de får inräknas i kapitalbasen skall gradvis minskas under i vart fall de senaste fem åren före förfallodagen.

| d) | Låneavtalet skall inte innehålla någon bestämmelse om att skulden skall förfalla till betalning före avtalad förfallodag, under några andra särskilda omständigheter än då kreditinstitut är föremål för likvidation. |
| --- | --- |

d)

Låneavtalet skall inte innehålla någon bestämmelse om att skulden skall förfalla till betalning före avtalad förfallodag, under några andra särskilda omständigheter än då kreditinstitut är föremål för likvidation.

Vid tillämpningen av punkt b i andra stycket skall, om löptiden inte är bestämd, återbetalning av de berörda lånen kunna ske först efter fem års uppsägningstid, med mindre lånen inte längre anses ingå i kapitalbasen eller förhandsmedgivande av behöriga myndigheter är särskilt föreskrivet för förtida återbetalning. De behöriga myndigheterna får medge förtida återbetalning av sådana lån, förutsatt att begäran härom görs på emittentens initiativ och att ifrågavarande kreditinstituts soliditet därmed inte påverkas.

4.   Kreditinstituten skall inte i sin kapitalbas räkna in vare sig den del av fond för verkligt värde som härrör från vinster eller förluster på säkring av kassaflöden av finansiella instrument som värderas till upplupet anskaffningsvärde eller eventuella vinster eller förluster på egna skuldförbindelser som värderas till verkligt värde och som beror på ändringar av kreditinstitutets egna kreditstatus.

Artikel 65

1.   När kapitalbasen beräknas på gruppbasis, skall gruppbaserade belopp, hänförliga till poster som angivits i artikel 57, användas i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 1 av kapitel 4. Dessutom får följande poster, i de fall de är kreditposter (negativa), betraktas som gruppbaserade reserver vid beräkning av kapitalbasen:

| a) | Minoritetsintressen som avses i artikel 21 i direktiv 83/349/EEG, då metoden för global integration tillämpas. |
| --- | --- |

a)

Minoritetsintressen som avses i artikel 21 i direktiv 83/349/EEG, då metoden för global integration tillämpas.

| b) | Sådana differenser vid första sammanställning som avses i artiklarna 19, 30 och 31 i direktiv 83/349/EEG. |
| --- | --- |

b)

Sådana differenser vid första sammanställning som avses i artiklarna 19, 30 och 31 i direktiv 83/349/EEG.

| c) | Sådana omräkningsskillnader som avses i artikel 39.6 i direktiv 86/635/EEG. |
| --- | --- |

c)

Sådana omräkningsskillnader som avses i artikel 39.6 i direktiv 86/635/EEG.

| d) | Skillnader som uppkommer då vissa ägarintressen beaktas i enlighet med den metod som anges i artikel 33 i direktiv 83/349/EEG. |
| --- | --- |

d)

Skillnader som uppkommer då vissa ägarintressen beaktas i enlighet med den metod som anges i artikel 33 i direktiv 83/349/EEG.

2.   När de poster som avses i punkt 1 a–d är debetposter (positiva) skall avdrag ske för dem vid beräkning av den gruppbaserade kapitalbasen.

Artikel 66

1.   För de poster som avses i artikel 57 d–h skall följande gränsvärden gälla:

| a) | Summan av posterna enligt punkterna d–h får inte överstiga 100 % av posterna enligt punkt a plus b och c minus i–k. |
| --- | --- |

a)

Summan av posterna enligt punkterna d–h får inte överstiga 100 % av posterna enligt punkt a plus b och c minus i–k.

| b) | Summan av posterna enligt punkterna g–h får inte överstiga 50 % av posterna enligt punkt a plus b och c minus i–k. |
| --- | --- |

b)

Summan av posterna enligt punkterna g–h får inte överstiga 50 % av posterna enligt punkt a plus b och c minus i–k.

2.   Summan av posterna i artikel 57 l–r skall till hälften dras ifrån summan av posterna i artikel 57 a–c minus i–k, och till hälften ifrån summan av posterna d–h i artikel 57, efter det att de gränser som fastställs i punkt 1 i denna artikel tillämpats. Om hälften av summan av posterna l–r överskrider summan av posterna d–h i artikel 57 skall det överskridande beloppet dras av från summan av posterna a–c minus i–k i artikel 57. Posterna i led r i artikel 57 skall inte dras av om de har tagits med i beräkning av de riskvägda exponeringsbeloppen enligt artikel 75 på det sätt som närmare anges i del 4 av bilaga IX.

3.   Bestämmelserna i detta avsnitt skall vid tillämpning av avsnitt 5 och 6 läsas utan beaktande av de poster som avses i punkterna q och r i artikel 57 och i artikel 63.3.

4.   De behöriga myndigheterna får medge kreditinstitut att överskrida gränsvärdena enligt punkt 1 under förhållanden som är exceptionella och av tillfällig natur.

Artikel 67

Det skall nöjaktigt styrkas inför de behöriga myndigheterna att de i detta avsnitt angivna villkoren har uppfyllts.

Avsnitt 2

Avsättningar för risker

Underavsnitt 1

Tillämpningsnivå

Artikel 68

1.   Varje kreditinstitut skall individuellt uppfylla de förpliktelser som anges i artiklarna 22 och 75 samt i avsnitt 5.

2.   Varje kreditinstitut som varken är ett dotterföretag i den medlemsstat där det auktoriserats och står under tillsyn eller ett moderföretag och varje kreditinstitut som inte ingår i sammanställningen enligt artikel 73 skall individuellt uppfylla kraven i artiklarna 120 och 123.

3.   Varje kreditinstitut som varken är moderföretag eller dotterföretag och varje kreditinstitut som inte ingår i en sammanställning enligt artikel 73 skall individuellt uppfylla kraven i kapitel 5.

Artikel 69

1.   Medlemsstaterna får välja att inte tillämpa artikel 68.1 på dotterföretag till kreditinstitut, om både dotterföretaget och kreditinstitutet omfattas av auktorisation och tillsyn i medlemsstaten i fråga, dotterföretaget omfattas av den gruppbaserade tillsynen över det kreditinstitut som är dess moderföretag och samtliga följande villkor är uppfyllda i syfte att säkerställa att kapitalbasen är lämpligt fördelad mellan moderföretag och dotterföretag:

| a) | Det finns inte några rådande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för att moderföretaget snabbt skall kunna överföra medel ur kapitalbasen eller återbetala skulder. |
| --- | --- |

a)

Det finns inte några rådande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för att moderföretaget snabbt skall kunna överföra medel ur kapitalbasen eller återbetala skulder.

| b) | Antingen uppfyller moderföretaget behöriga myndigheters krav på sund förvaltning av dotterföretaget och har åtagit sig att, med samtycke av den behöriga myndigheten, svara för de åtaganden som dotterföretaget gjort, eller också löper dotterföretaget endast försumbara risker. |
| --- | --- |

b)

Antingen uppfyller moderföretaget behöriga myndigheters krav på sund förvaltning av dotterföretaget och har åtagit sig att, med samtycke av den behöriga myndigheten, svara för de åtaganden som dotterföretaget gjort, eller också löper dotterföretaget endast försumbara risker.

| c) | Moderföretagets förfaranden för bedömning, mätning och kontroll av risk omfattar även dotterföretaget. |
| --- | --- |

c)

Moderföretagets förfaranden för bedömning, mätning och kontroll av risk omfattar även dotterföretaget.

| d) | Moderföretaget innehar mer än 50 % av de rösträtter som är knutna till aktier och andelar i dotterföretagets kapital och/eller har rätt att utse eller avsätta en majoritet av ledamöterna i dotterföretagets ledningsorgan i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

d)

Moderföretaget innehar mer än 50 % av de rösträtter som är knutna till aktier och andelar i dotterföretagets kapital och/eller har rätt att utse eller avsätta en majoritet av ledamöterna i dotterföretagets ledningsorgan i enlighet med artikel 11.

2.   Medlemsstaterna får utnyttja den möjlighet som anges i punkt 1 om moderföretaget är ett finansiellt holdingföretag som är etablerat i samma medlemsstat som kreditinstitutet, förutsatt att det omfattas av samma tillsyn som den som utövas över kreditinstitut och särskilt av de normer som fastställs genom artikel 71.1.

3.   Medlemsstaterna får välja att inte tillämpa artikel 68.1 på ett moderkreditinstitut i en medlemsstat, om kreditinstitutet omfattas av auktorisation och tillsyn i medlemsstaten i fråga och omfattas av den gruppbaserade tillsynen och alla följande villkor är uppfyllda i syfte att säkerställa att kapitalbasen är lämpligt fördelad mellan moderföretag och dotterföretag:

| a) | Det finns inte några rådande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för att snabbt överföra medel ur kapitalbasen eller återbetala skulder till moderkreditinstitutet i en medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Det finns inte några rådande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för att snabbt överföra medel ur kapitalbasen eller återbetala skulder till moderkreditinstitutet i en medlemsstat.

| b) | De förfaranden för bedömning, mätning och kontroll av risk som är av betydelse för gruppbaserad tillsyn omfattar moderkreditinstitutet i en medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

De förfaranden för bedömning, mätning och kontroll av risk som är av betydelse för gruppbaserad tillsyn omfattar moderkreditinstitutet i en medlemsstat.

Den behöriga myndigheten som tillämpar denna punkt skall underrätta behöriga myndigheter i alla andra medlemsstater.

4.   Utan att detta påverkar allmängiltigheten av artikel 144 skall de behöriga myndigheter i medlemsstater som utnyttjar den valmöjlighet som anges i punkt 3 offentliggöra på det sätt som avses i artikel 144:

| a) | De kriterier som den tillämpar för att fastställa att det inte finns några rådande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för en snabb överföring av kapitalbas eller återbetalning av skulder. |
| --- | --- |

a)

De kriterier som den tillämpar för att fastställa att det inte finns några rådande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för en snabb överföring av kapitalbas eller återbetalning av skulder.

| b) | Antalet moderkreditföretag som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 3 och antalet sådana som har dotterföretag i ett tredje land. |
| --- | --- |

b)

Antalet moderkreditföretag som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 3 och antalet sådana som har dotterföretag i ett tredje land.

| c) | På aggregerad nivå i medlemsstaten:






  i) | Den totala kapitalbas på gruppnivå för moderkreditinstitut i en medlemsstat som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 3, som innehas av dptterföretag i tredje land. |
| --- | --- | --- |

c)

På aggregerad nivå i medlemsstaten:

i)

Den totala kapitalbas på gruppnivå för moderkreditinstitut i en medlemsstat som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 3, som innehas av dptterföretag i tredje land.

| ii) | Den andel i procent av den totala kapitalbas på gruppnivå för moderkreditinstitut i en medlemsstat som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 3, som motsvarar den kapitalbas som innehas av dotterföretag i tredje land. |
| --- | --- |

ii)

Den andel i procent av den totala kapitalbas på gruppnivå för moderkreditinstitut i en medlemsstat som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 3, som motsvarar den kapitalbas som innehas av dotterföretag i tredje land.

| iii) | Den andel i procent av den sammanlagda lägsta kapitalbas på gruppnivå som krävs enligt artikel 75 för moderkreditinstitut i en medlemsstat som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 3, som motsvarar den kapitalbas som innehas av dotterföretag i tredje land. |
| --- | --- |

iii)

Den andel i procent av den sammanlagda lägsta kapitalbas på gruppnivå som krävs enligt artikel 75 för moderkreditinstitut i en medlemsstat som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 3, som motsvarar den kapitalbas som innehas av dotterföretag i tredje land.

Artikel 70

1.   Om inte annat föreskrivs i punkterna 2–4 i denna artikel får de behöriga myndigheterna genom beslut i varje enskilt fall tillåta att ett moderkreditinstitut i sin beräkning av kravet enligt artikel 68.1 medräknar dotterföretag som uppfyller kraven i punkterna c och d i artikel 69.1 och vilkas exponering eller skulder väsentligen avser detta moderkreditinstitut.

2.   Förfarandet enligt punkt 1 skall endast vara tillåtet om moderkreditinstitutet på ett tillfredsställande sätt visar behöriga myndigheter de omständigheter och förfaranden, däribland även rättsliga förfaranden, enligt vilka det inte finns några rådande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för att dotterföretaget snabbt skall kunna överföra medel ur kapitalbasen eller återbetala förfallna skulder till moderföretaget.

3.   Om en behörig myndighet utövar sin beslutanderätt i enlighet med punkt 1, skall den regelbundet och minst en gång per år underrätta behöriga myndigheter i alla andra medlemsstater om de fall då punkt 1 tillämpats och om de omständigheter och förfaranden som avses i punkt 2. Om dotterföretaget ligger i ett tredje land skall de behöriga myndigheterna även lämna samma uppgifter till de behöriga myndigheterna i detta tredje land.

4.   Utan att detta påverkar allmängiltigheten av artikel 144 skall de behöriga myndigheter som utövar den beslutanderätt som anges i punkt 1 offentliggöra på det sätt som avses i artikel 144

| a) | de kriterier som den tillämpar för att fastställa att det inte finns några rådande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för en snabb överföring av kapitalbas eller återbetalning av skulder, |
| --- | --- |

a)

de kriterier som den tillämpar för att fastställa att det inte finns några rådande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för en snabb överföring av kapitalbas eller återbetalning av skulder,

| b) | antalet moderkreditinstitut som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 1 och antalet sådana som innefattar dotterföretag i ett tredje land, |
| --- | --- |

b)

antalet moderkreditinstitut som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 1 och antalet sådana som innefattar dotterföretag i ett tredje land,

| c) | på aggregerad nivå i medlemsstaten:






  i) | Den totala kapitalbas för moderkreditinstotut som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 1, som innehas av dotterföretag i tredje land. |
| --- | --- | --- |

c)

på aggregerad nivå i medlemsstaten:

i)

Den totala kapitalbas för moderkreditinstotut som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 1, som innehas av dotterföretag i tredje land.

| ii) | Den andel i procent av den totala kapitalbas för moderkreditinstitut som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 1, som motsvarar den kapitalbas som innehas av dotterföretag i tredje land. |
| --- | --- |

ii)

Den andel i procent av den totala kapitalbas för moderkreditinstitut som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 1, som motsvarar den kapitalbas som innehas av dotterföretag i tredje land.

| iii) | Den andel i procent av den sammanlagda lägsta kapitalbas som enligt artikel 75 krävs av ett moderkreditinstitut som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 1, som motsvarar den kapitalbas som innehas av dotterföretag i tredje land. |
| --- | --- |

iii)

Den andel i procent av den sammanlagda lägsta kapitalbas som enligt artikel 75 krävs av ett moderkreditinstitut som drar nytta av den valmöjlighet som anges i punkt 1, som motsvarar den kapitalbas som innehas av dotterföretag i tredje land.

Artikel 71

1.   Utan att detta påverkar tillämpningen av artiklarna 68–70, skall moderkreditinstitut i en medlemsstat, i den omfattning och på det sätt som föreskrivs genom artikel 133, uppfylla de krav som fastställs genom artiklarna 75, 120 och 123 samt avsnitt 5 på grundval av sin finansiella situation på gruppbasis.

2.   Utan att detta påverkar tillämpningen av artiklarna 68–70, skall kreditinstitut som kontrolleras av ett finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat, i den omfattning och på det sätt som föreskrivs i artikel 133, uppfylla de krav som anges i artiklarna 75, 120 och 123 samt avsnitt 5 på grundval av det finansiella holdingföretagets gruppbaserade finansiella ställning.

Om fler än ett kreditinstitut kontrolleras av ett finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat, skall första stycket endast tillämpas på det kreditinstitut som skall omfattas av gruppbaserad tillsyn enligt artiklarna 125 och 126.

Artikel 72

1.   Varje moderkreditinstitut inom EU skall uppfylla kraven i kapitel 5 på grundval av sin finansiella situation på gruppbasis.

Betydande dotterföretag till moderkreditinstitut inom EU skall offentliggöra de uppgifter som anges i punkt 5 i del 1 i bilaga XII, individuellt eller på undergruppsbasis.

2.   Kreditinstitut som kontrolleras av ett finansiellt moderholdingföretag inom EU skall uppfylla kraven i kapitel 5 på grundval av det finansiella holdingföretagets finansiella ställning på gruppbasis.

Betydande dotterföretag till finansiella moderholdingföretag inom EU skall offentliggöra de uppgifter som anges i punkt 5 i del 1 i bilaga XII, individuellt eller på undergruppsbasis.

3.   De behöriga myndigheter som ansvarar för gruppbaserad tillsyn enligt artiklarna 125 och 126 får besluta att helt eller delvis inte tillämpa punkterna 1 och 2 på kreditinstitut som omfattas av jämförbara offentliggöranden som lämnats på gruppbasis av ett moderföretag som är etablerat i tredje land.

Artikel 73

1.   Medlemsstaterna eller de behöriga myndigheter som enligt artiklarna 125 och 126 har till uppgift att utöva den gruppbaserade tillsynen i följande fall får besluta att undanta ett kreditinstitut, ett finansiellt institut eller ett företag som tillhandahåller anknutna tjänster från reglerna om gruppbaserad tillsyn när institutet eller företaget är ett dotterföretag eller ett företag i vilket ägarintresse innehas.

| a) | Om företaget i fråga är beläget i ett tredjeland där rättsliga hinder föreligger för överföring av nödvändig information. |
| --- | --- |

a)

Om företaget i fråga är beläget i ett tredjeland där rättsliga hinder föreligger för överföring av nödvändig information.

| b) | Om företaget i fråga enligt de behöriga myndigheternas bedömning endast är av försumbara betydelse med hänsyn till syftet med övervakningen av kreditinstitut och i samtliga fall om företagets totala balansomslutning uppgår till mindre än det lägsta av följande belopp:






  i) | 10 000 000 euro. |
| --- | --- | --- |

b)

Om företaget i fråga enligt de behöriga myndigheternas bedömning endast är av försumbara betydelse med hänsyn till syftet med övervakningen av kreditinstitut och i samtliga fall om företagets totala balansomslutning uppgår till mindre än det lägsta av följande belopp:

i)

10 000 000 euro.

| ii) | 1 % av den totala balansomslutningen i moderföretaget eller i det företag som innehar ägarintresse. |
| --- | --- |

ii)

1 % av den totala balansomslutningen i moderföretaget eller i det företag som innehar ägarintresse.

| c) | Om de behöriga myndigheter som har ansvar för den gruppbaserade tillsynen bedömer att sammanställning av den finansiella ställningen i företaget i fråga skulle vara olämplig eller vilseledande med hänsyn till syftet med den gruppbaserade tillsynen. |
| --- | --- |

c)

Om de behöriga myndigheter som har ansvar för den gruppbaserade tillsynen bedömer att sammanställning av den finansiella ställningen i företaget i fråga skulle vara olämplig eller vilseledande med hänsyn till syftet med den gruppbaserade tillsynen.

Även om, i de fall som avses i led b i första stycket, flera företag var för sig uppfyller de kriterier som där anges skall de omfattas av bestämmelserna om sammanställd redovisning om de tillsammans är av icke oväsentlig betydelse med hänsyn till det angivna syftet.

2.   De behöriga myndigheterna skall kräva att dotterkreditinstitut tillämpar kraven i artiklarna 75, 120 och 123 samt avsnitt 5 på undergruppsbasis, om sådana kreditinstitut, eller deras moderföretag, om det är ett finansiellt holdingföretag, som dotterföretag i tredje land har ett kreditinstitut, ett finansiellt institut eller ett kapitalförvaltningsbolag enligt definitionen i artikel 2.5 i direktiv 2002/87/EG eller har ett ägarintresse i ett sådant företag.

3.   De behöriga myndigheterna skall kräva att moder- och dotterföretag som omfattas av detta direktiv uppfyller kraven i artikel 22 på grupp- eller undergruppsbasis för att säkerställa att deras styrformer, metoder och rutiner är enhetliga och väl integrerade och att alla uppgifter och upplysningar som är av betydelse för tillsynen kan tas fram.

Underavsnitt 2

Beräkning av krav

Artikel 74

1.   Om inte annat föreskrivs, skall värderingen av tillgångar och poster utanför balansräkningen utföras i enlighet med de redovisningsramar som gäller för kreditinstitutet i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 och direktiv 86/635/EEG.

2.   Utan hinder av kraven i artiklarna 68–72 skall beräkningar i syfte att kontrollera att kreditinstituten uppfyller sina skyldigheter enligt artikel 75 göras minst två gånger varje år.

Kreditinstituten skall meddela resultaten och övrig begärd information till de behöriga myndigheterna.

Underavsnitt 3

Miniminivå för kapitalbasen

Artikel 75

Utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 136, skall medlemsstaterna kräva att kreditinstitut kan redovisa en kapitalbas som vid varje tillfälle är minst lika med det sammanlagda beloppet av följande kapitalkrav:

| a) | För kreditrisk och utspädningsrisk i samband med all affärsverksamhet i institutet med undantag av verksamhet med handelslagret och icke-likvida tillgångar om dessa dragits från kapitalbasen i enlighet med artikel 13.2 d i direktiv 2006/.../EG: 8 % av beloppet för de samlade riskvägda exponeringarna, beräknade i enlighet med avsnitt 3. |
| --- | --- |

a)

För kreditrisk och utspädningsrisk i samband med all affärsverksamhet i institutet med undantag av verksamhet med handelslagret och icke-likvida tillgångar om dessa dragits från kapitalbasen i enlighet med artikel 13.2 d i direktiv 2006/.../EG: 8 % av beloppet för de samlade riskvägda exponeringarna, beräknade i enlighet med avsnitt 3.

| b) | För positionsrisk, avvecklingsrisk och motpartsrisk samt, om medgivande att överskrida de gränser som anges i artiklarna 111–117 har erhållits, stora exponeringar utöver dessa gränser i samband med institutets verksamhet med handelslagret: kapitalkrav som bestäms i enlighet med artikel 18 och avsnitt 4 i kapitel V i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

b)

För positionsrisk, avvecklingsrisk och motpartsrisk samt, om medgivande att överskrida de gränser som anges i artiklarna 111–117 har erhållits, stora exponeringar utöver dessa gränser i samband med institutets verksamhet med handelslagret: kapitalkrav som bestäms i enlighet med artikel 18 och avsnitt 4 i kapitel V i direktiv 2006/.../EG.

| c) | För valutarisk och råvarurisk i samband med all affärsverksamhet i institutet: kapitalkrav som bestäms i enlighet med artikel 18 i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

c)

För valutarisk och råvarurisk i samband med all affärsverksamhet i institutet: kapitalkrav som bestäms i enlighet med artikel 18 i direktiv 2006/.../EG.

| d) | För operativa risker i samband med all affärsverksamhet i institutet: kapitalkrav som fastställs i enlighet med avsnitt 4. |
| --- | --- |

d)

För operativa risker i samband med all affärsverksamhet i institutet: kapitalkrav som fastställs i enlighet med avsnitt 4.

Avsnitt 3

Minimikrav på kapitalbas för kreditrisker

Artikel 76

Kreditinstitut skall antingen använda den schablonmetod som föreskrivs i artiklarna 78–83 eller, om de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande i enlighet med artikel 84, den metod baserad på intern riskklassificering (”internmetoden”) som föreskrivs i artiklarna 84–89 vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artikel 75 a.

Artikel 77

I detta avsnitt avses med ”exponering” en tillgång eller en post utanför balansräkningen.

Underavsnitt 1

Schablonmetoden

Artikel 78

1.   Med förbehåll för punkt 2 skall exponeringsvärdet för en tillgångspost vara dess värde i balansräkningen, och exponeringsvärdet för en post utanför balansräkningen som tas upp i bilaga II skall vara lika med följande procentandelar av dess värde: 100 % om det är en högriskpost, 50 % om det är en medelriskpost, 20 % om det är en medel-lågriskpost och 0 % om det är en lågriskpost. De poster utanför balansräkningen som avses i föregående mening skall indelas i riskkategorier enligt bilaga II. För kreditinstitut som använder den fullständiga metoden för finansiella säkerheter enligt del 3 i bilaga VIII skall, då en exponering uppkommer genom att värdepapper eller råvaror säljs, ställs som säkerhet eller lånas ut inom ramen för repor, aktie- eller råvarulån samt marginallån, exponeringsvärdet höjas genom en justering för volatilitet som är anpassad till värdepapperen eller råvarorna i enlighet med punkterna 34–59 i del 3 i bilaga VIII.

2.   Exponeringsvärdet för ett derivatinstrument som tas upp i bilaga IV skall fastställas enligt bilaga III, varvid effekterna av avtal om novation och andra nettningsöverenskommelser skall beaktas i enlighet med bilaga III vid tillämpningen av metoderna. Exponeringsvärdet för repor, aktie- eller råvarulån, transaktioner med lång avvecklingscykel och marginallån kan fastställas i enlighet med antingen bilaga III eller bilaga VIII.

3.   Om en exponering är föremål för förbetalt kreditriskskydd får det tillämpliga exponeringsvärdet för denna post ändras i enlighet med underavsnitt 3.

4.   Utan hinder av punkt 2 skall värdet på utestående kreditriskexponeringar, enligt det som fastställts av den behöriga myndigheten, mot en central motpart fastställas i enlighet med punkt 6 i del 2 i bilaga III under förutsättning att den centrala motpartens motpartskreditriskexponering avseende alla avtalsparter dagligen säkrats fullt ut.

Artikel 79

1.   Varje exponering skall hänföras till någon av följande exponeringsklasser:

| a) | Fordringar eller villkorade fordringar på nationella regeringar eller centralbanker. |
| --- | --- |

a)

Fordringar eller villkorade fordringar på nationella regeringar eller centralbanker.

| b) | Fordringar eller villkorade fordringar på delstatliga eller lokala självstyrelseorgan och myndigheter. |
| --- | --- |

b)

Fordringar eller villkorade fordringar på delstatliga eller lokala självstyrelseorgan och myndigheter.

| c) | Fordringar eller villkorade fordringar på administrativa organ och icke-kommersiella företag. |
| --- | --- |

c)

Fordringar eller villkorade fordringar på administrativa organ och icke-kommersiella företag.

| d) | Fordringar eller villkorade fordringar på multilaterala utvecklingsbanker. |
| --- | --- |

d)

Fordringar eller villkorade fordringar på multilaterala utvecklingsbanker.

| e) | Fordringar eller villkorade fordringar på internationella organisationer. |
| --- | --- |

e)

Fordringar eller villkorade fordringar på internationella organisationer.

| f) | Fordringar eller villkorade fordringar på institut. |
| --- | --- |

f)

Fordringar eller villkorade fordringar på institut.

| g) | Fordringar eller villkorade fordringar på företag. |
| --- | --- |

g)

Fordringar eller villkorade fordringar på företag.

| h) | Fordringar eller villkorade fordringar på hushåll. |
| --- | --- |

h)

Fordringar eller villkorade fordringar på hushåll.

| i) | Fordringar eller villkorade fordringar mot säkerhet i fastighet. |
| --- | --- |

i)

Fordringar eller villkorade fordringar mot säkerhet i fastighet.

| j) | Oreglerade poster. |
| --- | --- |

j)

Oreglerade poster.

| k) | Poster som tillhör kategorier som enligt reglering präglas av hög risk. |
| --- | --- |

k)

Poster som tillhör kategorier som enligt reglering präglas av hög risk.

| l) | Fordringar i form av täckta obligationer. |
| --- | --- |

l)

Fordringar i form av täckta obligationer.

| m) | Positioner i värdepapperisering. |
| --- | --- |

m)

Positioner i värdepapperisering.

| n) | Kortfristiga fordringar på institut och andra företag. |
| --- | --- |

n)

Kortfristiga fordringar på institut och andra företag.

| o) | Fordringar i form av andelar i företag för kollektiva investeringar (fondföretag). |
| --- | --- |

o)

Fordringar i form av andelar i företag för kollektiva investeringar (fondföretag).

| p) | Övriga poster. |
| --- | --- |

p)

Övriga poster.

2.   För att kunna hänföras till klassen för hushållsexponeringar som avses i punkt 1 h skall en exponering uppfylla följande villkor:

| a) | Exponeringen skall gälla antingen en eller flera enskilda personer eller en liten eller medelstor juridisk person. |
| --- | --- |

a)

Exponeringen skall gälla antingen en eller flera enskilda personer eller en liten eller medelstor juridisk person.

| b) | Exponeringen skall vara en av ett betydande antal exponeringar med liknande egenskaper, så att riskerna i samband med sådan utlåning minskas väsentligt. |
| --- | --- |

b)

Exponeringen skall vara en av ett betydande antal exponeringar med liknande egenskaper, så att riskerna i samband med sådan utlåning minskas väsentligt.

| c) | Det totala beloppet för skulden till kreditinstitutet och moder- och syskonföretag, inklusive eventuella förfallna exponeringar, för den kund eller den grupp av kunder med inbördes anknytning som är gäldenär, men exklusive fordringar eller villkorade fordringar mot säkerhet i bostadsfastighet, får inte enligt kreditinstitutets kännedom överstiga 1 000 000 euro. Kreditinstitutet skall vidta rimliga åtgärder för att fastställa detta. |
| --- | --- |

c)

Det totala beloppet för skulden till kreditinstitutet och moder- och syskonföretag, inklusive eventuella förfallna exponeringar, för den kund eller den grupp av kunder med inbördes anknytning som är gäldenär, men exklusive fordringar eller villkorade fordringar mot säkerhet i bostadsfastighet, får inte enligt kreditinstitutets kännedom överstiga 1 000 000 euro. Kreditinstitutet skall vidta rimliga åtgärder för att fastställa detta.

Värdepapper får inte hänföras till klassen för hushållsexponeringar.

3.   Nuvärdet av minimihyresbetalningar från hushåll får hänföras till klassen för hushållsexponeringar.

Artikel 80

1.   För beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp skall riskvikter tillämpas på alla exponeringar, som inte dras från kapitalbasen, i enlighet med del 1 i bilaga VI. Riskvikterna skall bygga på den exponeringsklass som exponeringen hänförts till och, i den utsträckning som anges i del 1 i bilaga VI, på dess kreditkvalitet. Kreditkvaliteten får fastställas med hänvisning till externa ratinginstituts kreditvärderingar i enlighet med artiklarna 81–83 eller till kreditvärderingar som gjorts av sådana exportkreditorgan som beskrivs i del 1 i bilaga VI.

2.   Vid riskvägning enligt punkt 1 skall exponeringsvärdet multipliceras med den riskvikt som anges i, eller som fastställts enligt, detta underavsnitt.

3.   När det gäller beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar mot institut, skall medlemsstaterna besluta om man skall införa den metod som bygger på kreditkvaliteten hos den stat enligt vars rätt institutet är etablerat eller den metod som bygger på kreditkvaliteten hos motpartsinstitutet i enlighet med bilaga VI.

4.   Utan hinder av punkt 1 får, om en exponering är föremål för förbetalt kreditriskskydd, den tillämpliga riskvikten för denna post ändras i enlighet med underavsnitt 3.

5.   Riskvägda exponeringsbelopp för positioner i värdepapperiseringar skall beräknas i enlighet med underavsnitt 4.

6.   Exponeringar, för vilka inga andra föreskrifter om beräkningen av de riskvägda exponeringsbeloppen ges i detta underavsnitt, skall tilldelas riskvikten 100 %.

7.   Under förutsättning att det inte gäller exponeringar som ger upphov till sådana poster som avses i artikel 57 a–h får de behöriga myndigheterna medge undantag från kraven i punkt 1 i denna artikel för ett kreditinstituts exponeringar mot en motpart som är dess moder-, dotter- eller syskonföretag eller ett företag står i ett sådant samband som avses i artikel 12.1 i direktiv 83/349/EEG, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Motparten är ett institut eller ett finansiellt holdingföretag, ett finansiellt institut, ett kapitalförvaltningsbolag eller ett företag för anknutna tjänster som omfattas av tillfredsställande tillsynskrav. |
| --- | --- |

a)

Motparten är ett institut eller ett finansiellt holdingföretag, ett finansiellt institut, ett kapitalförvaltningsbolag eller ett företag för anknutna tjänster som omfattas av tillfredsställande tillsynskrav.

| b) | Motparten ingår utan förbehåll i samma företagsgrupp som kreditinstitutet. |
| --- | --- |

b)

Motparten ingår utan förbehåll i samma företagsgrupp som kreditinstitutet.

| c) | Samma förfaranden för riskbedömning, riskmätning och kontroll gäller för motparten som för kreditinstitutet. |
| --- | --- |

c)

Samma förfaranden för riskbedömning, riskmätning och kontroll gäller för motparten som för kreditinstitutet.

| d) | Motparten är etablerad i samma medlemsstat som kreditinstitutet. |
| --- | --- |

d)

Motparten är etablerad i samma medlemsstat som kreditinstitutet.

| e) | Det finns inte några rådande eller förutsedda väsentiga praktiska eller rättsliga hinder för att motparten snabbt skall kunna överföra medel ur kapitalbasen eller återbetala skulder till kreditinstitutet. |
| --- | --- |

e)

Det finns inte några rådande eller förutsedda väsentiga praktiska eller rättsliga hinder för att motparten snabbt skall kunna överföra medel ur kapitalbasen eller återbetala skulder till kreditinstitutet.

I sådana fall skall riskvikten 0 % åsättas.

8.   Under förutsättning att det inte gäller exponeringar som ger upphov till sådana poster som avses i artikel 57 a–h får de behöriga myndigheterna medge undantag från kraven i punkt 1 i denna artikel för ett kreditinstituts exponeringar mot en motpart som ingår i samma institutionella skyddssystem som det långivande institutet, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | De krav som ställs upp i led a, d och e i punkt 7. |
| --- | --- |

a)

De krav som ställs upp i led a, d och e i punkt 7.

| b) | Kreditinstitutet och motparten har gått med i ett avtalsgrundat eller lagstadgat skyddssystem som skyddar dessa institut och särskilt säkerställer deras likviditet och solvens vid behov så att konkurs kan undvikas (nedan kallat institutionellt skyddssystem). |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet och motparten har gått med i ett avtalsgrundat eller lagstadgat skyddssystem som skyddar dessa institut och särskilt säkerställer deras likviditet och solvens vid behov så att konkurs kan undvikas (nedan kallat institutionellt skyddssystem).

| c) | Ordningen är sådan att det institutionella skyddssystemet kan ge det stöd som krävs enligt dess åtagande från lätt tillgängliga medel. |
| --- | --- |

c)

Ordningen är sådan att det institutionella skyddssystemet kan ge det stöd som krävs enligt dess åtagande från lätt tillgängliga medel.

| d) | Det institutionella skyddssystemet förfogar över lämpliga och enhetligt fastställda system för övervakning och klassificering av risker (som ger en fullständig översikt över risksituationen för den enskilda medlemmen och för det institutionella skyddssystemet som helhet) och motsvarande möjligheter till inflytande. Dessa system skall på lämpligt sätt följa exponeringar som fallerat i enlighet med punkt 44 i del 4 i bilaga VII. |
| --- | --- |

d)

Det institutionella skyddssystemet förfogar över lämpliga och enhetligt fastställda system för övervakning och klassificering av risker (som ger en fullständig översikt över risksituationen för den enskilda medlemmen och för det institutionella skyddssystemet som helhet) och motsvarande möjligheter till inflytande. Dessa system skall på lämpligt sätt följa exponeringar som fallerat i enlighet med punkt 44 i del 4 i bilaga VII.

| e) | Det institutionella skyddssystemet genomför egna riskbedömningar vars resultat vidarebefordras till de enskilda medlemmarna. |
| --- | --- |

e)

Det institutionella skyddssystemet genomför egna riskbedömningar vars resultat vidarebefordras till de enskilda medlemmarna.

| f) | Det institutionella skyddssystemet skall en gång per år upprätta och offentliggöra endera en konsoliderad rapport som omfattar en balansräkning, en vinst- och förlustredovisning, en lägesrapport och en riskrapport för det institutionella skyddssystemet som helhet, eller en rapport som omfattar en samlad balansräkning, en samlad vinst- och förlustredovisning, en lägesrapport och en riskrapport för det institutionella skyddssystemet som helhet. |
| --- | --- |

f)

Det institutionella skyddssystemet skall en gång per år upprätta och offentliggöra endera en konsoliderad rapport som omfattar en balansräkning, en vinst- och förlustredovisning, en lägesrapport och en riskrapport för det institutionella skyddssystemet som helhet, eller en rapport som omfattar en samlad balansräkning, en samlad vinst- och förlustredovisning, en lägesrapport och en riskrapport för det institutionella skyddssystemet som helhet.

| g) | Medlemmarna i det institutionella skyddssystemet är skyldiga att åtminstone 24 månader i förväg anmäla om de önskar lämna systemet. |
| --- | --- |

g)

Medlemmarna i det institutionella skyddssystemet är skyldiga att åtminstone 24 månader i förväg anmäla om de önskar lämna systemet.

| h) | Flerfaldig användning av beståndsdelar som får användas för framräkning av kapitalbasen (”multiple gearing”) liksom varje otillbörligt skapande av kapitalbas mellan medlemmarna av det institutionella skyddssystemet skall elimineras. |
| --- | --- |

h)

Flerfaldig användning av beståndsdelar som får användas för framräkning av kapitalbasen (”multiple gearing”) liksom varje otillbörligt skapande av kapitalbas mellan medlemmarna av det institutionella skyddssystemet skall elimineras.

| i) | Det institutionella skyddssystemet skall grundas på medlemskap av många kreditinstitut som i huvudsak har en homogen affärsprofil. |
| --- | --- |

i)

Det institutionella skyddssystemet skall grundas på medlemskap av många kreditinstitut som i huvudsak har en homogen affärsprofil.

| j) | De relevanta behöriga myndigheterna skall med regelbundna mellanrum godkänna och övervaka att de system som avses i led d är tillräckliga. |
| --- | --- |

j)

De relevanta behöriga myndigheterna skall med regelbundna mellanrum godkänna och övervaka att de system som avses i led d är tillräckliga.

I sådana fall skall en riskvikt på 0 % åsättas.

Artikel 81

1.   En extern kreditvärdering får inte användas för att fastställa riskvikten för en exponering enligt artikel 80 om inte det ratinginstitut som tillhandahållit den av de behöriga myndigheterna förklarats valbart för detta ändamål (i detta underavsnitt: ”valbart ratinginstitut”).

2.   De behöriga myndigheterna får inte förklara ett ratinginstitut valbart för det ändamål som avses i artikel 80 om de inte är övertygade om att dess värderingsmetoder uppfyller kraven på objektivitet och oberoende samt fortlöpande översyn och öppenhet, och att de kreditvärderingar de leder till uppfyller kraven på trovärdighet och öppenhet. Därvid skall de behöriga myndigheterna beakta de tekniska kriterier som anges i del 2 i bilaga VI.

3.   Om ett ratinginstitut har förklarats valbart av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat, får de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater förklara institutet valbart utan att genomföra något eget bedömningsförfarande.

4.   De behöriga myndigheterna skall offentliggöra en förklaring av förfarandet för att förklara ratinginstitut valbara och en förteckning över valbara ratinginstitut.

Artikel 82

1.   De behöriga myndigheterna skall med beaktande av de tekniska kriterierna i del 2 i bilaga VI i fråga om varje valbart ratinginstitut avgöra vilka av de kreditkvalitetssteg som anges i del 1 i samma bilaga som ratinginstitutets olika kreditvärderingsbetyg skall anses motsvara. Dessa avgöranden skall vara objektiva och konsekventa.

2.   När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat har fattat ett avgörande enligt punkt 1, får de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater erkänna detta avgörande utan att genomföra något eget förfarande för ett avgörande i frågan.

Artikel 83

1.   Ratinginstituts kreditvärderingar skall vid beräkningen av ett kreditinstituts riskvägda exponeringsbelopp användas på ett konsekvent sätt och i enlighet med del 3 i bilaga VI. Kreditvärderingar får inte användas selektivt.

2.   Kreditinstituten skall använda sådana kreditvärderingar som ratinginstitut har utfärdat på begäran av en låntagare eller annan intressent. Med tillstånd av den ansvariga behöriga myndigheten får de dock även använda kreditvärderingar som ratinginstitutet utfärdat på eget initiativ.

Underavsnitt 2

Internmetoden

Artikel 84

1.   I enlighet med detta underavsnitt får de behöriga myndigheterna tillåta kreditinstitut att beräkna sina riskvägda exponeringsbelopp med en metod som bygger på intern riskklassificering (”internmetoden”). Uttryckligt tillstånd skall krävas för varje kreditinstitut.

2.   Tillstånd får endast ges om den behöriga myndigheten har övertygat sig om att kreditinstitutets system för hantering och klassificering av exponeringar för kreditrisk är sunda och genomförs med integritet samt att instituten uppfyller följande normer i enlighet med del 4 i bilaga VII:

| a) | Kreditinstitutets riskklassificeringssystem skall ge förutsättningar för en tillfredsställande bedömning av gäldenärer och transaktioner, lämplig riskdifferentiering samt träffsäkra och konsekventa kvantitativa skattningar av risker. |
| --- | --- |

a)

Kreditinstitutets riskklassificeringssystem skall ge förutsättningar för en tillfredsställande bedömning av gäldenärer och transaktioner, lämplig riskdifferentiering samt träffsäkra och konsekventa kvantitativa skattningar av risker.

| b) | De interna riskklassificeringar och skattningar av sannolikheten för fallissemang och förluster, som används vid beräkningen av kapitalkrav och inom därmed sammanhängande system och förfaranden, skall vara av central betydelse för kreditinstitutets riskhantering och beslutsfattande samt för dess funktioner för godkännande av krediter, intern kapitalallokering och företagsstyrning. |
| --- | --- |

b)

De interna riskklassificeringar och skattningar av sannolikheten för fallissemang och förluster, som används vid beräkningen av kapitalkrav och inom därmed sammanhängande system och förfaranden, skall vara av central betydelse för kreditinstitutets riskhantering och beslutsfattande samt för dess funktioner för godkännande av krediter, intern kapitalallokering och företagsstyrning.

| c) | Kreditinstitutet skall ha en enhet för kontroll av kreditrisker som ansvarar för dess riskklassificeringssystem och som har en tillfredsställande grad av oberoende och är fri från otillbörlig påverkan. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstitutet skall ha en enhet för kontroll av kreditrisker som ansvarar för dess riskklassificeringssystem och som har en tillfredsställande grad av oberoende och är fri från otillbörlig påverkan.

| d) | Kreditinstitutet skall samla in och bevara alla relevanta uppgifter som kan ge effektivt stöd för dess förfaranden för mätning och hantering av kreditrisker. |
| --- | --- |

d)

Kreditinstitutet skall samla in och bevara alla relevanta uppgifter som kan ge effektivt stöd för dess förfaranden för mätning och hantering av kreditrisker.

| e) | Kreditinstitutet skall dokumentera sina system för riskklassificering och motiven för deras utformning samt validera dessa system. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstitutet skall dokumentera sina system för riskklassificering och motiven för deras utformning samt validera dessa system.

Om ett moderkreditinstitut inom EU och dess dotterföretag eller ett finansiellt moderholdingföretag inom EU och dess dotterföretag tillämpar internmetoden enhetligt, får de behöriga myndigheterna tillåta att moderföretaget och dess dotterföretag betraktas som en enhet när det gäller minimikraven i del 4 i bilaga VII.

3.   Ett kreditinstitut som ansöker om att få använda internmetoden skall styrka att det för exponeringsklasserna i fråga har använt riskklassificeringssystem som i stort uppfyller minimikraven i del 4 i bilaga VII inom ramen för sin interna riskmätning och riskhantering under minst tre år innan det kan förklaras kvalificerat att tillämpa internmetoden.

4.   Ett kreditinstitut som ansöker om att få använda egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer skall styrka att det har genomfört och använt egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer på ett sätt som i stort överensstämmer med de minimikrav för användning av egna skattningar av dessa parametrar som anges i del 4 i bilaga VII, under minst tre år, innan det kan förklaras kvalificerat att använda egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer.

5.   Om ett kreditinstitut inte längre uppfyller kraven i detta underavsnitt, skall det antingen redovisa en plan för den behöriga myndigheten för hur det inom skälig tid åter skall kunna uppfylla kraven eller styrka att effekterna av det bristande uppfyllandet är oväsentliga.

6.   När ett moderkreditinstitut inom EU och dess dotterföretag eller ett finansiellt moderholdingföretag inom EU och dess dotterföretag avser att tillämpa internmetoden, skall de behöriga myndigheterna för de olika juridiska personerna samarbeta nära enligt föreskrifterna i artiklarna 129–132.

Artikel 85

1.   Utan att detta påverkar artikel 89, skall kreditinstitut samt eventuella moderföretag och syskonföretag tillämpa internmetoden på alla exponeringar.

Förutsatt att de behöriga myndigheterna godkänner detta, får genomförandet ske stegvis per exponeringsklass enligt artikel 86 inom samma affärsenhet, inom olika affärsenheter i samma företagsgrupp eller för användning av egna skattningar av LGD-värden eller konverteringsfaktorer för beräkning av riskvikter för exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker.

När det gäller den klass för hushållsexponeringar som avses i artikel 86 får genomförandet ske stegvis per undergrupp av exponeringar som motsvarar de olika korrelationerna i punkterna 10–13 i del 1i bilaga VII.

2.   Det genomförande som avses i punkt 1 skall fullföljas under en skälig tidsperiod som skall överenskommas med de behöriga myndigheterna. För genomförandet skall strikta villkor gälla som skall fastställas av de behöriga myndigheterna. Dessa villkor skall utformas så att de säkerställer att den flexibilitet som erbjuds genom punkt 1 inte utnyttjas selektivt i syfte att uppnå minskningar av kapitalkraven för de exponeringsklasser eller affärsenheter som ännu inte omfattas av internmetoden eller vid användningen av egna skattningar av LGD och/eller konverteringsfaktorer.

3.   Kreditinstitut som använder internmetoden för någon exponeringsklass skall även använda denna metod för klassen för aktieexponeringar.

4.   Med förbehåll för punkterna 1–3 i denna artikel och artikel 89 får kreditinstitut som har erhållit tillstånd enligt artikel 84 att använda internmetoden inte återgå till att tillämpa underavsnitt 1 vid beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp, såvida de inte kan styrka att det finns goda skäl för detta och har fått de behöriga myndigheternas godkännande.

5.   Med förbehåll för punkterna 1–2 i denna artikel och artikel 89 får kreditinstitut som har erhållit tillstånd enligt artikel 87.9 att använda egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer inte återgå till att tillämpa de LGD-värden och konverteringsfaktorer som avses i artikel 87.8, såvida de inte kan styrka att det finns goda skäl för detta och har fått de behöriga myndigheternas godkännande

Artikel 86

1.   Varje exponering skall hänföras till någon av följande exponeringsklasser:

| a) | Fordringar eller villkorade fordringar på nationella regeringar och centralbanker. |
| --- | --- |

a)

Fordringar eller villkorade fordringar på nationella regeringar och centralbanker.

| b) | Fordringar eller villkorade fordringar på institut. |
| --- | --- |

b)

Fordringar eller villkorade fordringar på institut.

| c) | Fordringar eller villkorade fordringar på företag. |
| --- | --- |

c)

Fordringar eller villkorade fordringar på företag.

| d) | Fordringar eller villkorade fordringar på hushåll. |
| --- | --- |

d)

Fordringar eller villkorade fordringar på hushåll.

| e) | Aktieexponeringar. |
| --- | --- |

e)

Aktieexponeringar.

| f) | Positioner i värdepapperisering. |
| --- | --- |

f)

Positioner i värdepapperisering.

| g) | Övriga motpartslösa tillgångar. |
| --- | --- |

g)

Övriga motpartslösa tillgångar.

2.   Följande exponeringar skall behandlas som exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker:

| a) | Exponeringar mot delstatliga och lokala självstyrelseorgan och myndigheter eller offentliga organ som skall behandlas som exponeringar mot nationella regeringar enligt underavsnitt 1. |
| --- | --- |

a)

Exponeringar mot delstatliga och lokala självstyrelseorgan och myndigheter eller offentliga organ som skall behandlas som exponeringar mot nationella regeringar enligt underavsnitt 1.

| b) | Exponeringar mot multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer som får 0 % riskvikt enligt underavsnitt 1. |
| --- | --- |

b)

Exponeringar mot multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer som får 0 % riskvikt enligt underavsnitt 1.

3.   Följande exponeringar skall behandlas som exponeringar mot institut:

| a) | Exponeringar mot delstatliga och lokala självstyrelseorgan och myndigheter som inte skall behandlas som exponeringar mot nationella regeringar enligt underavsnitt 1. |
| --- | --- |

a)

Exponeringar mot delstatliga och lokala självstyrelseorgan och myndigheter som inte skall behandlas som exponeringar mot nationella regeringar enligt underavsnitt 1.

| b) | Exponeringar mot offentliga organ som skall behandlas som exponeringar mot institut enligt underavsnitt 1. |
| --- | --- |

b)

Exponeringar mot offentliga organ som skall behandlas som exponeringar mot institut enligt underavsnitt 1.

| c) | Exponeringar mot multilaterala utvecklingsbanker som inte får 0 % riskvikt enligt underavsnitt 1. |
| --- | --- |

c)

Exponeringar mot multilaterala utvecklingsbanker som inte får 0 % riskvikt enligt underavsnitt 1.

4.   För att kunna hänföras till klassen för hushållsexponeringar (punkt 1 d) måste exponeringarna uppfylla följande kriterier:

| a) | Exponeringen skall gälla antingen en eller flera fysiska personer eller en liten eller medelstor juridisk person – i det senare fallet under förutsättning att det totala beloppet för skulden till kreditinstitutet samt moderföretag och syskonföretag, inklusive eventuellt förfallna exponeringar, för den kund eller den grupp av kunder med inbördes anknytning som är gäldenär men exklusive fordringar eller villkorade fordringar mot säkerhet i bostadsfastighet, enligt kreditinstitutets kännedom, inte överstiger 1 000 000 euro, vilket kreditinstitutet skall ha vidtagit rimliga åtgärder för att förvissa sig om. |
| --- | --- |

a)

Exponeringen skall gälla antingen en eller flera fysiska personer eller en liten eller medelstor juridisk person – i det senare fallet under förutsättning att det totala beloppet för skulden till kreditinstitutet samt moderföretag och syskonföretag, inklusive eventuellt förfallna exponeringar, för den kund eller den grupp av kunder med inbördes anknytning som är gäldenär men exklusive fordringar eller villkorade fordringar mot säkerhet i bostadsfastighet, enligt kreditinstitutets kännedom, inte överstiger 1 000 000 euro, vilket kreditinstitutet skall ha vidtagit rimliga åtgärder för att förvissa sig om.

| b) | Kreditinstitutet skall i sin riskhantering behandla dem på ett konsekvent och likartat sätt. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet skall i sin riskhantering behandla dem på ett konsekvent och likartat sätt.

| c) | De skall inte förvaltas individuellt på ett sätt som är likadant som behandlingen av klassen för företagsexponeringar. |
| --- | --- |

c)

De skall inte förvaltas individuellt på ett sätt som är likadant som behandlingen av klassen för företagsexponeringar.

| d) | De skall i samtliga fall ingå i en betydande grupp av exponeringar som förvaltas på likartat sätt. |
| --- | --- |

d)

De skall i samtliga fall ingå i en betydande grupp av exponeringar som förvaltas på likartat sätt.

Nuvärdet av minimihyresbetalningar från hushåll får hänföras till klassen för hushållsexponeringar.

5.   Följande exponeringar skall klassificeras som aktieexponeringar:

| a) | Icke-räntebärande exponeringar som medför en efterställd residualfordran på emittentens tillgångar eller intäkter. |
| --- | --- |

a)

Icke-räntebärande exponeringar som medför en efterställd residualfordran på emittentens tillgångar eller intäkter.

| b) | Räntebärande exponeringar som till sin ekonomiska substans är likartade med de exponeringar som avses i punkt a. |
| --- | --- |

b)

Räntebärande exponeringar som till sin ekonomiska substans är likartade med de exponeringar som avses i punkt a.

6.   Inom klassen för företagsexponeringar skall kreditinstituten separat som specialutlåning särskilja exponeringar med följande egenskaper:

| a) | Exponeringen är mot en juridisk person som bildats särskilt för att finansiera och/eller förvalta materiella tillgångar. |
| --- | --- |

a)

Exponeringen är mot en juridisk person som bildats särskilt för att finansiera och/eller förvalta materiella tillgångar.

| b) | Avtalsbestämmelserna ger utlånaren en väsentlig grad av kontroll över tillgångarna och den inkomst dessa ger upphov till. |
| --- | --- |

b)

Avtalsbestämmelserna ger utlånaren en väsentlig grad av kontroll över tillgångarna och den inkomst dessa ger upphov till.

| c) | Den huvudsakliga finansieringskällan för återbetalningen av lånet är den inkomst som de finansierade tillgångarna ger upphov till och inte den generella betalningskapaciteten i ett kommersiellt företag med mer omfattande verksamhet. |
| --- | --- |

c)

Den huvudsakliga finansieringskällan för återbetalningen av lånet är den inkomst som de finansierade tillgångarna ger upphov till och inte den generella betalningskapaciteten i ett kommersiellt företag med mer omfattande verksamhet.

7.   Varje fordring som inte hänförs till någon av de exponeringsklasser som anges i punkterna 1 a–b och d–f skall hänföras till den exponeringsklass som anges i punkt 1 c.

8.   I den exponeringsklass som avses i punkt 1 g skall restvärdet av leasade tillgångar ingå, om det inte ingår i den hyresexponering som fastställs i punkt 4 i del 3 i bilaga VII.

9.   De metoder som kreditinstitutet använder vid fördelningen av exponeringar på de olika exponeringsklasserna skall vara lämpliga för ändamålet och tillämpas konsekvent.

Artikel 87

1.   De riskvägda exponeringsbeloppen för kreditrisker som ingår i någon av de exponeringsklasser som anges i artikel 86.1 a–e och g skall, såvida de inte dras från kapitalbasen, beräknas i enlighet med punkterna 1–27 i del 1 i bilaga VII.

2.   De riskvägda exponeringsbeloppen för utspädningsrisk avseende förvärvade fordringar skall beräknas enligt punkt 28 i del 1 i bilaga VII. När ett kreditinstitut har full regressrätt avseende förvärvade fordringar gentemot säljaren för fallissemangsrisken och utspädningsrisken behöver bestämmelserna i artiklarna 87 och 88 inte tillämpas på de förvärvade fordringarna. Exponeringen får istället behandlas som en exponering med säkerhet.

3.   Beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp för kreditrisk och utspädningsrisk skall bygga på de relevanta parametrar som gäller för exponeringen i fråga. Dessa skall bl.a. omfatta sannolikhet för fallissemang (PD), förlust vid fallissemang (LGD), löptid (M) och exponeringsvärde för exponeringen. PD och LGD kan tas upp separat eller tillsammans i enlighet med del 2 i bilaga VII.

4.   Utan hinder av punkt 3 skall beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp för kreditrisk för alla exponeringar som ingår i den exponeringsklass som avses i artikel 86.1 e ske i enlighet med punkterna 17–26 i del 1 i bilaga VII under förutsättning att de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande. De behöriga myndigheterna får endast tillåta att ett kreditinstitut använder den metod som anges i punkterna 25 och 26 i del 1 i bilaga VII om det uppfyller minimikraven i punkterna 115–123 i del 4 i bilaga VII.

5.   Utan hinder av punkt 3 får beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp för kreditrisk i samband med exponeringar för specialutlåning ske i enlighet med punkt 6 i del 1 i bilaga VII. De behöriga myndigheterna skall offentliggöra riktlinjer för hur kreditinstituten skall fastställa riskvikter för exponeringar för specialutlåning enligt punkt 6 i del 1 i bilaga VII och godkänna kreditinstitutens metoder för att fastställa dessa.

6.   För exponeringar som tillhör de exponeringsklasser som anges i punkterna a–d i artikel 86.1 skall kreditinstituten tillhandahålla egna PD-skattningar i enlighet med artikel 84 och del 4 i bilaga VII.

7.   För exponeringar som tillhör den exponeringsklass som avses i artikel 86.1 d skall kreditinstituten tillhandahålla egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer i enlighet med artikel 84 och del 4 i bilaga VII.

8.   För exponeringar som tillhör de exponeringsklasser som avses i punkterna a–c i artikel 86.1 skall kreditinstituten tillämpa de LGD-värden som anges i punkt 8 i del 2 i bilaga VII och de konverteringsfaktorer som anges i punkterna 9 a–d i del 3 i bilaga VII.

9.   Utan hinder av punkt 8 får de behöriga myndigheterna för alla exponeringar som tillhör den exponeringsklass som anges i artikel 86.1 a–c tillåta att kreditinstituten använder egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer i enlighet med artikel 84 och del 4 i bilaga VII.

10.   De riskvägda exponeringsbeloppen för värdepapperiserade exponeringar och för exponeringar som tillhör den exponeringsklass som avses i punkt f i artikel 86.1 skall beräknas i enlighet med underavsnitt 4.

11.   Om exponeringar i form av ett företag för kollektiva investeringar (fondföretag) uppfyller de kriterier som anges i punkterna 77–78 i del 1 i bilaga VI och kreditinstitutet har kännedom om fondföretagets samtliga underliggande exponeringar, skall kreditinstitutet granska dessa underliggande exponeringar i syfte att beräkna riskvägda exponeringsbelopp och belopp för förväntade förluster enligt de metoder som anges i detta underavsnitt.

Om kreditinstitutet inte uppfyller villkoren för att använda de metoder som anges i detta underavsnitt, skall de riskvägda exponeringsbeloppen och beloppen för förväntade förluster beräknas i enlighet med följande metoder:

| a) | För exponeringar som tillhör den exponeringsklass som anges i punkt e i artikel 86.1: den metod som redovisas i punkterna 19–21 i del 1 i bilaga VII. Om kreditinstitutet därvid inte kan skilja mellan investeringar i venture-capitalföretag och liknande, börsnoterade aktier och övriga aktieexponeringar, skall det behandla aktierna i fråga som övriga aktieexponeringar. |
| --- | --- |

a)

För exponeringar som tillhör den exponeringsklass som anges i punkt e i artikel 86.1: den metod som redovisas i punkterna 19–21 i del 1 i bilaga VII. Om kreditinstitutet därvid inte kan skilja mellan investeringar i venture-capitalföretag och liknande, börsnoterade aktier och övriga aktieexponeringar, skall det behandla aktierna i fråga som övriga aktieexponeringar.

| b) | För alla andra underliggande exponeringar: den metod som anges i underavsnitt 1 med följande ändringar:






  i) | Exponeringarna skall hänföras till tillämplig exponeringsklass och ges riskvikten för den kreditkvalitetsnivå som ligger närmast över den nivå som normalt skulle ha tillämpats på exponeringen. |
| --- | --- | --- |

b)

För alla andra underliggande exponeringar: den metod som anges i underavsnitt 1 med följande ändringar:

i)

Exponeringarna skall hänföras till tillämplig exponeringsklass och ges riskvikten för den kreditkvalitetsnivå som ligger närmast över den nivå som normalt skulle ha tillämpats på exponeringen.

| ii) | Exponeringar som hänförs till högre kreditkvalitetsnivåer och som normalt skulle ha tilldelats en riskvikt på 150 % skall tilldelas riskvikten 200 % |
| --- | --- |

ii)

Exponeringar som hänförs till högre kreditkvalitetsnivåer och som normalt skulle ha tilldelats en riskvikt på 150 % skall tilldelas riskvikten 200 %

12.   Om exponeringar i form av ett fondföretag inte uppfyller de kriterier som anges i punkterna 77–78 i del 1 i bilaga VI, eller om kreditinstitutet inte har kännedom om alla de exponeringar som ingår i fonden, skall kreditinstitutet granska dessa exponeringar i syfte att beräkna riskvägda exponeringsbelopp och belopp för förväntade förluster enligt den metod som anges i punkterna 19–21 i del 1 i bilaga VII. Om kreditinstitutet därvid inte kan skilja mellan investeringar i venture-capitalföretag eller liknande, börsnoterade aktier och övriga aktier, skall det behandla exponeringarna i fråga som exponeringar i övriga aktier. Därvid skall exponeringar i andra värdepapper än aktier hänföras till någon av de klasser (investeringar i venture-capitalföretag eller liknande, börsnoterade aktier eller övriga aktier) som anges i punkt 19 i del 1 i bilaga VII, och okända exponeringar skall hänföras till klassen övriga aktier.

Som alternativ till den nu beskrivna metoden får kreditinstituten själva utföra beräkningen eller utnyttja en tredje part för beräkningen och rapporteringen av de genomsnittliga riskvägda exponeringsbeloppen utifrån fondföretagets underliggande exponeringar i enlighet med följande metoder, under förutsättning att beräkningens och rapportens korrekt kan säkerställas på ett tillfredsställande sätt:

| a) | För exponeringar som tillhör den exponeringsklass som anges i artikel 86.1 e: den metod som anges i punkterna 19–21 i del 1 i bilaga VII. Om kreditinstitutet därvid inte kan skilja mellan investeringar i venture-capitalföretag eller liknande, börsnoterade aktier och övriga aktieexponeringar, skall det behandla aktierna i fråga som övriga aktieexponeringar. |
| --- | --- |

a)

För exponeringar som tillhör den exponeringsklass som anges i artikel 86.1 e: den metod som anges i punkterna 19–21 i del 1 i bilaga VII. Om kreditinstitutet därvid inte kan skilja mellan investeringar i venture-capitalföretag eller liknande, börsnoterade aktier och övriga aktieexponeringar, skall det behandla aktierna i fråga som övriga aktieexponeringar.

| b) | För alla andra underliggande exponeringar: den metod som anges i underavsnitt 1 med följande ändringar:






  i) | Exponeringarna skall hänföras till tillämplig exponeringsklass och ges riskvikten för det kreditkvalitetssteg som följer närmast efter det steg som normalt skulle ha gällt för exponeringen. |
| --- | --- | --- |

b)

För alla andra underliggande exponeringar: den metod som anges i underavsnitt 1 med följande ändringar:

i)

Exponeringarna skall hänföras till tillämplig exponeringsklass och ges riskvikten för det kreditkvalitetssteg som följer närmast efter det steg som normalt skulle ha gällt för exponeringen.

| ii) | Exponeringar som hänförs till kreditkvalitetssteg som normalt skulle ha tilldelats en riskvikt på 150 % skall tilldelas riskvikten 200 % |
| --- | --- |

ii)

Exponeringar som hänförs till kreditkvalitetssteg som normalt skulle ha tilldelats en riskvikt på 150 % skall tilldelas riskvikten 200 %

Artikel 88

1.   Beloppen för förväntade förluster på exponeringar som tillhör någon av de exponeringsklasser som anges i punkterna a–e i artikel 86.1 skall beräknas enligt de metoder som anges i punkterna 29–35 i del 1 i bilaga VII.

2.   Beräkningen av beloppen för förväntade förluster i enlighet med punkterna 29–35 i del 1 i bilaga VII skall baseras på samma ingångsvärden för PD och LGD och samma exponeringsvärden för varje exponering som de som används för beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp enligt artikel 87. När det gäller fallissemang, i de fall då kreditinstitut tillämpar egna skattningar av LGD, skall EL (”expected loss”) vara ELBE (”best estimate of expected loss”), kreditinstitutets bästa skattning av den förväntade förlusten för fallissemanget i enlighet med punkt 80 i del 4 i bilaga VII.

3.   Förväntade förlustbelopp för värdepapperiserade exponeringar skall beräknas i enlighet med underavsnitt 4.

4.   Beloppet för förväntad förlust för exponeringar inom den exponeringsklass som anges i artikel 86.1 g skall vara noll.

5.   De förväntade förlustbeloppen för utspädningsrisk för övertagna fordringar skall beräknas i enlighet med de metoder som anges i punkt 35 i del 1 i bilaga VII.

6.   De förväntade förlustbeloppen för de exponeringar som anges i artikel 87.11–12 skall beräknas i enlighet med de metoder som redovisas i punkterna 29–35 i del 1 i bilaga VII.

Artikel 89

1.   Om de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande får kreditinstitut, som har tillstånd att använda internmetoden för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp för en eller flera exponeringsklasser, tillämpa underavsnitt 1 på följande:

| a) | Den exponeringsklass som anges i artikel 86.1 a, om antalet väsentliga motparter är litet och det skulle vara oskäligt betungande att kräva att kreditinstitutet skulle införa ett riskklassificeringssystem för dessa motparter. |
| --- | --- |

a)

Den exponeringsklass som anges i artikel 86.1 a, om antalet väsentliga motparter är litet och det skulle vara oskäligt betungande att kräva att kreditinstitutet skulle införa ett riskklassificeringssystem för dessa motparter.

| b) | Den exponeringsklass som anges i artikel 86.1 b, om antalet väsentliga motparter är litet och det skulle vara oskäligt betungande att kräva att kreditinstitutet skulle införa ett riskklassificeringssystem för dessa motparter. |
| --- | --- |

b)

Den exponeringsklass som anges i artikel 86.1 b, om antalet väsentliga motparter är litet och det skulle vara oskäligt betungande att kräva att kreditinstitutet skulle införa ett riskklassificeringssystem för dessa motparter.

| c) | Exponeringar i icke väsentliga affärsenheter samt exponeringsklasser som med hänsyn till sin storlek och den riskprofil de företer är av mindre betydelse. |
| --- | --- |

c)

Exponeringar i icke väsentliga affärsenheter samt exponeringsklasser som med hänsyn till sin storlek och den riskprofil de företer är av mindre betydelse.

| d) | Exponeringar mot hemmedlemsstaternas nationella regeringar och deras delstatliga och lokala självstyrelseorgan och myndigheter samt administrativa organ, förutsatt att






  i) | det inte finns någon skillnad mellan riskerna vid exponeringar mot den nationella regeringen och vid de övriga nämnda exponeringarna på grund av riktade offentliga åtgärder, och att |
| --- | --- | --- |

d)

Exponeringar mot hemmedlemsstaternas nationella regeringar och deras delstatliga och lokala självstyrelseorgan och myndigheter samt administrativa organ, förutsatt att

i)

det inte finns någon skillnad mellan riskerna vid exponeringar mot den nationella regeringen och vid de övriga nämnda exponeringarna på grund av riktade offentliga åtgärder, och att

| ii) | exponeringarna mot den nationella regeringen åsätts 0 riskvikt enligt underavsnitt 1. |
| --- | --- |

ii)

exponeringarna mot den nationella regeringen åsätts 0 riskvikt enligt underavsnitt 1.

| e) | Ett kreditinstituts exponeringar mot en motpart som är dess moderföretag, dotterföretag eller dotterföretag till dess moderföretag, förutsatt att motparten är ett institut eller ett finansiellt holdingföretag, finansiellt institut, kapitalförvaltningsbolag eller ett företag som tillhandahåller anknutna tjänster och att motparten omfattas av tillfredsställande tillsynskrav eller ett företag med en anknytning som omfattas av artikel 12.1 i rådets direktiv 83/349/EEG och exponeringar mellan kreditinstitut som uppfyller de krav som anges i artikel 80.8. |
| --- | --- |

e)

Ett kreditinstituts exponeringar mot en motpart som är dess moderföretag, dotterföretag eller dotterföretag till dess moderföretag, förutsatt att motparten är ett institut eller ett finansiellt holdingföretag, finansiellt institut, kapitalförvaltningsbolag eller ett företag som tillhandahåller anknutna tjänster och att motparten omfattas av tillfredsställande tillsynskrav eller ett företag med en anknytning som omfattas av artikel 12.1 i rådets direktiv 83/349/EEG och exponeringar mellan kreditinstitut som uppfyller de krav som anges i artikel 80.8.

| f) | Exponeringar i värdepapper mot juridiska personer vilkas kreditåtaganden uppfyller kraven för 0 % riskvikt enligt underavsnitt 1 (inbegripet offentligt stödda enheter som riskvikten noll kan tillämpas på). |
| --- | --- |

f)

Exponeringar i värdepapper mot juridiska personer vilkas kreditåtaganden uppfyller kraven för 0 % riskvikt enligt underavsnitt 1 (inbegripet offentligt stödda enheter som riskvikten noll kan tillämpas på).

| g) | Aktieexponeringar som genomförs inom ramen för lagstiftningsprogram för främjande av särskilda sektorer av näringslivet som i betydande grad subventionerar kreditinstitutets investering och som är förenade med någon form av offentlig tillsyn och begränsningar av investeringarna i värdepapper. Detta undantag får tillämpas på högst totalt 10 % av ursprungligt primärt och supplementärt kapital. |
| --- | --- |

g)

Aktieexponeringar som genomförs inom ramen för lagstiftningsprogram för främjande av särskilda sektorer av näringslivet som i betydande grad subventionerar kreditinstitutets investering och som är förenade med någon form av offentlig tillsyn och begränsningar av investeringarna i värdepapper. Detta undantag får tillämpas på högst totalt 10 % av ursprungligt primärt och supplementärt kapital.

| h) | Sådana exponeringar som avses i punkt 40 i del 1 i bilaga VI och som uppfyller de villkor som anges där. |
| --- | --- |

h)

Sådana exponeringar som avses i punkt 40 i del 1 i bilaga VI och som uppfyller de villkor som anges där.

| i) | Statliga och statligt återförsäkrade garantier i enlighet med punkt 19 i del 2 i bilaga VIII. |
| --- | --- |

i)

Statliga och statligt återförsäkrade garantier i enlighet med punkt 19 i del 2 i bilaga VIII.

Denna punkt skall inte hindra de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater från att tillåta att bestämmelserna i underavsnitt 1 tillämpas på exponeringar i värdepapper för vilka sådan behandling har tillåtits i andra medlemsstater.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 skall ett kreditinstituts exponeringsklass avseende aktier inte betraktas som mindre betydande om det sammanlagda värdet av exponeringarna, med undantag av sådana exponeringar i värdepapper som gjorts inom ramen för lagstiftningsprogram enligt punkt 1 g, genomsnittligt under det föregående året överstiger 10 % av kreditinstitutets kapitalbas. Om dessa exponeringar till antalet uppgår till mindre än tio enskilda innehav, skall tröskelvärdet i stället vara 5 % av kreditinstitutets kapitalbas.

Underavsnitt 3

Kreditriskreducering

Artikel 90

I detta underavsnitt avses med ”utlånande kreditinstitut” det kreditinstitut som har exponeringen i fråga, oavsett om den härrör från ett lån eller ej.

Artikel 91

Kreditinstitut som använder schablonmetoden enligt artiklarna 78–83 eller internmetoden enligt artiklarna 84–89 utan att använda egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer enligt artiklarna 87 och 88, får ta hänsyn till kreditriskreducerande åtgärder enligt detta underavsnitt vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp i enlighet med artikel 75 a eller som relevanta belopp för förväntade förluster vid den beräkning som avses i artikel 57 q och artikel 63.3.

Artikel 92

1.   Den teknik som används för att skapa kreditriskskyddet skall, liksom de åtgärder det utlånande kreditinstitutet vidtar och de förfaranden och de riktlinjer som tillämpas, vara sådana att de resulterar i en ordning för kreditriskskydd som har rättsverkan och kan genomdrivas i alla relevanta jurisdiktioner.

2.   Det utlånande kreditinstitutet skall vidta alla behövliga åtgärder för att säkerställa att ordningen för kreditriskskydd är effektiv och för att hantera risker i samband med den.

3.   När det gäller förbetalt kreditriskskydd skall de tillgångar som tas i anspråk, om de skall kunna beaktas, vara tillräckligt likvida och ha ett tillräckligt stabilt värde över tiden för att kunna ge tillfredsställande säkerhet för det kreditriskskydd som skapats med beaktande av den metod som använts för att beräkna riskvägda exponeringsbelopp och av i vilken utsträckning skyddet godkänts för att beaktas i dessa beräkningar. Endast sådana tillgångar som anges i del 1 i bilaga VIII får beaktas.

4.   När det gäller förbetalt kreditriskskydd skall det utlånande kreditinstitutet ha rätt att vid fallissemang, insolvens eller konkurs för gäldenären, eller i tillämpliga fall för den som innehar säkerheten – eller någon annan kredithändelse som anges i de handlingar som rör transaktionen – utan dröjsmål likvidera eller behålla de tillgångar som ligger till grund för säkerheten. Korrelationsgraden mellan värdet av de tillgångar som ligger till grund för skyddet och gäldenärens kreditkvalitet skall inte vara oskäligt hög.

5.   För att obetalt kreditriskskydd skall kunna beaktas skall den part som gör åtagandet vara tillräckligt tillförlitlig och avtalet om skyddet ha rättsverkan och vara verkställbart i de relevanta jurisdiktionerna, så att tillfredsställande säkerhet skapas i fråga om det uppnådda kreditriskskyddet med beaktande av den metod som används för att beräkna riskvägda exponeringsbelopp och av i vilken utsträckning hänsyn får tas till skyddet. För att beaktas skall skyddet vara utfärdat av sådana parter som anges i del 1 i bilaga VIII i någon av de former som anges i samma del av bilagan.

6.   De minimikrav som anges i del 2 i bilaga VIII skall uppfyllas.

Artikel 93

1.   Om kraven i artikel 92 är uppfyllda, får beräkningen av de riskvägda exponeringsbeloppen och, i tillämpliga fall, de förväntade förlustbeloppen ändras i enlighet med delarna 3–6 i bilaga VIII.

2.   Ingen exponering, för vilken kreditriskskydd har erhållits, får ge ett högre riskvägt exponeringsbelopp eller förväntat förlustbelopp än en i övrigt identisk exponering, för vilken inga kreditriskreducerande åtgärder har vidtagits.

3.   Om kreditriskskydd enligt artiklarna 78–83 eller 84–89, beroende på vad som är tillämpligt, redan har beaktats i det riskvägda exponeringsbeloppet, får inte någon ytterligare beräkning av kreditriskskydd göras enligt detta underavsnitt.

Underavsnitt 4

Värdepapperisering

Artikel 94

Om ett kreditinstitut använder den schablonmetod som anges i artiklarna 78–83 för beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp för den exponeringsklass som de värdepapperiserade exponeringarna skulle hänföras till enligt artikel 79, skall det beräkna det riskvägda exponeringsbeloppet för en position i värdepapperisering i enlighet med punkterna 1–36 i del 4 i bilaga IX.

I samtliga andra fall skall det beräkna det riskvägda exponeringsbeloppet i enlighet med punkterna 1–5 och 37–76 i del 4 i bilaga IX.

Artikel 95

1.   Om en väsentlig kreditrisk som har samband med värdepapperiserade exponeringar har överförts i enlighet med villkoren i del 2 i bilaga IX från det kreditinstitut som är originator, får detta kreditinstitut

| a) | vid traditionell värdepapperisering: från beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp och, i tillämpliga fall, förväntade förlustbelopp undanta de exponeringar som det har värdepapperiserat, och |
| --- | --- |

a)

vid traditionell värdepapperisering: från beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp och, i tillämpliga fall, förväntade förlustbelopp undanta de exponeringar som det har värdepapperiserat, och

| b) | vid syntetisk värdepapperisering: beräkna riskvägda exponeringsbelopp och, i tillämpliga fall, förväntade förlustbelopp för de värdepapperiserade exponeringarna i enlighet med del 2 i bilaga IX. |
| --- | --- |

b)

vid syntetisk värdepapperisering: beräkna riskvägda exponeringsbelopp och, i tillämpliga fall, förväntade förlustbelopp för de värdepapperiserade exponeringarna i enlighet med del 2 i bilaga IX.

2.   När punkt 1 är tillämplig skall det kreditinstitut som är originator beräkna de riskvägda exponeringsbelopp som föreskrivs i bilaga IX för de eventuella positioner som det innehar i värdepapperiseringen.

Om det kreditinstitut som är originator inte överför någon väsentlig kreditrisk i enlighet med punkt 1, behöver det inte beräkna riskvägda exponeringsbelopp för de eventuella positioner det innehar i värdepapperiseringen i fråga.

Artikel 96

1.   Vid beräkningen av det riskvägda exponeringsbeloppet för en position i värdepapperisering skall riskvikter åsättas positionens exponeringsvärde i enlighet med bilaga IX med utgångspunkt i positionens kreditkvalitet fastställd med hänvisning till ett ratinginstituts kreditvärdering eller på annat sätt, såsom anges i bilaga IX.

2.   Om exponeringen gäller olika trancher i en värdepapperisering skall exponeringen för varje tranch betraktas som en separat position i värdepapperiseringen. De som tillhandahåller kreditriskskydd för positioner i en värdepapperisering skall anses inneha positioner i värdepapperiseringen i fråga. Med positioner i värdepapperisering skall även avses exponeringar som uppkommer genom ränte- eller valutaderivatinstrument.

3.   Om en position i värdepapperisering omfattas av kreditriskskydd, förbetalt eller ej, får den riskvikt som skall åsättas positionen ändras i enlighet med artiklarna 90–93, i förening med bilaga IX.

4.   Med förbehåll för artikel 57 r och artikel 66.2 skall det riskvägda exponeringsbeloppet räknas in i det totala riskvägda beloppet för kreditinstitutets exponeringar vid tillämpningen av artikel 75 a.

Artikel 97

1.   En kreditvärdering som utförts av ett ratinginstitut får användas för att fastställa riskvikten för en position i värdepapperisering enligt artikel 96 endast om ratinginstitutet har förklarats valbart för denna uppgift (nedan: ”valbart ratinginstitut”).

2.   De behöriga myndigheterna får inte förklara ett ratinginstitut valbart enligt punkt 1 utan att ha övertygat sig om att det uppfyller kraven i artikel 81 med beaktande av de tekniska kriterierna i del 2 i bilaga VI och att det har visat prov på förmåga inom området för värdepapperisering, vilket kan styrkas genom en stark ställning på marknaden.

3.   Om ett ratinginstitut har förklarats valbart av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat enligt punkt 1, får de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater förklara institutet valbart för samma syften utan att genomföra något eget bedömningsförfarande.

4.   De behöriga myndigheterna skall offentliggöra en förteckning över valbara ratinginstitut och en förklaring av förfarandet för erkännande.

5.   En kreditvärdering, som utförts av ett valbart ratinginstitut, skall, för att kunna användas i det sammanhang som avses i punkt 1, uppfylla de principer för trovärdighet och öppenhet som närmare beskrivs i del 3 i bilaga IX.

Artikel 98

1.   För tillämpningen av riskvikter på positioner inom värdepapperisering skall de behöriga myndigheterna avgöra vilka av de kreditkvalitetsnivåer som anges i bilaga IX som ett valbart ratinginstituts olika kreditbetyg skall anses motsvara. Dessa avgöranden skall vara objektiva och konsekventa.

2.   När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat har fattat ett avgörande enligt punkt 1, får de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater erkänna detta avgörande utan att genomföra något eget förfarande för ett avgörande i frågan.

Artikel 99

Användning av ratinginstituts kreditvärderingar för beräkning av ett kreditinstituts riskvägda exponeringsbelopp enligt artikel 96 skall ske konsekvent och i enlighet med del 3 i bilaga IX. Kreditvärderingar får inte användas selektivt.

Artikel 100

1.   När en värdepapperisering av rullande exponeringar omfattas av en bestämmelse om förtida amortering, skall det kreditinstitut som är originator i enlighet med bilaga IX beräkna ett ytterligare riskvägt exponeringsbelopp som gäller risken för att nivåerna på de kreditrisker som kreditinstitutet är exponerat för kan öka till följd av att bestämmelsen om förtida amortering tillämpas.

2.   I detta sammanhang skall med ”rullande exponering” avses en exponering vid vilken kunders utestående skulder tillåts variera utifrån deras beslut att låna och betala tillbaka upp till en överenskommen gräns, och med ”bestämmelse om förtida amortering” avses en avtalsklausul, enligt vilken det krävs att investerarnas positioner skall lösas in före den förfallodag som ursprungligen angetts för de emitterade värdepapperen, om vissa särskilt angivna händelser inträffar.

Artikel 101

1.   Ett kreditinstitut som är originator och som avseende en värdepapperisering har tillämpat artikel 95 vid beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp, eller ett medverkande institut får inte, i syfte att minska möjliga eller faktiska förluster för investerare, ge stöd till värdepapperiseringen utöver sina avtalsmässiga förpliktelser.

2.   Om ett kreditinstitut som är originator eller ett medverkande institut inte uppfyller kravet i punkt 1 i fråga om en värdepapperisering, skall den behöriga myndigheten minst kräva att det minst beräknar ett kapitalkrav för de värdepapperiserade exponeringarna som om ingen värdepapperisering skett. Kreditinstitutet skall offentligt tillkännage att det har tillhandahållit stöd utöver avtalsbestämmelserna och följderna av detta för dess lagstadgade kapitalkrav.

Avsnitt 4

Minimikrav på kapitalbas för operativa risker

Artikel 102

1.   De behöriga myndigheterna skall kräva att kreditinstitut innehar en tillräcklig kapitalbas för att täcka kapitalkravet för operativa risker i enlighet med de metoder som anges i artiklarna 103–105.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4, får kreditinstitut som tillämpar den metod som anges i artikel 104 inte återgå till att använda den metod som anges i artikel 103, såvida de inte kan styrka att det finns goda skäl för detta och de behöriga myndigheterna medger det.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4, får kreditinstitut som tillämpar den metod som anges i artikel 105 inte återgå till att använda de metoder som anges i artikel 103 eller 104, såvida de inte kan styrka att det finns goda skäl för detta och de behöriga myndigheterna medger det.

4.   De behöriga myndigheterna får tillåta att kreditinstitut använder en kombination av metoder i enlighet med del 4 i bilaga X.

Artikel 103

Enligt basmetoden skall kapitalkravet för operativ risk vara en viss procentandel av en relevant indikator i enlighet med de parametrar som anges i del 1 i bilaga X.

Artikel 104

1.   Enligt schablonmetoden skall kreditinstituten dela in sina verksamheter i ett antal affärsområden så som anges i del 2 i bilaga X.

2.   För varje affärsområde skall kreditinstituten beräkna ett kapitalkrav för operativ risk som en viss procentandel av en relevant indikator i enlighet med de parametrar som anges i del 2 i bilaga X.

3.   För vissa affärsområden får de behöriga myndigheterna på vissa villkor tillåta att ett kreditinstitut använder en alternativ relevant indikator för att fastställa sitt kapitalkrav för operativ risk i enlighet med punkterna 5–11 i del 2 i bilaga X.

4.   Enligt schablonmetoden skall kapitalkravet för operativ risk vara lika med summan av kapitalkraven för operativ risk för samtliga enskilda affärsområden.

5.   Parametrarna för schablonmetoden återfinns i del 2 i bilaga X.

6.   För att få använda schablonmetoden skall kreditinstituten uppfylla kriterierna i del 2 i bilaga X.

Artikel 105

1.   Kreditinstitut får använda internmätningsmetoder som bygger på deras egna mätningsmetoder för operativa risker, under förutsättning att den behöriga myndigheten uttryckligen ger sitt godkännande till att modellerna i fråga används för att beräkna kravet på kapitalbas.

2.   Kreditinstituten skall inför de behöriga myndigheterna styrka att de uppfyller kvalifikationskriterierna i del 3 i bilaga X.

3.   När ett moderkreditinstitut inom EU och dess dotterföretag eller dotterföretagen till ett finansiellt holdingföretag inom EU avser att tillämpa någon internmätningsmetod, skall de behöriga myndigheterna för de olika juridiska personerna samarbeta nära enligt föreskrifterna i artiklarna 129–132. Ansökan skall innehålla de uppgifter som anges i del 3 i bilaga X.

4.   Om ett moderkreditinstitut inom EU och dess dotterföretag eller dotterföretagen till ett finansiellt moderholdingföretag inom EU tillämpar någon internmätningsmetod enhetligt, får de behöriga myndigheterna tillåta att moderföretaget och dess dotterföretag betraktas som en enhet när det gäller kvalifikationskraven i del 3 i bilaga X.

Avsnitt 5

Stora exponeringar

Artikel 106

1.   Med exponeringar avses i detta avsnitt varje tillgångspost och post utanför balansräkningen som avses i underavsnitt 1 i avsnitt 3 utan tillämpning av de riskvikter eller risknivåer som anges där.

Exponeringar som uppkommer till följd av poster som avses i bilaga IV skall beräknas enligt någon av de metoder som anges i bilaga III. Punkt 2 i del 2 i Bilaga III skall också tillämpas med avseende på detta avsnitt.

Alla poster vars samlade belopp täcks av kapitalbasen får med de behöriga myndigheternas godkännande undantas från bestämningen av exponeringar under förutsättning att detta belopp inte räknas in i kreditinstitutets kapitalbas vid tillämpningen av artikel 75 eller vid beräkningen av andra nyckeltal för övervakning som fastställs i detta direktiv samt i andra gemenskapsakter.

2.   Exponeringar omfattar inte följande poster:

| a) | Vid valutatransaktioner: exponeringar som uppkommer i samband med normal avveckling av en transaktion under två dygn efter betalning. |
| --- | --- |

a)

Vid valutatransaktioner: exponeringar som uppkommer i samband med normal avveckling av en transaktion under två dygn efter betalning.

| b) | Vid köp eller försäljning av värdepapper: exponeringar som uppkommer i samband med normal avveckling av en transaktion under fem vardagar efter den tidigare av de tidpunkter då betalning sker och då värdepapperen levereras. |
| --- | --- |

b)

Vid köp eller försäljning av värdepapper: exponeringar som uppkommer i samband med normal avveckling av en transaktion under fem vardagar efter den tidigare av de tidpunkter då betalning sker och då värdepapperen levereras.

Artikel 107

Vid tillämpningen av detta avsnitt skall med ”kreditinstitut” avses följande:

| a) | Ett kreditinstitut samt dess filialer i tredje land. |
| --- | --- |

a)

Ett kreditinstitut samt dess filialer i tredje land.

| b) | Privata och offentliga företag samt deras filialer, som motsvarar definitionen av kreditinstitut och som är auktoriserade i tredje land. |
| --- | --- |

b)

Privata och offentliga företag samt deras filialer, som motsvarar definitionen av kreditinstitut och som är auktoriserade i tredje land.

Artikel 108

Ett kreditinstituts exponering gentemot en kund eller en grupp av kunder med inbördes anknytning skall anses som en stor exponering när värdet uppgår till minst 10 % av kreditinstitutets kapitalbas.

Artikel 109

De behöriga myndigheterna skall kräva att varje kreditinstitut har sunda förvaltnings- och redovisningsmetoder samt lämpliga interna kontrollrutiner för att kunna identifiera och registrera alla stora exponeringar och senare ändringar av dessa i enlighet med detta direktiv och för att kunna övervaka dessa exponeringar mot bakgrund av kreditinstitutets egen strategi vad gäller exponeringar.

Artikel 110

1.   Ett kreditinstitut skall rapportera alla stora exponeringar till de behöriga myndigheterna.

Medlemsstaterna skall föreskriva att rapporteringen skall ske enligt en av följande metoder. De får bestämma vilken av metoderna som skall tillämpas.

| a) | Rapportering av alla stora exponeringar minst en gång om året samt rapportering under året av alla nya stora exponeringar och alla ökningar av befintliga exponeringar som uppgår till minst 20 % i förhållande till den senaste rapporten. |
| --- | --- |

a)

Rapportering av alla stora exponeringar minst en gång om året samt rapportering under året av alla nya stora exponeringar och alla ökningar av befintliga exponeringar som uppgår till minst 20 % i förhållande till den senaste rapporten.

| b) | Rapportering av alla stora exponeringar minst fyra gånger om året. |
| --- | --- |

b)

Rapportering av alla stora exponeringar minst fyra gånger om året.

2.   Såvida det inte gäller kreditinstitut som tillämpar artikel 114 i fråga om erkännande av säkerheter vid beräkningen av exponeringarnas värde enligt artikel 111.1–3 behöver exponeringar som har undantagits enligt artikel 113.3 led a–d och f–h dock inte rapporteras på det sätt som föreskrivs i punkt 1 i denna artikel. För sådana exponeringar som avses i artikel 113.3 leden e och i samt artiklarna 115 och 116 får rapporteringen enligt punkt 1 b i denna artikel inskränkas till två gånger om året.

När ett kreditinstitut åberopar denna punkt, skall det bevara uppgifter om de skäl som åberopats i minst ett år efter det att det förhållande som föranledde undantaget inträffade, så att de behöriga myndigheterna kan fastställa om undantaget alltjämt är motiverat.

3.   Medlemsstaterna får kräva av kreditinstitut att de analyserar sina exponeringar mot emittenter av säkerheter när det gäller möjliga koncentrationer och när så är lämpligt vidtar åtgärder eller rapporterar viktiga resultat till den behöriga myndigheten.

Artikel 111

1.   Ett kreditinstitut får inte exponera sig gentemot en kund eller grupp av kunder med inbördes anknytning om värdet överstiger 25 % av institutets kapitalbas.

2.   När en kund eller grupp av kunder med inbördes anknytning är moderföretag eller dotterföretag till kreditinstitutet eller ett eller flera syskonföretag, skall den procentsats som anges i punkt 1 minskas till 20 %. Medlemsstaterna får dock undanta exponeringar gentemot sådana kunder från 20-procentsgränsen om de föreskriver särskild övervakning av sådana exponeringar genom andra åtgärder eller förfaranden. De skall i så fall underrätta kommissionen och Europeiska bankkommittén om de åtgärderna eller förfarandena.

3.   Det sammanlagda värdet av ett kreditinstituts stora exponeringar får inte överstiga 800 % av institutets kapitalbas.

4.   Ett kreditinstitut skall vid varje tidpunkt iaktta de i punkterna 1–3 föreskrivna gränserna för sina exponeringar. Om exponeringarna i undantagsfall överstiger dessa gränser skall detta förhållande utan dröjsmål anmälas till de behöriga myndigheterna som, när omständigheterna föranleder det, får medge kreditinstitutet en viss tidsfrist inom vilken det skall se till att gränsvärdena iakttas.

Artikel 112

1.   Vid tillämpningen av artiklarna 113–117 skall med ”garanti” även avses andra kreditderivat än kreditlänkade obligationer som erkänns enligt artiklarna 90–93.

2.   Med förbehåll för punkt 3 skall en förutsättning för att kreditriskskydd (förbetalt eller ej) skall kunna erkännas, i de fall då detta får tillåtas enligt artiklarna 113–117, vara att detta sker i enlighet med de krav för godkännande och andra minimikrav som anges i artiklarna 90–93 för beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83.

3.   Om ett kreditinstitut stöder sig på artikel 114.2, skall det för att förbetalt kreditriskskydd skall erkännas krävas att de relevanta kraven i artiklarna 84–89 är uppfyllda.

Artikel 113

1.   Medlemsstaterna får sätta lägre gränser än de som anges i artikel 111.

2.   Medlemsstaterna får från tillämpningen av artikel 111.1–3 helt eller delvis undanta exponeringar gentemot kreditinstitutets moderföretag, syskonföretag eller egna dotterföretag under förutsättning att dessa företag omfattas av sådan gruppbaserad tillsyn som kreditinstitutet självt är underkastat enligt detta direktiv eller av motsvarande regler i tredje land.

3.   Medlemsstaterna får helt eller delvis undanta följande exponeringar från tillämpningen av artikel 111:

| a) | Tillgångsposter som utgörs av fordringar på nationella regeringar eller centralbanker som utan ställande av säkerhet skulle åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

a)

Tillgångsposter som utgörs av fordringar på nationella regeringar eller centralbanker som utan ställande av säkerhet skulle åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83.

| b) | Tillgångsposter som utgörs av fordringar på internationella organisationer eller multilaterala utvecklingsbanker som utan ställande av säkerhet skulle åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

b)

Tillgångsposter som utgörs av fordringar på internationella organisationer eller multilaterala utvecklingsbanker som utan ställande av säkerhet skulle åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83.

| c) | Tillgångsposter som utgörs av fordringar för vilka nationella regeringar, centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller offentliga organ, har lämnat uttryckliga garantier, om fordringar utan säkerhet på den enhet som ställt garantin skulle åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

c)

Tillgångsposter som utgörs av fordringar för vilka nationella regeringar, centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller offentliga organ, har lämnat uttryckliga garantier, om fordringar utan säkerhet på den enhet som ställt garantin skulle åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83.

| d) | Andra exponeringar gentemot nationella regeringar, centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller offentliga organ, eller exponeringar garanterade av dessa, om fordringar utan säkerhet på den enhet som exponeringen gäller eller som ställt garantin skulle ges riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

d)

Andra exponeringar gentemot nationella regeringar, centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller offentliga organ, eller exponeringar garanterade av dessa, om fordringar utan säkerhet på den enhet som exponeringen gäller eller som ställt garantin skulle ges riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83.

| e) | Tillgångsposter som utgörs av fordringar på och andra exponeringar gentemot nationella regeringar eller centralbanker som inte omfattas av punkt a om de är angivna i, och i förekommande fall finansierade i, låntagarnas nationella valuta. |
| --- | --- |

e)

Tillgångsposter som utgörs av fordringar på och andra exponeringar gentemot nationella regeringar eller centralbanker som inte omfattas av punkt a om de är angivna i, och i förekommande fall finansierade i, låntagarnas nationella valuta.

| f) | Tillgångsposter och andra exponeringar för vilka det enligt de behöriga myndigheternas bedömning finns betryggande säkerhet i form av räntebärande värdepapper utgivna av nationella regeringar eller centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller delstatliga eller lokala självstyrelseorgan, myndigheter eller offentliga organ i medlemsstaterna, som utgör fordringar på emittenten och skulle åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

f)

Tillgångsposter och andra exponeringar för vilka det enligt de behöriga myndigheternas bedömning finns betryggande säkerhet i form av räntebärande värdepapper utgivna av nationella regeringar eller centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller delstatliga eller lokala självstyrelseorgan, myndigheter eller offentliga organ i medlemsstaterna, som utgör fordringar på emittenten och skulle åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83.

| g) | Tillgångsposter och andra exponeringar för vilka det enligt de behöriga myndigheternas bedömning finns betryggande säkerhet i form av kontanta medel insatta hos det utlånande kreditinstitutet eller hos ett kreditinstitut som är moderföretag eller dotterföretag till detta. |
| --- | --- |

g)

Tillgångsposter och andra exponeringar för vilka det enligt de behöriga myndigheternas bedömning finns betryggande säkerhet i form av kontanta medel insatta hos det utlånande kreditinstitutet eller hos ett kreditinstitut som är moderföretag eller dotterföretag till detta.

| h) | Tillgångsposter och andra exponeringar för vilka det enligt de behöriga myndigheternas bedömning finns betryggande säkerhet i form av depositionsbevis, utgivna av det utlånande kreditinstitutet eller av ett kreditinstitut som är moderföretag eller dotterföretag till detta och förvarade hos något av dem. |
| --- | --- |

h)

Tillgångsposter och andra exponeringar för vilka det enligt de behöriga myndigheternas bedömning finns betryggande säkerhet i form av depositionsbevis, utgivna av det utlånande kreditinstitutet eller av ett kreditinstitut som är moderföretag eller dotterföretag till detta och förvarade hos något av dem.

| i) | Tillgångsposter som utgörs av fordringar på och andra exponeringar gentemot institut med en löptid av högst ett år och som inte ingår i institutens kapitalbas. |
| --- | --- |

i)

Tillgångsposter som utgörs av fordringar på och andra exponeringar gentemot institut med en löptid av högst ett år och som inte ingår i institutens kapitalbas.

| j) | Tillgångsposter som utgörs av fordringar på och andra exponeringar gentemot institut som inte är kreditinstitut men som uppfyller villkoren i punkt 85 i del 1 i bilaga VI och som har en löptid av högst ett år och för vilka det finns säkerhet enligt samma punkt. |
| --- | --- |

j)

Tillgångsposter som utgörs av fordringar på och andra exponeringar gentemot institut som inte är kreditinstitut men som uppfyller villkoren i punkt 85 i del 1 i bilaga VI och som har en löptid av högst ett år och för vilka det finns säkerhet enligt samma punkt.

| k) | Växlar och andra liknande skuldebrev med en löptid av högst ett år och med underskrift av andra kreditinstitut. |
| --- | --- |

k)

Växlar och andra liknande skuldebrev med en löptid av högst ett år och med underskrift av andra kreditinstitut.

| l) | Täckta obligationer enligt definitionen i punkterna 68–70 i del 1 i bilaga VI. |
| --- | --- |

l)

Täckta obligationer enligt definitionen i punkterna 68–70 i del 1 i bilaga VI.

| m) | I avvaktan på en senare samordning, innehav i sådana försäkringsföretag som avses i artikel 122.1 upp till 40 % av kapitalbasen i det kreditinstitut som förvärvar innehavet. |
| --- | --- |

m)

I avvaktan på en senare samordning, innehav i sådana försäkringsföretag som avses i artikel 122.1 upp till 40 % av kapitalbasen i det kreditinstitut som förvärvar innehavet.

| n) | Tillgångsposter som utgörs av fordringar på regionala eller centrala kreditinstitut till vilka det utlånande kreditinstitutet är knutet genom en sammanslutning enligt bestämmelser i lag, bolagsordning eller motsvarande och som enligt dessa bestämmelser är ansvariga för likviditetsutjämningar inom sammanslutningen. |
| --- | --- |

n)

Tillgångsposter som utgörs av fordringar på regionala eller centrala kreditinstitut till vilka det utlånande kreditinstitutet är knutet genom en sammanslutning enligt bestämmelser i lag, bolagsordning eller motsvarande och som enligt dessa bestämmelser är ansvariga för likviditetsutjämningar inom sammanslutningen.

| o) | Exponeringar för vilka det enligt de behöriga myndigheternas bedömning finns betryggande säkerhet i form av andra värdepapper än sådana som avses i led f. |
| --- | --- |

o)

Exponeringar för vilka det enligt de behöriga myndigheternas bedömning finns betryggande säkerhet i form av andra värdepapper än sådana som avses i led f.

| p) | Lån som i enlighet med de behöriga myndigheternas bedömning är säkrade genom panträtt i bostadsfastigheter eller genom aktier i finska bostadsaktiebolag, som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll, och leasingavtal där uthyraren behåller full äganderätt till den uthyrda bostaden så länge förhyraren inte har utnyttjat sin köpoption, i bägge fallen upp till 50 % av bostadsfastighetens värde. |
| --- | --- |

p)

Lån som i enlighet med de behöriga myndigheternas bedömning är säkrade genom panträtt i bostadsfastigheter eller genom aktier i finska bostadsaktiebolag, som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll, och leasingavtal där uthyraren behåller full äganderätt till den uthyrda bostaden så länge förhyraren inte har utnyttjat sin köpoption, i bägge fallen upp till 50 % av bostadsfastighetens värde.

| q) | Följande poster, om de skulle ges riskvikten 50 % enligt artiklarna 78–83, dock endast med upp till 50 % av värdet på fastigheten i fråga:






  i) | Exponeringar som är säkrade genom panträtt i kontorsfastigheter eller andra kommersiella fastigheter eller genom aktier i finska bostadsaktiebolag, som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll, och som avser kontorsfastigheter eller andra kommersiella fastigheter. |
| --- | --- | --- |

q)

Följande poster, om de skulle ges riskvikten 50 % enligt artiklarna 78–83, dock endast med upp till 50 % av värdet på fastigheten i fråga:

i)

Exponeringar som är säkrade genom panträtt i kontorsfastigheter eller andra kommersiella fastigheter eller genom aktier i finska bostadsaktiebolag, som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll, och som avser kontorsfastigheter eller andra kommersiella fastigheter.

| ii) | Exponeringar som avser transaktioner med fastighetsleasing i fråga om kontorsfastigheter och andra kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

ii)

Exponeringar som avser transaktioner med fastighetsleasing i fråga om kontorsfastigheter och andra kommersiella fastigheter.

Vid tillämpningen av punkt ii får medlemsstaternas behöriga myndigheter fram till den 31 december 2011 tillåta att kreditinstitut godkänner 100 % av värdet på fastigheten i fråga. Vid utgången av denna period skall behandlingen ses över. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om hur de tillämpar denna förmånliga behandling.

| r) | 50 % av de medel- och lågriskposter utanför balansräkningen som avses i bilaga II. |
| --- | --- |

r)

50 % av de medel- och lågriskposter utanför balansräkningen som avses i bilaga II.

| s) | Efter godkännande av de behöriga myndigheterna, andra garantier än kreditgarantier som grundas på bestämmelser i lag eller föreskrifter och som av ömsesidiga garantifonder med ställning som kreditinstitut ställs ut till medlemmar, varvid 20 procents riskvikt skall tillämpas på beloppet. |
| --- | --- |

s)

Efter godkännande av de behöriga myndigheterna, andra garantier än kreditgarantier som grundas på bestämmelser i lag eller föreskrifter och som av ömsesidiga garantifonder med ställning som kreditinstitut ställs ut till medlemmar, varvid 20 procents riskvikt skall tillämpas på beloppet.

| t) | De lågriskposter utanför balansräkningen som avses i bilaga II, om avtal har träffats med kunden eller kundgruppen i fråga om att exponeringar kan göras endast om det har konstaterats att det inte medför att de gränsvärden som är tillämpliga enligt artikel 111.1–3 överskrids. |
| --- | --- |

t)

De lågriskposter utanför balansräkningen som avses i bilaga II, om avtal har träffats med kunden eller kundgruppen i fråga om att exponeringar kan göras endast om det har konstaterats att det inte medför att de gränsvärden som är tillämpliga enligt artikel 111.1–3 överskrids.

Kontanta medel som tas emot för en kreditlänkad obligation som utfärdats av kreditinstitutet samt insättningar eller mottagna lån från en motpart till kreditinstitutet, som omfattas av ett avtal om nettning av poster i balansräkningen som godkänts enligt artiklarna 90–93 skall anses hänförliga till led g.

Vid tillämpning av led o skall de värdepapper som används som säkerhet värderas till marknadspris, ha ett värde som överstiger de exponeringar för vilka de utgör säkerhet och vara föremål för börshandel eller för omsättning och regelbunden notering på en marknad som upprätthålls genom erkänt yrkesmässiga aktörer. Vidare skall det enligt de behöriga myndigheternas bedömning i kreditinstitutets hemmedlemsstat vara möjligt att fastställa ett objektivt pris så att värdepapperens övervärde vid varje tidpunkt kan fastställas. Det övervärde som erfordras skall utgöra 100 %. Det skall dock utgöra 150 % i fråga om aktier och 50 % i fråga om räntebärande värdepapper utgivna av institut, av regionala eller lokala självstyrelseorgan och myndigheter hos medlemsstaterna med undantag för dem som avses i led f och i fråga om räntebärande värdepapper utfärdade av multilaterala utvecklingsbanker utom sådana som skall åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83. Om det föreligger löptidsobalans mellan exponeringen och kreditriskskyddet skall säkerheten inte godkännas. Värdepapper som används som säkerhet får inte räknas in i ett kreditinstituts kapitalbas.

Vid tillämpning av led p skall värdet av egendomen beräknas på ett sätt som kan godtas av de behöriga myndigheterna på grundval av stränga värderingsnormer som fastställts i lagar eller andra författningar. Värdering skall genomföras minst en gång om året. Vid tillämpningen av led p skall med bostadsfastighet avses en fastighet som är eller kommer att bli bebodd eller uthyrd av låntagaren.

Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om alla undantag som beviljas enligt led s för att säkerställa att de inte leder till snedvridning av konkurrensen.

Artikel 114

1.   Med förbehåll för punkt 3 får medlemsstaterna i fråga om beräkningen av exponeringars värde enligt artikel 111.1–3, när det gäller kreditinstitut som tillämpar den fullständiga metoden för finansiella säkerheter enligt artiklarna 90–93, som alternativ till att helt eller delvis bevilja sådana undantag som tillåts enligt artikel 113.3 f–h och 113.3 o tillåta att sådana kreditinstitut använder ett värde som är lägre än värdet på exponeringen, men inte lägre än summan av de fullständigt justerade exponeringsvärdena för deras exponeringar mot en kund eller en grupp av kunder med inbördes anknytning.

I detta sammanhang skall med ”fullständigt justerat exponeringsvärde” avses det värde som beräknats enligt artiklarna 90–93 med beaktande av kreditriskreducerande åtgärder, volatilitetsjusteringar och eventuell löptidsobalans (E*).

Om denna punkt tillämpas på ett kreditinstitut får artikel 113.3 f–h och 113.3 o inte tillämpas på kreditinstitutet i fråga.

2.   Med förbehåll för punkt 3 får ett kreditinstitut, som har tillstånd att använda egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer för en exponeringsklass enligt artiklarna 84–89, om det enligt de behöriga myndigheternas bedömning kan skatta de finansiella säkerheternas effekter på dess exponeringar separat från andra LGD-relaterade aspekter, tillämpa dessa skattade effekter vid beräkningen av exponeringsvärden enligt artikel 111.1–3.

De behöriga myndigheterna skall ha övertygat sig om att de skattningar som kreditinstitutet gör är lämpliga att utnyttja för reducering av exponeringsvärdet när detta skall användas för att avgöra efterlevnaden av bestämmelserna i artikel 111.

Om ett kreditinstitut har tillstånd att använda egna skattningar av effekterna av finansiella säkerheter skall institutet göra detta på ett sätt som är förenligt med den metod som valts för att beräkna kapitalkraven.

Kreditinstitut som har tillstånd att använda egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer för en exponeringsklass enligt artiklarna 84–89 och som inte beräknar värdet på sina exponeringar enligt den metod som avses i första stycket får ges tillstånd att använda den metod som anges i punkt 1 ovan eller den som anges i artikel 113.3 o för beräkningen av exponeringarnas värde. Ett kreditinstitut får endast tillämpa en av dessa båda metoder.

3.   Ett kreditinstitut som har tillstånd att använda de metoder som beskrivs i punkterna 1 och 2 vid beräkning av exponeringsvärden enligt artikel 111.1–3 skall genomföra återkommande stresstester av sina kreditriskkoncentrationer, även i fråga om det realiserbara värdet av eventuellt mottagen säkerhet.

Dessa periodiska stresstester skall gälla risker som kan orsakas av potentiella förändringar av förhållandena på marknaden som kan få negativa konsekvenser för kreditinstitutets kapitaltäckning och risker vid brådskande realisering av säkerheter.

Kreditinstitutet skall förvissa de behöriga myndigheterna om att de stresstester som genomförs är tillräckliga och lämpliga för bedömningen av dessa risker.

Om ett sådant stresstest visar på ett lägre realiserbart värde av en mottagen säkerhet än vad som skulle få beaktas enligt punkterna 1 och 2, skall värdet av den säkerhet som får tas med i beräkningen av exponeringsvärden enligt artikel 111.1–3 minskas i motsvarande grad.

I sådana kreditinstituts strategier för att bemöta koncentrationsrisker skall följande ingå:

| a) | Strategier och förfaranden för att bemöta risker till följd av löptidsobalanser mellan exponeringar och det eventuella kreditriskskyddet för dessa. |
| --- | --- |

a)

Strategier och förfaranden för att bemöta risker till följd av löptidsobalanser mellan exponeringar och det eventuella kreditriskskyddet för dessa.

| b) | Strategier och förfaranden i fall då ett stresstest indikerar ett lägre realvärde för säkerheter än som beaktas enligt punkterna 1 och 2. |
| --- | --- |

b)

Strategier och förfaranden i fall då ett stresstest indikerar ett lägre realvärde för säkerheter än som beaktas enligt punkterna 1 och 2.

| c) | Strategier och förfaranden för koncentrationsrisker till följd av tillämpningen av tekniker för reducering av kreditrisker, särskilt vid stora indirekta kreditexponeringar (exempelvis mot en enskild emittent av värdepapper som tagits emot som säkerhet). |
| --- | --- |

c)

Strategier och förfaranden för koncentrationsrisker till följd av tillämpningen av tekniker för reducering av kreditrisker, särskilt vid stora indirekta kreditexponeringar (exempelvis mot en enskild emittent av värdepapper som tagits emot som säkerhet).

4.   När effekterna av säkerheter beaktas enligt punkterna 1 eller 2 i denna artikel, får medlemsstaterna behandla varje täckt del av exponeringen som om den gäller emittenten av säkerheten och inte kunden.

Artikel 115

1.   Vid tillämpning av artikel 111.1–3 får medlemsstaterna åsätta 20 % riskvikt beträffande tillgångsposter som utgörs av fordringar på en medlemsstats regionala och lokala självstyrelseorgan och myndigheter, om dessa fordringar skulle åsättas riskvikten 20 % enligt artiklarna 78–83 och beträffande andra exponeringar gentemot eller garanterade av sådana självstyrelseorgan och myndigheter vars skulder åsättas riskvikten 20 % enligt artiklarna 78–83. Medlemsstaterna får dock reducera detta vikttal till 0 % för tillgångsposter som utgör fordringar på medlemsstaternas delstatliga och lokala självstyrelseorgan och myndigheter, om dessa fordringar skulle åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83 och för andra exponeringar gentemot eller garanterade av sådana självstyrelseorgan och myndigheter vars skulder åsättas riskvikten 0 % enligt artiklarna 78–83.

2.   Vid tillämpning av artikel 111.1–3 får medlemsstaterna åsätta 20 % riskvikt beträffande tillgångsposter som utgörs av fordringar på och andra exponeringar gentemot institut, som har en löptid av mer än ett men högst tre år, och 50 % riskvikt beträffande tillgångsposter som utgörs av fordringar på institut, som har en löptid av mer än tre år, i det senare fallet under förutsättning att obligationerna har utgivits av ett institut och att de enligt de behöriga myndigheternas bedömning är föremål för omsättning på en marknad bestående av professionella aktörer och dagligen noteras på denna marknad eller att de behöriga myndigheterna i de emitterande institutens hemmedlemsstat har lämnat tillstånd till emissionen. Dessa poster får inte under några omständigheter utgöra kapitalbas.

Artikel 116

Med avvikelse frånartikel 113.3 i och artikel 115.2 får medlemsstaterna åsätta 20 % riskvikt på tillgångsposter som utgörs av fordringar på och andra exponeringar gentemot institut, oavsett löptid.

Artikel 117

1.   När en exponering gentemot en kund garanterats av en tredje part eller genom säkerhet i form av värdepapper utgivna av en tredje part på de villkor som har fastställts i artikel 113.3 o får medlemsstaterna behandla exponeringen

| a) | som om den hade ingåtts med garantigivaren i stället för med kunden, eller |
| --- | --- |

a)

som om den hade ingåtts med garantigivaren i stället för med kunden, eller

| b) | som om den hade ingåtts med denna tredje part i stället för med kunden, om det för exponeringar som definieras i artikel 113.3 o finns säkerhet på villkor som där anges. |
| --- | --- |

b)

som om den hade ingåtts med denna tredje part i stället för med kunden, om det för exponeringar som definieras i artikel 113.3 o finns säkerhet på villkor som där anges.

2.   När medlemsstaterna tillämpar en behandling enligt punkt 1 a

| a) | skall, om garantin är uttryckt i en annan valuta än den som gäller för exponeringen, det belopp av exponeringen som skall betraktas som täckt beräknas enligt bestämmelserna om behandlingen av valutaobalanser för ej förbetalt kreditskydd i bilaga VIII, |
| --- | --- |

a)

skall, om garantin är uttryckt i en annan valuta än den som gäller för exponeringen, det belopp av exponeringen som skall betraktas som täckt beräknas enligt bestämmelserna om behandlingen av valutaobalanser för ej förbetalt kreditskydd i bilaga VIII,

| b) | skall en obalans mellan löptiderna för exponeringen respektive skyddet behandlas enligt bestämmelserna om behandling av löptidsobalanser i bilaga VIII, och |
| --- | --- |

b)

skall en obalans mellan löptiderna för exponeringen respektive skyddet behandlas enligt bestämmelserna om behandling av löptidsobalanser i bilaga VIII, och

| c) | kan partiell täckning få beaktas genom den behandling som anges i bilaga VIII. |
| --- | --- |

c)

kan partiell täckning få beaktas genom den behandling som anges i bilaga VIII.

Artikel 118

Om förpliktelserna för kreditinstitut, individuellt eller på undergruppsbasis, enligt detta avsnitt inte tillämpas med stöd av artikel 69.1, eller om bestämmelserna i artikel 70 tillämpas på moderkreditinstitut i en medlemsstat, skall åtgärder vidtas för att säkerställa en lämplig riskfördelning inom gruppen.

Artikel 119

Kommissionen skall senast den 31 december 2007 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta avsnitt, vid behov åtföljd av lämpliga förslag.

Avsnitt 6

Kvalificerade innehav i företag utanför finansområdet

Artikel 120

1.   Inget kreditinstitut får ha ett kvalificerat innehav, som motsvarar mer än 15 % av institutets kapitalbas, i ett företag som är varken ett kreditinstitut eller ett finansiellt institut eller som driver sådan verksamhet som har direkt samband med bankirverksamhet eller avser tjänster knutna till bankverksamhet, såsom leasing, factoring, förvaltning av värdepappersfonder, datatjänser eller liknande.

2.   Ett kreditinstituts sammantagna kvalificerade innehav i andra företag än kreditinstitut, finansiella institut och företag som driver sådan verksamhet som har direkt samband med bankirverksamhet eller avser tjänster knutna till bankverksamhet, såsom leasing, factoring, förvaltning av värdepappersfonder, datatjänser eller liknande får inte överstiga 60 % av institutets kapitalbas.

3.   De gränstal som föreskrivits i punkterna 1 och 2 får överskridas endast under exceptionella förhållanden. I sådana fall skall behöriga myndigheter emellertid förelägga kreditinstitutet att antingen öka sin kapitalbas eller vidta andra likvärdiga åtgärder.

Artikel 121

Aktier eller andelar som tillfälligt innehas under tiden för finansiell rekonstruktion eller till skydd för verksamhet eller som ett normalt led i emissionsverksamhet eller i ett instituts namn för annans räkning skall inte räknas som kvalificerade innehav vid beräkning av de i artiklarna 120.1 och 120.2 angivna gränstalen. Aktier och andelar som inte utgör finansiella anläggningstillgångar enligt definitionen i artikel 35.2 i direktiv 86/635/EEG skall inte medräknas i beräkningen.

Artikel 122

1.   Medlemsstaterna behöver inte tillämpa begränsningarna enligt artikel 120.1 och 2 för ägarposter i försäkringsföretag enligt definitionen i direktiv 73/239/EEG och direktiv 2002/83/EG eller i återförsäkringsföretag enligt definitionen i direktiv 98/78/EG.

2.   Medlemsstaterna får föreskriva att behöriga myndigheter inte skall tillämpa de i artikel 120.1–2 angivna gränstalen, om det föreskrivs att 100 % av de belopp varmed kreditinstitutens kvalificerade innehav överskrider dessa gränstal skall täckas av egen kapitalbas och att avdrag för motsvarande del av kapitalbasen skall ske vid den beräkning som föreskrivs i artikel 75. Om båda de gränstal som angivits i artikel 120.1–2 överskridits, skall det större av de överskridna beloppen täckas av egen kapitalbas.

Kapitel 3

Kreditinstitutens värderingsmetoder

Artikel 123

Kreditinstituten skall ha infört sunda, effektiva och heltäckande strategier och metoder för att fortlöpande värdera och upprätthålla internt kapital som till belopp, slag och fördelning enligt deras uppfattning är tillräckligt för att täcka arten och nivån på de risker som de är, eller kan komma att bli, exponerade för.

Dessa strategier och metoder skall regelbundet utvärderas internt för att säkerställa att de fortfarande är heltäckande och står i proportion till arten och omfattningen av kreditinstitutets verksamheter och till dessas komplexitetsgrad.

Kapitel 4

De behöriga myndigheternas tillsyn och upplysningsplikt

Avsnitt 1

Tillsyn

Artikel 124

1.   De behöriga myndigheterna skall med beaktande av de tekniska kriterier som anges i bilaga XI granska de styrformer, strategier, metoder och mekanismer som kreditinstituten infört för att följa detta direktiv och utvärdera de risker som kreditinstituten är, eller kan komma att bli, exponerade för.

2.   Omfattningen av den översyn och utvärdering som avses i punkt 1 skall motsvara kraven i detta direktiv.

3.   På grundval av den översyn och utvärdering som avses i punkt 1 skall de behöriga myndigheterna fastställa om de styrformer, strategier, metoder och mekanismer som kreditinstituten infört för att följa detta direktiv och den kapitalbas de förfogar över är tillräckliga för att säkerställa en sund hantering och täckning av de risker de är exponerade för.

4.   De behöriga myndigheterna skall fastställa hur ofta och hur ingående översyn och utvärdering enligt punkt 1 skall genomföras med beaktande av storleken, systemviktigheten, arten, omfattningen och komplexitetsgraden hos verksamheterna i varje enskilt kreditinstitut, och skall i samband med detta beakta proportionalitetsprincipen. Förnyad översyn och utvärdering skall ske minst en gång årligen.

5.   De behöriga myndigheternas översyn och utvärdering skall omfatta kreditinstitutens exponering för ränterisker i samband med andra verksamheter än handel. Det skall krävas att åtgärder vidtas beträffande institut vilkas ekonomiska värde minskar med mer än motsvarande 20 % av deras kapitalbas till följd av en plötslig och oväntad förändring av räntenivåerna, vars omfattning de behöriga myndigheterna skall föreskriva och som inte skall skilja sig åt mellan olika kreditinstitut.

Artikel 125

1.   Om moderföretaget är ett moderkreditinstitut i en medlemsstat eller ett moderkreditinstitut inom EU skall den gruppbaserade tillsynen utövas av de behöriga myndigheter som beviljat moderföretaget auktorisation enligt artikel 6.

2.   Om moderföretaget till ett kreditinstitut är ett finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat eller ett finansiellt moderholdingföretag inom EU skall den gruppbaserade tillsynen utövas av de behöriga myndigheter som beviljat kreditinstitutet auktorisation enligt artikel 6.

Artikel 126

1.   När kreditinstitut som beviljats auktorisation i två eller flera medlemsstater har samma finansiella moderholdingföretag i en medlemsstat eller samma finansiella moderholdingföretag inom EU som moderföretag, skall den gruppbaserade tillsynen utövas av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där det finansiella holdingföretaget etablerades.

När kreditinstitut som är auktoriserade i två eller flera medlemsstater som moderföretag har mer än ett finansiellt holdingföretag med huvudkontor i olika medlemsstater och det finns kreditinstitut i var och en av dessa medlemsstater, skall den gruppbaserade tillsynen utövas av den behöriga myndigheten för det kreditinstitut som har den största totala balansomslutningen.

2.   När mer än ett kreditinstitut, som är auktoriserat inom gemenskapen, har samma finansiella holdingföretag som moderföretag, och inget av dessa kreditinstitut har auktoriserats i den medlemsstat där det finansiella holdingföretaget är etablerat, skall den gruppbaserade tillsynen utövas av den behöriga myndighet som har auktoriserat det kreditinstitut som har den största totala balansomslutningen, och detta kreditinstitut skall vid tillämpningen av detta direktiv betraktas som det kreditinstitut som kontrolleras av ett finansiellt moderholdingföretag inom EU.

3.   I särskilda fall får de behöriga myndigheterna i samförstånd bortse från kriterierna i punkterna 1 och 2, om det skulle vara olämpligt att tillämpa dem med hänsyn till de kreditinstitut det gäller och den relativa betydelsen av deras verksamheter i de olika länderna, och i stället utse en annan behörig myndighet för att ansvara för den gruppbaserade tillsynen. I sådana fall skall de behöriga myndigheterna, innan de fattar sitt beslut, ge moderkreditinstitutet inom EU, det finansiella moderholdingföretaget inom EU eller det kreditinstitut som har den största totala balansomslutningen, beroende på vad som är tillämpligt, tillfälle att yttra sig om beslutet.

4.   De behöriga myndigheterna skall underrätta kommissionen om alla överenskommelser inom ramen för punkt 3.

Artikel 127

1.   Medlemsstaterna skall när det är lämpligt besluta om de åtgärder som behövs för att finansiella holdingföretag skall omfattas av bestämmelserna om gruppbaserad tillsyn. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 135, skall sammanställningen av den finansiella ställningen i företaget i fråga inte på något sätt anses innebära att de behöriga myndigheterna har skyldighet att utöva tillsyn i förhållande till det enskilda finansiella holdingföretaget.

2.   När en medlemsstats behöriga myndigheter beslutat att undanta ett dotterkreditinstitut från reglerna om gruppbaserad tillsyn i något av de fall som avses i artikel 73.1 b–c, får de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där dotterkreditinstitutet är beläget begära information från moderföretaget som kan underlätta tillsynen över detta kreditinstitut.

3.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheter som har ansvaret för den gruppbaserade tillsynen kan inhämta sådan information som avses i artikel 137, från dotterföretag till ett kreditinstitut eller ett finansiellt holdingföretag som inte omfattas av bestämmelserna om gruppbaserad tillsyn. I sådana fall skall reglerna i samma artikel om överföring och kontroll av information gälla.

Artikel 128

Om en medlemsstat har mer än en behörig myndighet som har befogenhet att utöva tillsyn över kreditinstitut och finansiella institut, skall medlemsstaten vidta nödvändiga åtgärder för att en samordning mellan dessa myndigheter skall etableras.

Artikel 129

1.   Utöver de skyldigheter den åläggs enligt de övriga bestämmelserna i detta direktiv skall den behöriga myndighet som ansvarar för den gruppbaserade tillsynen över moderkreditinstitut inom EU och kreditinstitut som kontrolleras av finansiella moderholdingföretag inom EU utföra följande uppgifter:

| a) | Samordning när det gäller att samla in och sprida relevant information på löpande basis och i krissituationer. |
| --- | --- |

a)

Samordning när det gäller att samla in och sprida relevant information på löpande basis och i krissituationer.

| b) | Planering och samordning av tillsynsverksamheterna på löpande basis och i krissituationer, däribland även när det gäller de verksamheter som avses i artikel 124, i samarbete med berörda behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

b)

Planering och samordning av tillsynsverksamheterna på löpande basis och i krissituationer, däribland även när det gäller de verksamheter som avses i artikel 124, i samarbete med berörda behöriga myndigheter.

2.   När det gäller ansökningar om sådana tillstånd som avses i artiklarna 84.1, 87.9 respektive 105, och i del 6 i bilaga III, som inlämnas av ett moderkreditinstitut inom EU och dess dotterföretag eller gemensamt av dotterföretagen till ett finansiellt holdingföretag inom EU, skall de behöriga myndigheterna arbeta gemensamt under fullt utvecklat samråd för att besluta om det begärda tillståndet bör beviljas eller inte samt eventuella villkor och bestämmelser som skall gälla för tillståndet.

Ansökan enligt första stycket skall endast riktas till den behöriga myndighet som avses i punkt 1.

De behöriga myndigheterna skall göra allt som står i deras makt för att nå fram till ett gemensamt beslut om ansökan inom sex månader. Detta gemensamma beslut skall redovisas i ett dokument med fullständig motivering till beslutet som skall lämnas till sökanden av den behöriga myndighet som avses i punkt 1.

Den period som avses i tredje stycket skall börja den dag då den behöriga myndighet som avses i punkt 1 mottagit en komplett ansökan. Den behöriga myndighet som avses i punkt 1 skall omedelbart vidarebefordra den kompletta ansökan till de övriga behöriga myndigheterna.

Om de behöriga myndigheterna inte har enats om ett gemensamt beslut inom sex månader, skall den behöriga myndighet som avses i punkt 1 själv besluta om ansökan. Detta beslut skall redovisas i ett dokument med fullständig motivering där synpunkter och reservationer från övriga behöriga myndigheter som kommit till uttryck under sexmånadersperioden beaktas. Beslutet skall göras tillgängligt för sökanden och övriga behöriga myndigheter av den behöriga myndighet som avses i punkt 1.

De beslut som avses i tredje och femte stycket skall erkännas som slutgiltiga och tillämpas av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna.

Artikel 130

1.   Om en kritisk situation uppstår inom en bankgrupp, som kan sätta stabiliteten hos det finansiella systemet i någon av de medlemsstater där enheter ur en grupp har auktoriserats i fara, skall den behöriga myndighet som ansvarar för den gruppbaserade tillsynen med iakttagande av kapitel 1 andra avsnittet i avdelning V snarast möjligt underrätta de myndigheter som avses i artikel 49 a och artikel 50. Denna skyldighet skall gälla för alla de behöriga myndigheter som anges i artiklarna 125–126 för en viss företagsgrupp och för den behöriga myndighet som anges i artikel 129.1. Om möjligt skall den behöriga myndigheten använda befintliga fastställda informationskanaler.

2.   Den behöriga myndighet som ansvarar för gruppbaserad tillsyn skall, då den har behov av uppgifter som redan lämnats till en annan behörig myndighet, alltid när så är möjligt vända sig till den myndigheten för att undvika dubbel rapportering till de olika myndigheter som medverkar i tillsynen.

Artikel 131

För att skapa goda förutsättningar för att upprätta en effektiv tillsyn skall den behöriga myndighet som ansvarar för gruppbaserad tillsyn och de övriga behöriga myndigheterna skriftligen ha fastställt en ordning för samordningen och samarbetet.

Inom ramen för sådana ordningar får ytterligare uppgifter anförtros den behöriga myndighet som ansvarar för den gruppbaserade tillsynen, och förfaranden kan anges för beslutsprocessen och för samarbetet med andra behöriga myndigheter.

De behöriga myndigheter som auktoriserat ett dotterföretag vars moderföretag är ett kreditinstitut, får genom bilaterala avtal delegera ansvaret för tillsynen till de behöriga myndigheter som beviljat moderföretaget auktorisation och utövar tillsyn över detta, så att dessa myndigheter ikläder sig ansvar för tillsynen över dotterföretaget i enlighet med detta direktiv. Kommissionen skall hållas underrättad om förekomsten av sådana avtal och om deras innehåll. Den skall vidarebefordra sådan information till de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater och till Europeiska bankkommittén.

Artikel 132

1.   De behöriga myndigheterna skall ha ett nära samarbete med varandra. De skall ömsesidigt tillhandahålla alla upplysningar som är väsentliga och relevanta för övriga myndigheter när de utför sina tillsynsuppgifter enligt detta direktiv. Härvid skall de behöriga myndigheterna på begäran överlämna alla relevanta upplysningar och på eget initiativ överlämna alla väsentliga upplysningar.

Upplysningar som avses i första stycket skall betraktas som väsentliga om de i sak kan tänkas påverka en bedömning av den finansiella sundheten i ett kreditinstitut eller finansiellt institut i en annan medlemsstat.

De behöriga myndigheter som ansvarar för gruppbaserad tillsyn över moderkreditinstitut inom EU och kreditinstitut som kontrolleras av finansiella moderholdingföretag inom EU skall särskilt förse de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater som utövar tillsyn över dotterföretag till dessa moderföretag med alla relevanta upplysningar. När man fastställer hur omfattande de relevanta upplysningarna skall vara, skall hänsyn tas till dotterföretagens betydelse inom det finansiella systemet i respektive medlemsstat.

De väsentliga upplysningar som avses i första stycket skall särskilt omfatta följande:

| a) | Redovisning av gruppstrukturen för alla större kreditinstitut inom en grupp och av de behöriga myndigheterna för kreditinstituten inom företagsgruppen. |
| --- | --- |

a)

Redovisning av gruppstrukturen för alla större kreditinstitut inom en grupp och av de behöriga myndigheterna för kreditinstituten inom företagsgruppen.

| b) | Förfaranden för att inhämta upplysningar från de kreditinstitut som ingår i en företagsgrupp samt för kontroll av dessa upplysningar. |
| --- | --- |

b)

Förfaranden för att inhämta upplysningar från de kreditinstitut som ingår i en företagsgrupp samt för kontroll av dessa upplysningar.

| c) | Negativ utveckling i kreditinstitut eller andra enheter inom en företagsgrupp som kan få allvarliga följder för kreditinstituten. |
| --- | --- |

c)

Negativ utveckling i kreditinstitut eller andra enheter inom en företagsgrupp som kan få allvarliga följder för kreditinstituten.

| d) | Betydande sanktioner och extraordinära åtgärder som de behöriga myndigheterna genomfört i enlighet med detta direktiv, däribland åläggande av ytterligare kapitalkrav enligt artikel 136 och av begränsningar i användningen av internmätningsmetoder för beräkningen av kravet på kapitalbas enligt artikel 105. |
| --- | --- |

d)

Betydande sanktioner och extraordinära åtgärder som de behöriga myndigheterna genomfört i enlighet med detta direktiv, däribland åläggande av ytterligare kapitalkrav enligt artikel 136 och av begränsningar i användningen av internmätningsmetoder för beräkningen av kravet på kapitalbas enligt artikel 105.

2.   De behöriga myndigheter som ansvarar för tillsynen över kreditinstitut som kontrolleras av ett moderkreditinstitut inom EU skall när så är möjligt vända sig till den behöriga myndighet som avses i artikel 129.1 när de behöver upplysningar om genomförandet av metoder och strategier som fastställs genom detta direktiv, och som den myndigheten redan kan ha tillgång till.

3.   De behöriga myndigheterna skall, innan de fattar beslut, rådfråga varandra om följande förhållanden, i den utsträckning som besluten är av betydelse för andra behöriga myndigheters tillsynsuppgifter:

| a) | Förändringar av ägar-, organisations- eller ledningsstrukturen i kreditinstitut inom en grupp, för vilka behöriga myndigheters godkännande eller tillstånd krävs. |
| --- | --- |

a)

Förändringar av ägar-, organisations- eller ledningsstrukturen i kreditinstitut inom en grupp, för vilka behöriga myndigheters godkännande eller tillstånd krävs.

| b) | Betydande sanktioner och extraordinära åtgärder som de behöriga myndigheterna genomfört, inbegripet åläggande av ytterligare kapitalkrav enligt artikel 136 och av begränsningar i användningen av internmätningsmetoder för beräkningen av kravet på kapitalbas enligt artikel 105. |
| --- | --- |

b)

Betydande sanktioner och extraordinära åtgärder som de behöriga myndigheterna genomfört, inbegripet åläggande av ytterligare kapitalkrav enligt artikel 136 och av begränsningar i användningen av internmätningsmetoder för beräkningen av kravet på kapitalbas enligt artikel 105.

I fall enligt b skall den behöriga myndighet som ansvarar för gruppbaserad tillsyn alltid rådfrågas.

En behörig myndighet får dock besluta att inte rådfråga den myndigheten i brådskande fall eller om ett sådant samråd skulle kunna äventyra verkan av besluten. I sådana fall skall den behöriga myndigheten utan dröjsmål underrätta de övriga behöriga myndigheterna.

Artikel 133

1.   De behöriga myndigheter som är ansvariga för den gruppbaserade tillsynen skall för att utöva tillsynen kräva fullständig sammanställning av alla kreditinstitut och finansiella institut som är dotterföretag.

Dock får de behöriga myndigheterna kräva enbart sammanställning på proportionell grund i de fall där, enligt deras bedömning, moderföretagets ansvar är begränsat till moderföretagets andel av kapitalet i dotterföretaget med hänsyn till det ansvar som åvilar andra aktieägare, andelsägare eller medlemmar med tillfredsställande soliditet. Övriga aktieägares, andelsägares och medlemmars ansvar skall klart fastställas, om så erfordras genom formella, undertecknade förbindelser.

Om företagen står i ett sådant samband som avses i artikel 12.1 i direktiv 83/349/EEG skall de behöriga myndigheterna bestämma hur sammanställningen skall ske.

2.   De behöriga myndigheter som är ansvariga för den gruppbaserade tillsynen skall kräva sammanställning på proportionell grund av ägarintressen i kreditinstitut och finansiella institut, som leds av ett företag som omfattas av sammanställningen jämte ett eller flera företag som inte omfattas av sammanställningen när dessa företags ansvar är begränsat till den andel av kapital som de innehar.

3.   Om det finns andra ägarintressen eller andra former av kapitalbindningar än de som anges i punkterna 1 och 2, skall de behöriga myndigheterna bestämma om och hur sammanställning skall ske. De får tillåta eller kräva att kapitalandelsmetoden används. Tillämpning av denna metod skall dock inte innebära att företagen i fråga omfattas av den gruppbaserade tillsynen.

Artikel 134

1.   Utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 133, skall de behöriga myndigheterna bestämma om och hur sammanställning skall ske i följande fall:

| a) | De behöriga myndigheterna bedömer att ett kreditinstitut, utan att institutet innehar ett ägarintresse eller andra kapitalbindningar, utövar ett väsentligt inflytande över ett eller flera kreditinstitut eller finansiella institut. |
| --- | --- |

a)

De behöriga myndigheterna bedömer att ett kreditinstitut, utan att institutet innehar ett ägarintresse eller andra kapitalbindningar, utövar ett väsentligt inflytande över ett eller flera kreditinstitut eller finansiella institut.

| b) | Två eller flera kreditinstitut eller finansiella institut har samma ledning utan att detta följer av avtal eller bestämmelser i stiftelseurkund, bolagsordning eller motsvarande. |
| --- | --- |

b)

Två eller flera kreditinstitut eller finansiella institut har samma ledning utan att detta följer av avtal eller bestämmelser i stiftelseurkund, bolagsordning eller motsvarande.

De behöriga myndigheterna får särskilt tillåta eller kräva att den metod som föreskrivs i artikel 12 i direktiv 83/349/EEG skall användas. Tillämpning av denna metod skall dock inte innebära att företagen i fråga omfattas av gruppbaserad tillsyn.

2.   När gruppbaserad tillsyn skall utövas enligt artiklarna 125–126 skall företag som tillhandahåller anknutna tjänster och kapitalförvaltningsbolag enligt definitionen i direktiv 2002/87/EG tas med i sammanställningen i de fall och i enlighet med de metoder som anges i artikel 133 och i punkt 1 i denna artikel.

Artikel 135

Medlemsstaterna skall kräva att de personer som faktiskt leder affärsverksamheten i ett finansiellt holdingföretag har ett tillräckligt gott anseende och tillräcklig erfarenhet för att kunna fullgöra dessa åligganden.

Artikel 136

1.   De behöriga myndigheterna skall kräva att varje kreditinstitut som inte uppfyller kraven i detta direktiv på ett tidigt stadium vidtar nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med denna situation.

I detta syfte skall de behöriga myndigheterna ha befogenhet att vidta följande åtgärder:

| a) | Att ålägga kreditinstitut att hålla en kapitalbas som överstiger den miniminivå som fastställs genom artikel 75. |
| --- | --- |

a)

Att ålägga kreditinstitut att hålla en kapitalbas som överstiger den miniminivå som fastställs genom artikel 75.

| b) | Att vidta åtgärder som kräver förstärkning av de styrformer, metoder, mekanismer och strategier som genomförts för att följa artiklarna 22 och 123. |
| --- | --- |

b)

Att vidta åtgärder som kräver förstärkning av de styrformer, metoder, mekanismer och strategier som genomförts för att följa artiklarna 22 och 123.

| c) | Att kräva att kreditinstitut i samband med kravet på kapitalbas tillämpar en särskild reserveringspolitik eller behandlar tillgångar på särskilt sätt. |
| --- | --- |

c)

Att kräva att kreditinstitut i samband med kravet på kapitalbas tillämpar en särskild reserveringspolitik eller behandlar tillgångar på särskilt sätt.

| d) | Att införa restriktioner eller begränsningar för kreditinstitutens verksamhet, transaktioner eller nätverk. |
| --- | --- |

d)

Att införa restriktioner eller begränsningar för kreditinstitutens verksamhet, transaktioner eller nätverk.

| e) | Att kräva en reduktion av den inneboende risken i kreditinstitutens verksamheter, produkter och system. |
| --- | --- |

e)

Att kräva en reduktion av den inneboende risken i kreditinstitutens verksamheter, produkter och system.

Sådana åtgärder skall antas under iakttagande av avsnitt 2 i kapitel 1.

2.   De behöriga myndigheterna skall ålägga åtminstone de kreditinstitut som inte uppfyller de krav som fastställs i artiklarna 22, 109 och 123, eller för vilka ett negativt utslag föreligger beträffande den fråga som beskrivs i artikel 124.3 ett särskilt krav på kapitalbas utöver den miniminivå som fastställs genom artikel 75, om det inte är troligt att inom rimlig tid styrformer, metoder, mekanismer och strategier förbättras tillräckligt endast genom tillämpning av andra åtgärder.

Artikel 137

1.   I avvaktan på vidare samordning av metoderna för sammanställd redovisning, skall medlemsstaterna föreskriva att de behöriga myndigheter som har ansvar för auktorisation och tillsyn över ett eller flera kreditinstitut vars moderföretag är ett holdingföretag med blandad verksamhet, skall kräva att moderföretaget och dotterföretagen lämnar sådan information som kan vara av betydelse för tillsynen över dotterkreditinstituten. De behöriga myndigheterna kan inhämta informationen antingen direkt från moderföretaget och dotterföretagen eller via dotterkreditinstituten.

2.   Medlemsstaterna skall föreskriva att deras behöriga myndigheter antingen själva eller genom externa granskare, kan företa inspektion på platsen för att kontrollera de uppgifter som lämnats av holdingföretag med blandad verksamhet och deras dotterföretag. Om ett holdingföretag med blandad verksamhet eller ett av dess dotterföretag är ett försäkringsföretag, får också det förfarande som avses i artikel 140.1 användas. Om ett holdingföretag med blandad verksamhet eller ett av dess dotterföretag är beläget i en annan medlemsstat än dotterkreditinstitutet, skall kontroll av uppgifter företas på platsen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 141.

Artikel 138

1.   Utan att detta påverkar tillämpningen av avsnitt 5 i kapitel 2 skall medlemsstaterna, då moderföretaget till ett eller flera kreditinstitut är ett holdingföretag med blandad verksamhet, se till att de behöriga myndigheter som ansvarar för tillsynen över dessa kreditinstitut utövar allmän tillsyn över transaktioner mellan kreditinstitutet och holdingföretaget med blandad verksamhet samt dess dotterföretag.

2.   De behöriga myndigheterna skall kräva att kreditinstituten följer adekvata metoder för riskhantering och rutiner för intern kontroll, inbegripet sunda rapporterings- och redovisningsförfaranden, för att på ett lämpligt sätt identifiera, mäta, övervaka och kontrollera transaktionerna med det holdingföretag med blandad verksamhet som är moderföretag och dess dotterföretag. De behöriga myndigheterna skall kräva att kreditinstituten rapporterar varje annan betydande transaktion med dessa enheter än den som avses i artikel 110. Dessa förfaranden och betydande transaktioner skall övervakas av de behöriga myndigheterna.

Om ovannämnda transaktioner utgör ett hot mot kreditinstitutets finansiella ställning, skall den behöriga myndighet som ansvarar för tillsynen över institutet vidta lämpliga åtgärder.

Artikel 139

1.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att det inte finns några rättsliga hinder för utbyte mellan företag som omfattas av den gruppbaserade tillsynen, holdingföretag med blandad verksamhet och deras dotterföretag samt dotterföretag som avses i artikel 127.3 av information som är av betydelse för tillsyn i enlighet med artiklarna 124–138 och denna artikel.

2.   När ett moderföretag och något av dess dotterkreditinstitut är belägna i olika medlemsstater skall de behöriga myndigheterna i de olika medlemsstaterna utbyta information som är av betydelse för att möjliggöra eller underlätta gruppbaserad tillsyn.

Om de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där moderföretaget är beläget inte själva utövar gruppbaserad tillsyn enligt artiklarna 125–126 kan de anmodas av de behöriga myndigheter som har ansvar för sådan tillsyn att från moderföretaget begära information som är av betydelse för den gruppbaserade tillsynen och att överföra informationen till myndigheterna i fråga.

3.   Medlemsstaterna skall tillåta sina behöriga myndigheter att utbyta sådan information som anges i punkt 2, varvid skall gälla att inhämtande av eller förfogande över information avseende finansiella holdingföretag, finansiella institut eller företag som tillhandahåller anknutna tjänster, inte på något sätt skall anses innebära att de behöriga myndigheterna har någon skyldighet att ha en tillsynsfunktion i förhållande till dessa enskilda institut eller företag.

På liknande sätt skall medlemsstaterna tillåta sina behöriga myndigheter att utbyta sådan information som anges i artikel 137, varvid skall gälla att inhämtande av eller förfogande över information inte på något sätt skall anses innebära att de behöriga myndigheterna har någon tillsynsfunktion i förhållande till holdingföretag med blandad verksamhet och deras dotterföretag som inte är kreditinstitut eller till sådana dotterföretag som avses i artikel 127.3.

Artikel 140

1.   Om ett kreditinstitut, ett finansiellt holdingföretag eller ett holdingföretag med blandad verksamhet kontrollerar ett eller flera dotterföretag som är försäkringsföretag eller andra företag som tillhandahåller investeringstjänster som fordrar auktorisation, skall de behöriga myndigheterna och de myndigheter som bemyndigats att utöva den offentliga tillsynen över försäkringsföretag eller över andra företag som tillhandahåller investeringstjänster ha ett nära samarbete. Utan att detta påverkar respektive myndighets ansvar skall dessa myndigheter förse varandra med all information som är ägnad att underlätta deras uppgift och tillåta tillsyn över verksamheten och den finansiella ställningen i de företag över vilka de utövar tillsyn.

2.   Beträffande information som erhålls inom ramen för gruppbaserad tillsyn och särskilt beträffande sådant utbyte av information mellan behöriga myndigheter som föreskrivs i detta direktiv skall tystnadsplikt gälla i enlighet med avsnitt 2 i kapitel 1.

3.   De behöriga myndigheter som har ansvar för gruppbaserad tillsyn skall upprätta förteckningar över sådana finansiella holdingföretag som anges i artikel 71.2. Dessa förteckningar skall överlämnas till de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater och till kommissionen.

Artikel 141

Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat vid tillämpning av detta direktiv i ett särskilt fall önskar kontrollera uppgifter om ett kreditinstitut, ett finansiellt holdingföretag, ett finansiellt institut, ett företag som tillhandahåller anknutna tjänster, ett holdingföretag med blandad verksamhet, ett dotterföretag som avses i artikel 137 eller ett dotterföretag som avses i artikel 127.3 och institutet eller företaget är beläget i en annan medlemsstat, skall de hos de behöriga myndigheterna i den andra medlemsstaten begära att sådan kontroll företas. De myndigheter som erhållit en sådan framställning skall inom ramen för sina befogenheter efterkomma denna, antingen genom att själva utföra kontrollen eller genom att tillåta att de myndigheter som begärt kontrollen utför den, eller genom att tillåta en revisor eller expert att utföra den. Den behöriga myndighet som har framställt begäran får, om den så önskar, delta i kontrollen, om den inte själv utför den.

Artikel 142

Utan att detta påverkar tillämpningen av medlemsstaternas straffrättsliga bestämmelser skall medlemsstaterna se till att sanktioner eller andra åtgärder, som syftar till att stoppa konstaterade överträdelser eller avlägsna orsakerna till sådana överträdelser, kan vidtas mot finansiella holdingföretag och holdingföretag med blandad verksamhet eller mot deras ansvariga ledning för överträdelser av lagar eller andra författningar som antagits för genomförandet av artiklarna 124–141 och denna artikel. De behöriga myndigheterna skall ha ett nära samarbete för att säkerställa att dessa sanktioner och andra åtgärder leder till önskat resultat, särskilt när den centrala förvaltningen eller den centrala ledningen i ett finansiellt holdingföretag eller ett holdingföretag med blandad verksamhet inte är placerad vid företagets huvudkontor.

Artikel 143

1.   Om ett kreditinstitut, vars moderföretag är ett kreditinstitut eller ett finansiellt holdingföretag med huvudkontor i tredje land, inte är föremål för gruppbaserad tillsyn enligt artiklarna 125–126, skall de behöriga myndigheterna kontrollera huruvida kreditinstitutet är föremål för gruppbaserad tillsyn av en behörig myndighet i tredje land, vilken är likvärdig med den som styrs av de principer som anges i detta direktiv.

Kontrollen skall utföras av den behöriga myndighet som skulle vara ansvarig för den extra tillsynen om punkt 3 hade varit tillämplig, på begäran av moderföretaget eller av någon av de reglerade enheter som auktoriserats i gemenskapen eller på eget initiativ. Denna behöriga myndighet skall samråda med de andra berörda behöriga myndigheterna.

2.   Kommissionen får begära att Europeiska bankkommittén skall ge allmän vägledning om huruvida det är sannolikt att de system för gruppbaserad tillsyn som tillämpas av behöriga myndigheter i tredje land kommer att uppfylla de mål för den gruppbaserade tillsynen som ställs upp i detta kapitel, när det gäller kreditinstitut vars moderföretag har sitt huvudkontor i tredje land. Kommittén skall fortsätta att se över all sådan vägledning och beakta varje förändring i de system för den gruppbaserade tillsynen som tillämpas av sådana behöriga myndigheter.

Den behöriga myndighet som utför den kontroll som anges i första stycket i punkt 1 skall beakta all sådan vägledning. Den behöriga myndigheten skall i detta syfte samråda med kommittén innan beslut fattas.

3.   I brist på sådan likvärdig tillsyn skall medlemsstaterna även tillämpa bestämmelserna i detta direktiv analogt på kreditinstitutet eller tillåta sina behöriga myndigheter att använda andra lämpliga metoder för tillsyn vilka uppfyller målen för den gruppbaserade tillsynen över kreditinstitut.

Den behöriga myndighet som skulle vara ansvarig för gruppbaserad tillsyn skall, efter att ha samrått med andra berörda behöriga myndigheter, godkänna dessa tillsynstekniker.

De behöriga myndigheterna kan särskilt kräva att det inrättas ett finansiellt holdingföretag med huvudkontor inom gemenskapen och tillämpa bestämmelserna om gruppbaserad tillsyn på det finansiella holdingföretagets ställning på gruppnivå.

Tillsynsteknikerna skall utformas så att de uppfyller de mål för den gruppbaserade tillsynen som ställs upp i detta kapitel och skall rapporteras till de andra berörda behöriga myndigheterna och kommissionen.

Avsnitt 2

De behöriga myndigheternas upplysningsplikt

Artikel 144

De behöriga myndigheterna skall offentliggöra upplysningar om följande:

| a) | Texterna till de lagar och andra författningar samt den allmänna vägledning som antas i deras medlemsstater på området för stabilitetstillsyn. |
| --- | --- |

a)

Texterna till de lagar och andra författningar samt den allmänna vägledning som antas i deras medlemsstater på området för stabilitetstillsyn.

| b) | Hur de alternativ och det handlingsutrymme som ges genom gemenskapslagstiftningen har utnyttjats. |
| --- | --- |

b)

Hur de alternativ och det handlingsutrymme som ges genom gemenskapslagstiftningen har utnyttjats.

| c) | De allmänna kriterier och metoder som de tillämpar vid den översyn och utvärdering som avses i artikel 124. |
| --- | --- |

c)

De allmänna kriterier och metoder som de tillämpar vid den översyn och utvärdering som avses i artikel 124.

| d) | Utan att det påverkar bestämmelserna i avsnitt 2 i kapitel 1, aggregerade statistiska uppgifter om centrala aspekter av genomförandet av tillsynsregelverket i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

Utan att det påverkar bestämmelserna i avsnitt 2 i kapitel 1, aggregerade statistiska uppgifter om centrala aspekter av genomförandet av tillsynsregelverket i varje medlemsstat.

De upplysningar som avses i första stycket skall vara tillräckliga för att göra det möjligt att på ett meningsfullt sätt jämföra de tillvägagångssätt som de behöriga myndigheterna i de olika medlemsstaterna har valt. Upplysningarna skall offentliggöras i ett gemensamt format och uppdateras regelbundet. Upplysningarna skall vara tillgängliga på en enda elektronisk nätplats.

Kapitel 5

Kreditinstitutens upplysningsplikt

Artikel 145

1.   Vid tillämpningen av detta direktiv skall kreditinstituten offentliggöra de upplysningar som fastställs i del 2 i bilaga XII med förbehåll för bestämmelserna i artikel 146.

2.   För de behöriga myndigheternas erkännande enligt underavsnitt 2–3 i avsnitt 3 i kapitel 2 och enligt artikel 105 av de instrument och metoder som avses i del 3 i bilaga XII skall det krävas att kreditinstituten offentliggör de upplysningar som fastställs där.

3.   Kreditinstituten skall anta en formell policy för uppfyllandet av upplysningskraven i punkterna 1–2 och ha utarbetade riktlinjer för bedömningen av huruvida deras information är tillfredsställande, även i fråga om kontroll och frekvens.

4.   Kreditinstitut skall på begäran förklara sina beslut om riskklassificering för små och medelstora företag och andra företag som ansöker om lån, och på begäran göra detta i skriftlig form. Om ett frivilligt åtagande från sektorns sida skulle visa sig vara otillräckligt skall nationella bestämmelser antas. Kreditinstitutens administrativa kostnader för detta skall stå i proportion till lånets storlek.

Artikel 146

1.   Utan hinder av artikel 145 får ett kreditinstitut underlåta att offentliggöra en eller flera av de upplysningar som anges i del 2 i bilaga XII, om den information som skulle ges genom offentliggörandet inte betraktas som väsentlig med tillämpning av det kriterium som anges i punkt 1 i del 1i bilaga XII.

2.   Utan hinder av artikel 145 får ett kreditinstitut underlåta att lämna viss information som omfattas av de upplysningskrav som anges i del 2 och 3 i bilaga XII, om denna information betraktas som företagshemligheter eller konfidentiell information med tillämpning av de kriterier som anges i punkterna 2–3 i del 1 i bilaga XII.

3.   I de undantagsfall som avses i punkt 2 skall kreditinstituten i fråga i sin information ange att specifik information inte offentliggörs och skälet till detta samt offentliggöra mer allmänna upplysningar om det som informationskravet gäller, förutom i de fall denna specifika information skall betraktas som företagsintern eller konfidentiell information enligt kriterierna i punkterna 2 och 3 i del 1 i bilaga XII.

Artikel 147

1.   Kreditinstituten skall offentliggöra den information som krävs enligt artikel 145 minst en gång varje år. Informationen skall offentliggöras så snart som det är praktiskt möjligt.

2.   Kreditinstituten skall också avgöra om det med hänsyn till det kriterium som anges i punkt 4 i del 1 i bilaga XII är nödvändigt att information ges oftare än vad som föreskrivs i punkt 1.

Artikel 148

1.   Kreditinstituten får själva fastställa informationsmedium, publiceringsplats och kontrollmetoder som är lämpliga för att effektivt uppfylla upplysningskraven i artikel 145. Alla upplysningar skall så långt möjligt lämnas via samma medium eller på samma plats.

2.   Likvärdig information som kreditinstituten offentliggör för att uppfylla redovisningskrav, krav för börsnotering eller andra krav får anses även uppfylla kravet i artikel 145. Om information inte återfinns i årsredovisningen skall kreditinstituten ange var man kan finna den.

Artikel 149

Utan hinder av artiklarna 146–148 skall medlemsstaterna ge de behöriga myndigheterna befogenhet att kräva att kreditinstitut

| a) | offentliggör en eller flera av de upplysningar som avses i del 2 och 3 i bilaga XII, |
| --- | --- |

a)

offentliggör en eller flera av de upplysningar som avses i del 2 och 3 i bilaga XII,

| b) | offentliggör en eller flera upplysningar oftare än en gång per år, och att de iakttar de tidsfrister för offentliggörandet som myndigheterna kan fastställa, |
| --- | --- |

b)

offentliggör en eller flera upplysningar oftare än en gång per år, och att de iakttar de tidsfrister för offentliggörandet som myndigheterna kan fastställa,

| c) | använder specifika medier och platser för att lämna upplysningar som går utöver årsredovisningen, och |
| --- | --- |

c)

använder specifika medier och platser för att lämna upplysningar som går utöver årsredovisningen, och

| d) | använder specifika kontrollmetoder för upplysningar som inte omfattas av lagstadgad revision. |
| --- | --- |

d)

använder specifika kontrollmetoder för upplysningar som inte omfattas av lagstadgad revision.

AVDELNING VI

VERKSTÄLLANDE BEFOGENHETER

Artikel 150

1.   Utan att det påverkar tillämpningen, vad gäller kapitalbasen, av det förslag som kommissionen skall överlämna enligt artikel 62, skall tekniska anpassningar i följande avseenden antas i den ordning som avses i artikel 151.2:

| a) | Förtydligande av definitionerna i syfte att, vid tillämpningen av detta direktiv, beakta utvecklingen på de finansiella marknaderna. |
| --- | --- |

a)

Förtydligande av definitionerna i syfte att, vid tillämpningen av detta direktiv, beakta utvecklingen på de finansiella marknaderna.

| b) | Förtydligande av definitionerna för att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

Förtydligande av definitionerna för att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv.

| c) | Anpassning av terminologin och definitionerna till senare rättsakter angående kreditinstitut och därmed sammanhängande frågor. |
| --- | --- |

c)

Anpassning av terminologin och definitionerna till senare rättsakter angående kreditinstitut och därmed sammanhängande frågor.

| d) | Tekniska anpassningar av förteckningen i artikel 2. |
| --- | --- |

d)

Tekniska anpassningar av förteckningen i artikel 2.

| e) | Ändringar av storleken på startkapital som anges i artikel 9, betingade av utvecklingen på de ekonomiska och monetära områdena. |
| --- | --- |

e)

Ändringar av storleken på startkapital som anges i artikel 9, betingade av utvecklingen på de ekonomiska och monetära områdena.

| f) | Utvidgning av innehållet i den förteckning som avses i artiklarna 23 och 24 och som är intagen i bilaga I, eller anpassningar av den terminologi som använts i förteckningen, allt i den mån detta är motiverat av utvecklingen inom de finansiella marknaderna. |
| --- | --- |

f)

Utvidgning av innehållet i den förteckning som avses i artiklarna 23 och 24 och som är intagen i bilaga I, eller anpassningar av den terminologi som använts i förteckningen, allt i den mån detta är motiverat av utvecklingen inom de finansiella marknaderna.

| g) | Områden inom vilka behöriga myndigheter skall utbyta information som anges i artikel 42. |
| --- | --- |

g)

Områden inom vilka behöriga myndigheter skall utbyta information som anges i artikel 42.

| h) | Tekniska anpassningar av artiklarna 56–67 och artikel 74 för att ta hänsyn till utvecklingen av redovisningsstandarderna och av kraven i gemenskapslagstiftningen eller med tanke på ökad samstämmighet i tillsynspraxis. |
| --- | --- |

h)

Tekniska anpassningar av artiklarna 56–67 och artikel 74 för att ta hänsyn till utvecklingen av redovisningsstandarderna och av kraven i gemenskapslagstiftningen eller med tanke på ökad samstämmighet i tillsynspraxis.

| i) | Ändringar av förteckningen över exponeringsklasser i artiklarna 79 och 86, för att utvecklingen på de finansiella marknaderna skall kunna beaktas. |
| --- | --- |

i)

Ändringar av förteckningen över exponeringsklasser i artiklarna 79 och 86, för att utvecklingen på de finansiella marknaderna skall kunna beaktas.

| j) | Det belopp som anges i artikel 79.2 c, artikel 86.4 a och punkt 5 i del 1 i bilaga VII, och i punkt 15 i del 2 i bilaga VII för att beakta inflationseffekter. |
| --- | --- |

j)

Det belopp som anges i artikel 79.2 c, artikel 86.4 a och punkt 5 i del 1 i bilaga VII, och i punkt 15 i del 2 i bilaga VII för att beakta inflationseffekter.

| k) | Förteckningarna över och klassificeringen av poster utanför balansräkningen i bilagorna II och IV, samt behandlingen av dem vid fastställande av exponeringsvärden med tillämpning av avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V. |
| --- | --- |

k)

Förteckningarna över och klassificeringen av poster utanför balansräkningen i bilagorna II och IV, samt behandlingen av dem vid fastställande av exponeringsvärden med tillämpning av avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V.

| l) | Anpassningar av bestämmelserna i bilagorna V–XII för att ta hänsyn till utvecklingen på de finansiella marknaderna, särskilt i fråga om nya finansiella produkter, eller utvecklingen av redovisningsstandarder och krav som tar hänsyn till gemenskapslagstiftningen, eller med tanke på ökad samstämmighet i tillsynspraxis. |
| --- | --- |

l)

Anpassningar av bestämmelserna i bilagorna V–XII för att ta hänsyn till utvecklingen på de finansiella marknaderna, särskilt i fråga om nya finansiella produkter, eller utvecklingen av redovisningsstandarder och krav som tar hänsyn till gemenskapslagstiftningen, eller med tanke på ökad samstämmighet i tillsynspraxis.

2.   Kommissionen får anta följande slag av tillämpningsbestämmelser i enlighet med förfarandet i artikel 151.2:

| a) | Närmare specifikation av omfattningen av en sådan plötslig och oväntad förändring av räntenivåerna som avses i artikel 124.5. |
| --- | --- |

a)

Närmare specifikation av omfattningen av en sådan plötslig och oväntad förändring av räntenivåerna som avses i artikel 124.5.

| b) | En tidsbegränsad minskning av den minsta nivå på kapitalbasen som fastställs genom artikel 75 och/eller av riskvikter som fastställs genom avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V, för att särskilda omständigheter skall kunna beaktas. |
| --- | --- |

b)

En tidsbegränsad minskning av den minsta nivå på kapitalbasen som fastställs genom artikel 75 och/eller av riskvikter som fastställs genom avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V, för att särskilda omständigheter skall kunna beaktas.

| c) | Utan att detta påverkar den rapport som avses i artikel 119, förtydligande av de undantag som föreskrivs i artiklarna 111.4, 113, 115 och 116. |
| --- | --- |

c)

Utan att detta påverkar den rapport som avses i artikel 119, förtydligande av de undantag som föreskrivs i artiklarna 111.4, 113, 115 och 116.

| d) | Närmare specifikation av de huvudaspekter för vilka aggregerade statistiska uppgifter skall offentliggöras enligt artikel 144.1 d. |
| --- | --- |

d)

Närmare specifikation av de huvudaspekter för vilka aggregerade statistiska uppgifter skall offentliggöras enligt artikel 144.1 d.

| e) | Närmare specifikation av format, struktur, innehållsförteckning och årligt publiceringsdatum för den information som föreskrivs genom artikel 144. |
| --- | --- |

e)

Närmare specifikation av format, struktur, innehållsförteckning och årligt publiceringsdatum för den information som föreskrivs genom artikel 144.

3.   De tillämpningsåtgärder som antas får inte ändra de grundläggande bestämmelserna i detta direktiv.

4.   Utan att det påverkar redan antagna genomförandeåtgärder skall detta direktivs bestämmelser om antagande av tekniska bestämmelser, ändringar och beslut i enlighet med punkt 2 tills vidare inte längre tillämpas från och med två år efter det att direktivet antagits eller senast den 1 april 2008. På förslag från kommissionen får Europaparlamentet och rådet, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, besluta att de på nytt skall tillämpas och de skall i detta syfte göra en översyn av bestämmelserna före utgången av den period eller det datum som nämns i denna punkt beroende på vad som infaller först.

Artikel 151

1.   Kommissionen skall biträdas av Europeiska bankkommittén, inrättad genom kommissionens beslut 2004/10/EG (22).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall förfarandet i artikel 5 i beslut 1999/468/EG tillämpas med beaktande av bestämmelserna i artikel 7.3 och artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

AVDELNING VII

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Kapitel 1

Övergångsbestämmelser

Artikel 152

1.   Kreditinstitut, som beräknar riskvägda exponeringsbelopp i enlighet med artiklarna 84–89, skall under de första, andra och tredje tolvmånadersperioderna efter den 31 december 2006 kunna redovisa en kapitalbas som vid varje tillfälle är minst lika med de belopp som anges i punkterna 3, 4 och 5.

2.   Kreditinstitut, som använder sådana internmätningsmetoder som anges i artikel 105 vid beräkning av sina kapitalkrav för operativ risk, skall under de andra och tredje tolvmånadersperioderna efter den 31 december 2006 kunna redovisa en kapitalbas som vid varje tillfälle är minst lika med de belopp som anges i punkterna 4 och 5.

3.   För den första av de tolvmånadersperioder som avses i punkt 1 skall beloppet för kapitalbasen vara 95 % av det totala minimibelopp för kapitalbasen som kreditinstitutet skulle ha varit skyldigt att inneha under den perioden enligt artikel 4 i rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (23) enligt den lydelse som det direktivet och direktiv 2000/12/EG hade före den 1 januari 2007.

4.   För den andra av de tolvmånadersperioder som avses i punkt 1 skall beloppet för kapitalbasen vara 90 % av det totala minimibelopp för kapitalbasen som kreditinstitutet skulle ha varit skyldigt att inneha under den perioden enligt artikel 4 i direktiv 93/6/EEG enligt den lydelse som det direktivet och direktiv 2000/12/EG hade före den 1 januari 2007.

5.   För den tredje av de tolvmånadersperioder som avses i punkt 1 skall beloppet för kapitalbasen vara 80 % av det totala minimibelopp för kapitalbasen som kreditinstitutet skulle ha varit skyldigt att inneha under den perioden enligt artikel 4 i direktiv 93/6/EEG enligt den lydelse som det direktivet och direktiv 2000/12/EG hade före den 1 januari 2007.

6.   Kraven i punkterna 1–5 skall uppfyllas med delbelopp i kapitalbasen som anpassats för att fullständigt avspegla skillnaderna mellan beräkningen av kapitalbasen enligt direktiv 2000/12/EG och direktiv 93/6/EEG i deras lydelse före den 1 januari 2007 och beräkningen av kapitalbasen enligt det här direktivet till följd av att förväntade och ej förväntade förluster behandlas separat enligt artiklarna 84–89 i det här direktivet.

7.   Artiklarna 68–73 skall gälla vid tillämpningen av punkterna 1–6 i denna artikel.

8.   Fram till den 1 januari 2008 får kreditinstituten behandla de artiklar som behandlar schablonmetoden i underavsnitt 1 i avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V som om de hade ersatts med artiklarna 42–46 i direktiv 2000/12/EG i den lydelse som dessa artiklar hade före den 1 januari 2007.

9.   När det alternativ som anges i punkt 8 väljs skall följande gälla i fråga om bestämmelserna i direktiv 2000/12/EG:

| a) | Bestämmelserna i direktivets artiklar 42–46 skall tillämpas enligt deras lydelse före den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

a)

Bestämmelserna i direktivets artiklar 42–46 skall tillämpas enligt deras lydelse före den 1 januari 2007.

| b) | I artikel 42.1 i direktivet skall med ”det riskjusterade värdet” avses ”det riskvägda exponeringsbeloppet”. |
| --- | --- |

b)

I artikel 42.1 i direktivet skall med ”det riskjusterade värdet” avses ”det riskvägda exponeringsbeloppet”.

| c) | De belopp som erhålls enligt artikel 42.2 i direktivet skall betraktas som riskvägda exponeringsbelopp. |
| --- | --- |

c)

De belopp som erhålls enligt artikel 42.2 i direktivet skall betraktas som riskvägda exponeringsbelopp.

| d) | ”Kreditderivat” skall ingå i förteckningen över poster med ”hög risk” i bilaga II till det direktivet. |
| --- | --- |

d)

”Kreditderivat” skall ingå i förteckningen över poster med ”hög risk” i bilaga II till det direktivet.

| e) | Den behandling som anges i artikel 43.3 i direktivet skall tillämpas på derivatinstrument som förtecknas i bilaga IV till det direktivet oavsett om det gäller poster i eller utanför balansräkningen, och de belopp som erhålls genom den beräkning som anges i bilaga III skall betraktas som riskvägda exponeringsbelopp. |
| --- | --- |

e)

Den behandling som anges i artikel 43.3 i direktivet skall tillämpas på derivatinstrument som förtecknas i bilaga IV till det direktivet oavsett om det gäller poster i eller utanför balansräkningen, och de belopp som erhålls genom den beräkning som anges i bilaga III skall betraktas som riskvägda exponeringsbelopp.

10.   När det alternativ som anges i punkt 8 väljs skall följande gälla för behandlingen av exponeringar på vilka schablonmetoden tillämpas:

| a) | Underavsnitt 3 i avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V om beaktande av kreditriskreducerande åtgärder skall inte tillämpas. |
| --- | --- |

a)

Underavsnitt 3 i avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V om beaktande av kreditriskreducerande åtgärder skall inte tillämpas.

| b) | De behöriga myndigheterna får föreskriva att underavsnitt 4 i avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V om behandlingen av värdepapperisering inte skall tillämpas. |
| --- | --- |

b)

De behöriga myndigheterna får föreskriva att underavsnitt 4 i avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V om behandlingen av värdepapperisering inte skall tillämpas.

11.   När det alternativ som anges i punkt 8 väljs skall kapitalkravet för operativa risker enligt artikel 75 d minskas med den procentuella andel som motsvarar kvoten mellan värdet på de exponeringar för vilka kreditinstitutet beräknar riskvägda exponeringsbelopp i enlighet med den valmöjlighet som avses i punkt 8 och det totala värdet på kreditinstitutets exponeringar.

12.   Om ett kreditinstitut beräknar riskvägda exponeringsbelopp för alla sina exponeringar i enlighet med det alternativ som avses i punkt 8, får artiklarna 48–50 i direktiv 2000/12/EG tillämpas enligt deras lydelse före den 1 januari 2007.

13.   Om det alternativ som anges i punkt 8 väljs, skall hänvisningarna till artiklarna 78–83 i detta direktiv läsas som hänvisningar till artiklarna 42–46 i direktiv 2000/12/EG enligt deras lydelse före den 1 januari 2007.

14.   Om den rätt att välja alternativ som anges i punkt 8 utnyttjas skall artiklarna 123, 124, 145 och 149 inte tillämpas före det datum som fastställs i den punkten.

Artikel 153

Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar till följd av transaktioner med uthyrning av kontorsfastigheter eller andra kommersiella lokaler belägna inom deras territorier som uppfyller kriterierna i punkt 54 i del 1 i bilaga VI får de behöriga myndigheterna till och med den 31 december 2012 medge att en riskvikt på 50 % åsätts utan att tillämpa punkterna 55–56 i del 1 i bilaga VI.

Till och med den 31 december 2010 får de behöriga myndigheterna vid fastställandet av den del av ett förfallet lån som omfattas av säkerheter med tillämpning av bilaga VI beakta andra säkerheter än godtagbara säkerheter enligt artiklarna 90–93.

Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för de syften som anges i punkt 4 i del 1 i bilaga VI skall till och med den 31 december 2012 samma riskvägning åsättas i förhållande till exponeringar mot medlemsstaters nationella regeringar eller centralbanker vilka uttrycks och finansieras i en medlemsstats nationella valuta som skulle tillämpas på sådana exponeringar som uttrycks och finansieras i den egna nationella valutan.

Artikel 154

1.   Till och med den 31 december 2011 får de behöriga myndigheterna i varje medlemsstat vid tillämpningen av punkt 61 i del 1 i bilaga VI sätta antalet oreglerade dagar upp till 180 för exponeringar mot motparter inom sitt territorium i enlighet med punkterna 12–17 och 41–43 i del 1 i bilaga VI, om lokala villkor gör en sådan anpassning lämplig. Det exakta antalet kan variera mellan olika typer av produkter.

Behöriga myndigheter som inte utnyttjar den valmöjlighet som anges i det första stycket för exponeringar mot motparter inom sitt territorium får sätta ett högre antal dagar för exponeringar mot motparter som har sitt säte i andra medlemsstater där de behöriga myndigheterna utnyttjat denna valmöjlighet. Det exakta antalet dagar skall vara mellan 90 dagar och det antal dagar som de andra behöriga myndigheterna har satt för exponeringar mot sådana motparter inom sitt territorium.

2.   För kreditinstitut som före 2010 ansöker om att få de behöriga myndigheternas tillstånd att använda internmetoden får det krav på användning under minst tre år som anges i artikel 84.3 minskas till en period på minst ett år till och med den 31 december 2009.

3.   För kreditinstitut som ansöker om att få använda egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer får det krav på användning under minst 3 år som anges i artikel 84.4 minskas till två år till och med den 31 december 2008.

4.   Till och med den 31 december 2012 får de behöriga myndigheterna i varje medlemsstat tillåta kreditinstitut att fortsätta att på de ägarintressen av den typ som anges i artikel 57 o och som förvärvats före den ... (24) tillämpa den behandling som anges i artikel 38 i direktiv 2000/12/EG i dess lydelse före den 1 januari 2007.

5.   Till och med den 31 december 2010 får det genomsnittliga exponeringsvägda LGD-värdet för alla hushållsexponeringar mot säkerhet i bostadsfastigheter utan statliga garantier inte understiga 10 %.

6.   Till och med den 31 december 2017 får medlemsstaternas behöriga myndigheter från behandling enligt internmetoden undanta vissa exponeringar i värdepapper som innehas av kreditinstitut och dotterföretag inom EU till kreditinstitut i denna medlemsstat den 31 december 2007.

Undantagna positioner skall mätas som antalet aktier den 31 december 2007 plus eventuellt ytterligare aktier som förvärvas som en direkt följd av detta innehav, förutsatt att de inte ökar den procentuella andelen av ägandet i ett investmentbolag.

Om ett förvärv ökar den proportionella andelen av ägandet i ett visst investmentbolag, skall den överskjutande delen av innehavet inte omfattas av undantaget. Undantaget skall inte heller gälla för innehav som ursprungligen omfattades av undantag, men som därefter har sålts och sedan återköpts.

För aktieexponeringar som omfattas av denna övergångsbestämmelse skall kapitalkrav gälla som beräknas i enlighet med underavsnitt 1 i avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V.

7.   Till och med den 31 december 2011 får de behöriga myndigheterna i varje medlemsstat fastställa det antal dagar efter förfallodagen som alla kreditinstitut inom dess jurisdiktion skall använda i samband med definitionen av ”fallissemang” i punkt 44 i del 4 i bilaga VII, när det gäller exponeringar mot sådana motparter inom samma medlemsstat. Det exakta antalet skall ligga inom intervallet 90–180 dagar, om så är lämpligt med hänsyn till de lokala förhållandena. För exponeringar mot sådana motparter i andra medlemsstaters territorier skall de behöriga myndigheterna fastställa ett antal dagar efter förfallodagen som inte är högre än det antal som fastställts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat det gäller.

Artikel 155

Till och med den 31 december 2012 får medlemsstaterna tillämpa en procentsats på 15 % på verksamhetsgrenen ”handel och försäljning” på kreditinstitut, vilkas relevanta indikator för denna verksamhetsgren uppgår till minst 50 % av summan av de relevanta indikatorerna för samtliga deras verksamhetsgrenar i enlighet med punkterna 1–4 i del 2 i bilaga X.

Kapitel 2

Slutbestämmelser

Artikel 156

Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna och med beaktande av Europeiska centralbankens synpunkter regelbundet kontrollera om detta direktiv i sin helhet tillsammans med direktiv 2006/.../EG väsentligt påverkar konjunkturcykeln och med stöd av denna granskning överväga om eventuella åtgärder för att komma till rätta med situationen är motiverade.

Med stöd av denna analys och med beaktande av Europeiska centralbankens synpunkter skall kommissionen vartannat år upprätta en rapport som skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet, vid behov åtföljd av lämpliga förslag. Bidrag från kredittagande och kreditgivande parter skall beaktas på ett rimligt sätt när rapporten utarbetas.

Senast den 1 januari 2012 skall kommissionen göra en översyn och utarbeta en rapport om tillämpningen av detta direktiv, med särskilt tonvikt på samtliga aspekter i artiklarna 68–73, 80.7, 80.8 och 129, och översända denna rapport till Europaparlamentet och rådet, åtföljd av lämpliga förslag.

Artikel 157

1.   Senast den 31 december 2006 skall medlemsstaterna anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna 4, 22, 57, 61–64, 66, 68–106, 108, 110–115, 117–119, 123–127, 129–132, 133, 136, 144–149 och 152–155 samt bilagorna II, III och V–XII. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen samt en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

Utan hinder av punkt 3 skall medlemsstaterna tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2007.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De skall också innehålla ett uttalande om att hänvisningar i lagar och andra författningar till direktiv som upphävts genom detta direktiv skall tolkas som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras och om hur uttalandet skall formuleras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

3.   Medlemsstaterna skall från den 1 januari 2008 och inte tidigare tillämpa de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna 87.9 och 105.

Artikel 158

1.   Direktiv 2000/12/EG i dess genom direktiven i del A i bilaga XIII ändrade lydelse, skall upphöra att gälla utan att det påverkar medlemsstaternas förpliktelser vad gäller de tidsfrister för införlivande som anges i del B i bilaga XIII.

2.   Hänvisningar till de upphävda direktiven skall anges som hänvisningar till det här direktivet och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga XIV.

Artikel 159

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 160

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 234, 22.9.2005, s. 8.

1

(2)  EUT C 52, 2.3.2005, s. 37.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 september 2005.

3

(4)  EGT L 126, 26.5.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/29/EG (EUT L 70, 9.3.2006, s. 50).

4

(5)  EGT L 3, 7.1.2004, s. 28

5

(6)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EUT L 178, 17.7.2003, s. 16).

6

(7)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/51/EG.

7

(8)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

8

(9)  EUT L ...

9

(10)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

10

(11)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

11

(12)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 115.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/46/EG av den 18 september 2000 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet (EGT L 275, 27.10.2000, s. 39).

13

(14)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/51/EG.

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (EGT L 35, 11.2.2003, s. 1). Direktivet ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

15

(16)  EGT L 184, 6.7.2001, s. 1. Direktivet ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

16

(17)  Rådets åttonde direktiv 84/253/EEG av den 10 april 1984 om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT L 126, 12.5.1984, s. 20).

17

(18)  Rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EGT L 375, 31.12.1985, s. 3). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

18

(19)  Rådets första direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring (EGT L 228, 16.8.1973, s. 3). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkring (EGT L 345, 19.12.2002, s. 1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG av den 27 oktober 1998 om extra tillsyn över försäkringsföretag som ingår i en försäkringsgrupp (EGT L 330, 5.12.1998, s. 1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

21

(22)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 36.

22

(23)  EGT L 141, 11.6.1993, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

23

(24)  Dagen för ikraftträdandet av detta direktiv.

24

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER VERKSAMHETER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR ÖMSESIDIGT ERKÄNNANDE

| 1. | Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel. |
| --- | --- |

1.

Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel.

| 2. | Utlåning, omfattande bland annat konsumentkrediter, hypotekskrediter, factoring, med eller utan regress och finansiering av handelskrediter (inklusive ”forfeiting”). |
| --- | --- |

2.

Utlåning, omfattande bland annat konsumentkrediter, hypotekskrediter, factoring, med eller utan regress och finansiering av handelskrediter (inklusive ”forfeiting”).

| 3. | Finansiell leasing. |
| --- | --- |

3.

Finansiell leasing.

| 4. | Betalningsförmedling. |
| --- | --- |

4.

Betalningsförmedling.

| 5. | Utställande och administration av betalningsmedel (exempelvis kreditkort, resecheckar och bankväxlar). |
| --- | --- |

5.

Utställande och administration av betalningsmedel (exempelvis kreditkort, resecheckar och bankväxlar).

| 6. | Garantiförbindelser och ställande av säkerhet. |
| --- | --- |

6.

Garantiförbindelser och ställande av säkerhet.

| 7. | Handel för egen eller kunders räkning med






  a) | penningmarknadsinstrument (checkar, växlar, insättningsbevis etc.), |
| --- | --- | --- |

7.

Handel för egen eller kunders räkning med

a)

penningmarknadsinstrument (checkar, växlar, insättningsbevis etc.),

| b) | utländsk valuta, |
| --- | --- |

b)

utländsk valuta,

| c) | finansiella terminer och optioner, |
| --- | --- |

c)

finansiella terminer och optioner,

| d) | valuta- och ränteinstrument, |
| --- | --- |

d)

valuta- och ränteinstrument,

| e) | överlåtbara värdepapper. |
| --- | --- |

e)

överlåtbara värdepapper.

| 8. | Medverkan i värdepappersemissioner och tillhandahållande av tjänster i samband därmed. |
| --- | --- |

8.

Medverkan i värdepappersemissioner och tillhandahållande av tjänster i samband därmed.

| 9. | Rådgivning till företag angående kapitalstruktur, industriell strategi och liknande angelägenheter samt tjänster knutna till fusioner och företagsförvärv. |
| --- | --- |

9.

Rådgivning till företag angående kapitalstruktur, industriell strategi och liknande angelägenheter samt tjänster knutna till fusioner och företagsförvärv.

| 10. | Penningmarknadsmäkling. |
| --- | --- |

10.

Penningmarknadsmäkling.

| 11. | Portföljförvaltning och rådgivning. |
| --- | --- |

11.

Portföljförvaltning och rådgivning.

| 12. | Förvaring och förvaltning av värdepapper. |
| --- | --- |

12.

Förvaring och förvaltning av värdepapper.

| 13. | Kreditupplysningstjänster. |
| --- | --- |

13.

Kreditupplysningstjänster.

| 14. | Bankfackstjänster.
  De tjänster och sådan verksamhet som anges i avsnitt A och B i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (1) skall, när de gäller sådana finansiella instrument som avses i avsnitt C i bilaga I till det direktivet, omfattas av ömsesidigt erkännande i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

14.

Bankfackstjänster.

De tjänster och sådan verksamhet som anges i avsnitt A och B i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (1) skall, när de gäller sådana finansiella instrument som avses i avsnitt C i bilaga I till det direktivet, omfattas av ömsesidigt erkännande i enlighet med detta direktiv.

---

(1)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/31/EG (EUT L 114, 27.4.2006, s. 60).

BILAGA II

KLASSIFICERING AV POSTER UTANFÖR BALANSRÄKNINGEN

Högrisk:

| — | Garantier knutna till kreditgivning. |
| --- | --- |

—

Garantier knutna till kreditgivning.

| — | Kreditderivat. |
| --- | --- |

—

Kreditderivat.

| — | Egna accepter. |
| --- | --- |

—

Egna accepter.

| — | Endosserade växlar, för vilka inget annat kreditinstitut bär växelansvar. |
| --- | --- |

—

Endosserade växlar, för vilka inget annat kreditinstitut bär växelansvar.

| — | Transaktioner med regress. |
| --- | --- |

—

Transaktioner med regress.

| — | Oåterkalleliga kreditlöften med karaktär av kreditsubstitut. |
| --- | --- |

—

Oåterkalleliga kreditlöften med karaktär av kreditsubstitut.

| — | Tillgångar som förvärvats genom rena terminskontrakt. |
| --- | --- |

—

Tillgångar som förvärvats genom rena terminskontrakt.

| — | Avtalad utlåning på termin (forward forward deposits). |
| --- | --- |

—

Avtalad utlåning på termin (forward forward deposits).

| — | Obetald del av betalning för aktier och andra värdepapper. |
| --- | --- |

—

Obetald del av betalning för aktier och andra värdepapper.

| — | Sådana avtal om försäljning och återköp som definieras i artikel 12.3 och 12.5 i direktiv 86/635/EEG. |
| --- | --- |

—

Sådana avtal om försäljning och återköp som definieras i artikel 12.3 och 12.5 i direktiv 86/635/EEG.

| — | Andra poster av högrisktyp. |
| --- | --- |

—

Andra poster av högrisktyp.

Medelrisk:

| — | Remburser, öppnade och bekräftade (se även ”medel-lågrisk”). |
| --- | --- |

—

Remburser, öppnade och bekräftade (se även ”medel-lågrisk”).

| — | Garanti- och ansvarsförbindelser (inbegripet anbuds-, fullgörande-, tull- och skattegarantier) samt garantiförbindelser som inte har karaktär av kreditsubstitut. |
| --- | --- |

—

Garanti- och ansvarsförbindelser (inbegripet anbuds-, fullgörande-, tull- och skattegarantier) samt garantiförbindelser som inte har karaktär av kreditsubstitut.

| — | Oåterkalleliga kreditlöften som inte har karaktär av kreditsubstitut. |
| --- | --- |

—

Oåterkalleliga kreditlöften som inte har karaktär av kreditsubstitut.

| — | Outnyttjade kreditmöjligheter (åtaganden att lämna kredit, att köpa värdepapper eller att utfärda garantier eller accepter) med en ursprunglig giltighetstid av mer än ett år. |
| --- | --- |

—

Outnyttjade kreditmöjligheter (åtaganden att lämna kredit, att köpa värdepapper eller att utfärda garantier eller accepter) med en ursprunglig giltighetstid av mer än ett år.

| — | ”Note issuance facilities” (NIF) och ”revolving underwriting facilities” (RUF). |
| --- | --- |

—

”Note issuance facilities” (NIF) och ”revolving underwriting facilities” (RUF).

| — | Andra poster av medelrisktyp så som de meddelats till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Andra poster av medelrisktyp så som de meddelats till kommissionen.

Medel-lågrisk:

| — | Remburser för vilka levererade varor utgör säkerhet samt andra självlikviderande transaktioner. |
| --- | --- |

—

Remburser för vilka levererade varor utgör säkerhet samt andra självlikviderande transaktioner.

| — | Outnyttjade kreditmöjligheter (åtaganden att lämna kredit, att köpa värdepapper eller att utfärda garantier eller accepter) med en ursprunglig giltighetstid av högst ett år som inte kan återtas villkorslöst vid något tillfälle utan avisering eller som inte omfattas av effektiva bestämmelser om automatiskt återtagande om låntagarens kreditvärdighet försämras. |
| --- | --- |

—

Outnyttjade kreditmöjligheter (åtaganden att lämna kredit, att köpa värdepapper eller att utfärda garantier eller accepter) med en ursprunglig giltighetstid av högst ett år som inte kan återtas villkorslöst vid något tillfälle utan avisering eller som inte omfattas av effektiva bestämmelser om automatiskt återtagande om låntagarens kreditvärdighet försämras.

| — | Andra poster av medelrisktyp så som de meddelats till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Andra poster av medelrisktyp så som de meddelats till kommissionen.

Lågrisk:

| — | Outnyttjade kreditmöjligheter (åtaganden att lämna kredit, att köpa värdepapper eller att utfärda garantier eller accepter) som kan återtas när som helst utan föregående avisering eller som omfattas av effektiva bestämmelser om automatiskt återtagande om låntagarens kreditvärdighet försämras. Kontokrediter till hushåll får betraktas som villkorslöst återtagbara om avtalsvillkoren medger att kreditinstituten återtar dem i hela den utsträckning som tillåts enligt konsumentskyddslagstiftningen och därmed sammanhängande lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Outnyttjade kreditmöjligheter (åtaganden att lämna kredit, att köpa värdepapper eller att utfärda garantier eller accepter) som kan återtas när som helst utan föregående avisering eller som omfattas av effektiva bestämmelser om automatiskt återtagande om låntagarens kreditvärdighet försämras. Kontokrediter till hushåll får betraktas som villkorslöst återtagbara om avtalsvillkoren medger att kreditinstituten återtar dem i hela den utsträckning som tillåts enligt konsumentskyddslagstiftningen och därmed sammanhängande lagstiftning.

| — | Andra poster av lågrisktyp så som de meddelats till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Andra poster av lågrisktyp så som de meddelats till kommissionen.

BILAGA III

BEHANDLING AV MOTPARTSKREDITRISKER I DERIVATINSTRUMENT, REPOR, VÄRDEPAPPERS- OCH RÅVARULÅN, TRANSAKTIONER MED LÅNG AVVECKLINGSCYKEL SAMT MARGINALUTLÅNING

Del 1 – Definitioner

I denna bilaga gäller följande definitioner:

Allmänna termer

| 1. | Motpartskreditrisk (CCR): risken för att motparten i en transaktion fallerar före slutavvecklingen av kassaflödena i transaktionen. |
| --- | --- |

1.

Motpartskreditrisk (CCR): risken för att motparten i en transaktion fallerar före slutavvecklingen av kassaflödena i transaktionen.

| 2. | Central motpart: enhet som juridiskt sett träder emellan motparterna i avtal som är föremål för handel på en eller flera finansmarknader och blir köpare till varje säljare och säljare till varje köpare. |
| --- | --- |

2.

Central motpart: enhet som juridiskt sett träder emellan motparterna i avtal som är föremål för handel på en eller flera finansmarknader och blir köpare till varje säljare och säljare till varje köpare.

Transaktionsslag

| 3. | Transaktioner med lång avvecklingscykel: transaktioner i vilka en motpart åtar sig att leverera ett finansiellt instrument, en råvara eller ett belopp i utländsk valuta mot betalning i kontanter, andra finansiella instrument eller råvaror, eller omvänd, med en avtalad avvecklingsfrist som är längre än marknadsnormen för denna typ av transaktion eller som omfattar mer än fem bankdagar efter den dag då transaktionen avtalades. |
| --- | --- |

3.

Transaktioner med lång avvecklingscykel: transaktioner i vilka en motpart åtar sig att leverera ett finansiellt instrument, en råvara eller ett belopp i utländsk valuta mot betalning i kontanter, andra finansiella instrument eller råvaror, eller omvänd, med en avtalad avvecklingsfrist som är längre än marknadsnormen för denna typ av transaktion eller som omfattar mer än fem bankdagar efter den dag då transaktionen avtalades.

| 4. | Marginalutlåning: transaktioner där ett kreditinstitut lämnar kredit i samband med köp, försäljning, och innehav av eller handel med finansiella instrument. Marginalutlåning innefattar inte andra lån där värdepapper tillfällligtvis har ställts som säkerhet. |
| --- | --- |

4.

Marginalutlåning: transaktioner där ett kreditinstitut lämnar kredit i samband med köp, försäljning, och innehav av eller handel med finansiella instrument. Marginalutlåning innefattar inte andra lån där värdepapper tillfällligtvis har ställts som säkerhet.

Nettningsmängder, säkringsmängder och anknytande termer

| 5. | Nettningsmängd: en grupp transaktioner med en och samma motpart som omfattas av ett bilateralt nettningsavtal som kan hävdas rättsligt och för vilka nettning godtas enligt del 7 i denna bilaga och artiklarna 90–93. Transaktioner som inte omfattas av ett bilateralt nettningsavtal, som kan hävdas rättsligt och godtas i del 7 i denna bilaga, skall anses utgöra egna nettningsmängder vid tillämpning av denna bilaga. |
| --- | --- |

5.

Nettningsmängd: en grupp transaktioner med en och samma motpart som omfattas av ett bilateralt nettningsavtal som kan hävdas rättsligt och för vilka nettning godtas enligt del 7 i denna bilaga och artiklarna 90–93. Transaktioner som inte omfattas av ett bilateralt nettningsavtal, som kan hävdas rättsligt och godtas i del 7 i denna bilaga, skall anses utgöra egna nettningsmängder vid tillämpning av denna bilaga.

| 6. | Riskposition: ett risktal som enligt en i förväg fastställd algoritm tilldelas en transaktion vid tillämpningen av den schablonmetod som anges i del 5. |
| --- | --- |

6.

Riskposition: ett risktal som enligt en i förväg fastställd algoritm tilldelas en transaktion vid tillämpningen av den schablonmetod som anges i del 5.

| 7. | Säkringsmängd: en grupp riskpositioner bland transaktionerna inom en enda nettningsmängd för vilka endast saldot är av betydelse för att fastställa exponeringsvärdet vid tillämpningen av den schablonmetod som anges i del 5. |
| --- | --- |

7.

Säkringsmängd: en grupp riskpositioner bland transaktionerna inom en enda nettningsmängd för vilka endast saldot är av betydelse för att fastställa exponeringsvärdet vid tillämpningen av den schablonmetod som anges i del 5.

| 8. | Marginalavtal: en avtalsöverenskommelse eller bestämmelser fogade till ett avtal, som innebär att en motpart skall ställa säkerhet till en andra motpart när denna andra motparts exponering gentemot den första motparten överstiger en viss angiven nivå. |
| --- | --- |

8.

Marginalavtal: en avtalsöverenskommelse eller bestämmelser fogade till ett avtal, som innebär att en motpart skall ställa säkerhet till en andra motpart när denna andra motparts exponering gentemot den första motparten överstiger en viss angiven nivå.

| 9. | Marginaltröskel: det största belopp av en exponering som får förbli utestående innan någon part har rätt att begära säkerhet. |
| --- | --- |

9.

Marginaltröskel: det största belopp av en exponering som får förbli utestående innan någon part har rätt att begära säkerhet.

| 10. | Marginalriskperiod: perioden från den senaste utväxlingen av säkerheter avseende en nettningsmängd av transaktioner med en fallerande motpart fram till dess att denna motpart har slutavräknats och den marknadsrisk som uppstått har säkrats på nytt. |
| --- | --- |

10.

Marginalriskperiod: perioden från den senaste utväxlingen av säkerheter avseende en nettningsmängd av transaktioner med en fallerande motpart fram till dess att denna motpart har slutavräknats och den marknadsrisk som uppstått har säkrats på nytt.

| 11. | Effektiv löptid nettningsmängd enligt metoden med interna modeller för en nettningsmängd med längre löptid än ett år: kvoten mellan förväntad exponering summerad under hela löptiden för transaktionerna i en nettningsmängd, diskonterad med den riskfria räntan, och förväntad exponering, summerad under ett år av nettningsmängden, diskonterad med den riskfria räntan. Denna effektiva löptid får justeras för att ta hänsyn till omsättningsrisken genom att ersätta den förväntade exponeringen med den effektiva förväntade exponeringen för de fall där prognoshorisonten är under ett år. |
| --- | --- |

11.

Effektiv löptid nettningsmängd enligt metoden med interna modeller för en nettningsmängd med längre löptid än ett år: kvoten mellan förväntad exponering summerad under hela löptiden för transaktionerna i en nettningsmängd, diskonterad med den riskfria räntan, och förväntad exponering, summerad under ett år av nettningsmängden, diskonterad med den riskfria räntan. Denna effektiva löptid får justeras för att ta hänsyn till omsättningsrisken genom att ersätta den förväntade exponeringen med den effektiva förväntade exponeringen för de fall där prognoshorisonten är under ett år.

| 12. | Produktövergripande nettning: inräkning av transaktioner ur olika produktkategorier inom samma nettningsmängd enligt de bestämmelser för produktövergripande nettning som anges i denna bilaga. |
| --- | --- |

12.

Produktövergripande nettning: inräkning av transaktioner ur olika produktkategorier inom samma nettningsmängd enligt de bestämmelser för produktövergripande nettning som anges i denna bilaga.

| 13. | Aktuellt marknadsvärde (CMV): (med avseende på del 5) nettomarknadsvärdet av transaktionsportföljen inom en nettningsmängd med motparten. Både positiva och negativa marknadsvärden beaktas vid beräkningen av CMV. |
| --- | --- |

13.

Aktuellt marknadsvärde (CMV): (med avseende på del 5) nettomarknadsvärdet av transaktionsportföljen inom en nettningsmängd med motparten. Både positiva och negativa marknadsvärden beaktas vid beräkningen av CMV.

Fördelningar

| 14. | Marknadsvärdesfördelning: den prognostiserade sannolikhetsfördelningen av nettomarknadsvärdena för transaktionerna inom en nettningsmängd vid en framtida tidpunkt (prognoshorisonten) beräknad utifrån dessa transaktioners hittills uppnådda marknadsvärde. |
| --- | --- |

14.

Marknadsvärdesfördelning: den prognostiserade sannolikhetsfördelningen av nettomarknadsvärdena för transaktionerna inom en nettningsmängd vid en framtida tidpunkt (prognoshorisonten) beräknad utifrån dessa transaktioners hittills uppnådda marknadsvärde.

| 15. | Exponeringsfördelning: den prognostiserade sannolikhetsfördelning av marknadsvärdena som uppkommer om prognostiserade negativa nettomarknadsvärden sätts till noll. |
| --- | --- |

15.

Exponeringsfördelning: den prognostiserade sannolikhetsfördelning av marknadsvärdena som uppkommer om prognostiserade negativa nettomarknadsvärden sätts till noll.

| 16. | Riskneutral fördelning: fördelning av marknadsvärden eller exponeringar vid en framtida tidpunkt som beräknats med marknadsimplicita värden, exempelvis implicit volatilitet. |
| --- | --- |

16.

Riskneutral fördelning: fördelning av marknadsvärden eller exponeringar vid en framtida tidpunkt som beräknats med marknadsimplicita värden, exempelvis implicit volatilitet.

| 17. | Löpande fördelning: fördelning av marknadsvärden eller exponeringar vid en framtida tidpunkt som beräknats med historiska eller uppnådda värden, exempelvis volatilitet beräknad utifrån tidigare pris eller kursförändringar. |
| --- | --- |

17.

Löpande fördelning: fördelning av marknadsvärden eller exponeringar vid en framtida tidpunkt som beräknats med historiska eller uppnådda värden, exempelvis volatilitet beräknad utifrån tidigare pris eller kursförändringar.

Exponeringsmått och justeringar

| 18. | Aktuell exponering: noll eller, om det är högre, det marknadsvärde av en transaktion eller en transaktionsportfölj inom en nettningsmängd med en motpart som, om denne fallerar, skulle gå förlorat under antagandet att värdet av transaktionerna inte till någon del skulle kunna återvinnas i ett konkursförfarande. |
| --- | --- |

18.

Aktuell exponering: noll eller, om det är högre, det marknadsvärde av en transaktion eller en transaktionsportfölj inom en nettningsmängd med en motpart som, om denne fallerar, skulle gå förlorat under antagandet att värdet av transaktionerna inte till någon del skulle kunna återvinnas i ett konkursförfarande.

| 19. | Toppexponering: en hög percentil av exponeringsfördelningen vid en framtida tidpunkt innan löptiden gått ut för den mest långfristiga transaktionen i en nettningsmängd. |
| --- | --- |

19.

Toppexponering: en hög percentil av exponeringsfördelningen vid en framtida tidpunkt innan löptiden gått ut för den mest långfristiga transaktionen i en nettningsmängd.

| 20. | Förväntad exponering (EE, ”Expected exposure”): medelvärdet för exponeringsfördelningen vid en framtida tidpunkt innan löptiden gått ut för den mest långfristiga transaktionen i en nettningsmängd. |
| --- | --- |

20.

Förväntad exponering (EE, ”Expected exposure”): medelvärdet för exponeringsfördelningen vid en framtida tidpunkt innan löptiden gått ut för den mest långfristiga transaktionen i en nettningsmängd.

| 21. | Effektiv förväntad exponering vid ett visst datum: den maximala förväntade exponering som föreligger vid detta, eller något tidigare, datum. Alternativt kan begreppet definieras för ett visst datum som det värde som är högst av följande: den förväntade exponeringen detta datum eller den effektiva förväntade exponeringen vid närmast föregående datum. |
| --- | --- |

21.

Effektiv förväntad exponering vid ett visst datum: den maximala förväntade exponering som föreligger vid detta, eller något tidigare, datum. Alternativt kan begreppet definieras för ett visst datum som det värde som är högst av följande: den förväntade exponeringen detta datum eller den effektiva förväntade exponeringen vid närmast föregående datum.

| 22. | Förväntad positiv exponering (EPE, ”Expected Positive Exposure”): det vägda medelvärdet av förväntade exponeringar under en period, där vikterna motsvarar den andel som de enskilda förväntade exponeringarna utgör av hela perioden. Vid beräkningen av minimikapitalkrav beräknas medelvärdet för det första året eller för den period som det mest långfristiga avtalet i nettningsmängden omfattar om alla avtal inom nettningsmängden löper ut inom ett år. |
| --- | --- |

22.

Förväntad positiv exponering (EPE, ”Expected Positive Exposure”): det vägda medelvärdet av förväntade exponeringar under en period, där vikterna motsvarar den andel som de enskilda förväntade exponeringarna utgör av hela perioden. Vid beräkningen av minimikapitalkrav beräknas medelvärdet för det första året eller för den period som det mest långfristiga avtalet i nettningsmängden omfattar om alla avtal inom nettningsmängden löper ut inom ett år.

| 23. | Effektiv förväntad positiv exponering (effektiv EPE): det vägda genomsnittet för den effektiva förväntade exponeringen under det första året eller under den period som det mest långfristiga avtalet i nettningsmängden omfattar om alla avtal inom nettningsmängden löper ut inom ett år, där vikterna motsvarar den andel som de enskilda förväntade exponeringarna utgör av hela perioden. |
| --- | --- |

23.

Effektiv förväntad positiv exponering (effektiv EPE): det vägda genomsnittet för den effektiva förväntade exponeringen under det första året eller under den period som det mest långfristiga avtalet i nettningsmängden omfattar om alla avtal inom nettningsmängden löper ut inom ett år, där vikterna motsvarar den andel som de enskilda förväntade exponeringarna utgör av hela perioden.

| 24. | Kreditvärdighetsjustering: justering från marknadens mittvärde på portföljen av transaktioner med en motpart. Denna justering ger uttryck för marknadsvärdet av den kreditrisk som ligger i eventuella brister i uppfyllandet av avtalsenliga överenskommelser med en motpart. Justeringen kan avse marknadsvärdet för motpartens kreditrisk eller marknadsvärdet för kreditrisken för både kreditinstitutet och motparten. |
| --- | --- |

24.

Kreditvärdighetsjustering: justering från marknadens mittvärde på portföljen av transaktioner med en motpart. Denna justering ger uttryck för marknadsvärdet av den kreditrisk som ligger i eventuella brister i uppfyllandet av avtalsenliga överenskommelser med en motpart. Justeringen kan avse marknadsvärdet för motpartens kreditrisk eller marknadsvärdet för kreditrisken för både kreditinstitutet och motparten.

| 25. | Ensidig kreditvärdighetsjustering: en kreditvärdighetsjustering som tar hänsyn till marknadsvärdet av motpartens kreditrisk för kreditinstitutet men inte till marknadsvärdet av kreditinstitutets kreditrisk för motparten. |
| --- | --- |

25.

Ensidig kreditvärdighetsjustering: en kreditvärdighetsjustering som tar hänsyn till marknadsvärdet av motpartens kreditrisk för kreditinstitutet men inte till marknadsvärdet av kreditinstitutets kreditrisk för motparten.

Risker relaterade till motpartskreditrisken

| 26. | Omsättningsrisk: beloppet med vilket den förväntade positiva exponeringen undervärderas när nya transaktioner med en motpart förväntas genomföras kontinuerligt. Den ytterligare exponeringen till följd av dessa nya transaktioner ingår inte i beräkningen av EPE. |
| --- | --- |

26.

Omsättningsrisk: beloppet med vilket den förväntade positiva exponeringen undervärderas när nya transaktioner med en motpart förväntas genomföras kontinuerligt. Den ytterligare exponeringen till följd av dessa nya transaktioner ingår inte i beräkningen av EPE.

| 27. | Allmän korrelationsrisk: en risk som uppstår när det finns en positiv korrelation mellan sannolikheten för att motparter fallerar och allmänna marknadsriskfaktorer. |
| --- | --- |

27.

Allmän korrelationsrisk: en risk som uppstår när det finns en positiv korrelation mellan sannolikheten för att motparter fallerar och allmänna marknadsriskfaktorer.

| 28. | Specifik korrelationsrisk: en risk som uppstår när det på grund av transaktionernas art finns en positiv korrelation mellan exponeringen mot en viss motpart och sannolikheten för att denna motpart fallerar. Ett kreditinstitut skall anses vara exponerat för specifik korrelationsrisk om den framtida exponeringen mot en viss motpart förväntas vara hög då sannolikheten för att motparten fallererar också är hög. |
| --- | --- |

28.

Specifik korrelationsrisk: en risk som uppstår när det på grund av transaktionernas art finns en positiv korrelation mellan exponeringen mot en viss motpart och sannolikheten för att denna motpart fallerar. Ett kreditinstitut skall anses vara exponerat för specifik korrelationsrisk om den framtida exponeringen mot en viss motpart förväntas vara hög då sannolikheten för att motparten fallererar också är hög.

Del 2 – Val av metod

| 1. | Med hänsyn tagen till artiklarna 1–7 skall kreditinstituten fastställa exponeringsvärden för de kontrakt som förtecknas i bilaga IV med någon av de metoder som redovisas i delarna 3–6. Kreditinstitut som inte får använda behandlingen i artikel 18.2 i direktiv 2006/.../EG får inte använda den metod som redovisas i del 4. När det gäller de kontrakt som förtecknas i punkt 3 i bilaga IV får kreditinstituten inte använda den metod som redovisas i del 4 för att fastställa exponeringsvärden.
  Kombinerad användning av de metoder som redovisas i delarna 3–6 skall permanent tillåtas inom en företagsgrupp men inte inom en enskild juridisk person. Kombinerad användning av de metoder som redovisas i delarna 3–5 inom en juridisk person skall tillåtas då en av metoderna används för de fall som redovisas i punkt 19 i del 5. |
| --- | --- |

1.

Med hänsyn tagen till artiklarna 1–7 skall kreditinstituten fastställa exponeringsvärden för de kontrakt som förtecknas i bilaga IV med någon av de metoder som redovisas i delarna 3–6. Kreditinstitut som inte får använda behandlingen i artikel 18.2 i direktiv 2006/.../EG får inte använda den metod som redovisas i del 4. När det gäller de kontrakt som förtecknas i punkt 3 i bilaga IV får kreditinstituten inte använda den metod som redovisas i del 4 för att fastställa exponeringsvärden.

Kombinerad användning av de metoder som redovisas i delarna 3–6 skall permanent tillåtas inom en företagsgrupp men inte inom en enskild juridisk person. Kombinerad användning av de metoder som redovisas i delarna 3–5 inom en juridisk person skall tillåtas då en av metoderna används för de fall som redovisas i punkt 19 i del 5.

| 2. | Med förbehåll för de behöriga myndigheternas godkännande får kreditinstituten fastställa exponeringsvärden för






  i) | kontrakt som förtecknas i bilaga IV, |
| --- | --- | --- |

2.

Med förbehåll för de behöriga myndigheternas godkännande får kreditinstituten fastställa exponeringsvärden för

i)

kontrakt som förtecknas i bilaga IV,

| ii) | repor, |
| --- | --- |

ii)

repor,

| iii) | värdepappers- och råvarulån, |
| --- | --- |

iii)

värdepappers- och råvarulån,

| iv) | marginallånetransaktioner, och |
| --- | --- |

iv)

marginallånetransaktioner, och

| v) | transaktioner med lång avvecklingscykel |
| --- | --- |

v)

transaktioner med lång avvecklingscykel

med användning av den metod med interna modeller som redovisas i punkt 6.

| 3. | När ett kreditinstitut köper kreditriskskydd genom derivat för en exponering som inte hänförs till handelslagret eller för en motpartskreditriskexponering, får det beräkna sitt kapitalkrav för den säkrade tillgången enligt punkterna 83–92 i del 3 i bilaga VIII eller, om de behöriga myndigheterna godkänner detta, enligt punkt 4 i del 1 eller punkterna 96–104 i del 4 i bilaga VII. I sådana fall skall exponeringsvärdet för motpartskreditrisken för dessa kreditderivat sättas till noll. |
| --- | --- |

3.

När ett kreditinstitut köper kreditriskskydd genom derivat för en exponering som inte hänförs till handelslagret eller för en motpartskreditriskexponering, får det beräkna sitt kapitalkrav för den säkrade tillgången enligt punkterna 83–92 i del 3 i bilaga VIII eller, om de behöriga myndigheterna godkänner detta, enligt punkt 4 i del 1 eller punkterna 96–104 i del 4 i bilaga VII. I sådana fall skall exponeringsvärdet för motpartskreditrisken för dessa kreditderivat sättas till noll.

| 4. | Exponeringsvärdet för motpartskreditrisken från sålda kreditswappar utanför handelslagret vilka ses som kreditriskskydd som tillhandahålls av kreditinstitutet och är föremål för kapitalkrav för kreditrisk till hela det nominella beloppet, skall sättas till noll. |
| --- | --- |

4.

Exponeringsvärdet för motpartskreditrisken från sålda kreditswappar utanför handelslagret vilka ses som kreditriskskydd som tillhandahålls av kreditinstitutet och är föremål för kapitalkrav för kreditrisk till hela det nominella beloppet, skall sättas till noll.

| 5. | Enligt samtliga metoder som redovisas i delarna 3–6 är exponeringsvärdet för en given motpart lika med summan av de exponeringsvärden som beräknats för varje nettningsmängd avseende den motparten. |
| --- | --- |

5.

Enligt samtliga metoder som redovisas i delarna 3–6 är exponeringsvärdet för en given motpart lika med summan av de exponeringsvärden som beräknats för varje nettningsmängd avseende den motparten.

| 6. | Ett exponeringsvärde om noll för motpartskreditrisken kan tillskrivas derivatkontrakt, eller repor, värdepappers- och råvarulån, transaktioner med lång avvecklingscykel samt marginallånetransaktioner som är utestående med en central motpart och inte har bestridits av den centrala motparten. Dessutom kan ett exponeringsvärde på noll tillskrivas kreditriskexponeringar mot centrala motparter som är resultatet av derivatkontrakt, repor, värdepappers- och råvarulån, transaktioner med lång avvecklingscykel och marginallånetransaktioner eller andra exponeringar enligt de behöriga myndigheternas bestämmande och som kreditinstitutionen har utestående med den centrala motparten. Den centrala motpartens motpartskreditriskexponeringar mot samtliga deltagare i dess arrangemang skall dagligen säkerställas fullt ut. |
| --- | --- |

6.

Ett exponeringsvärde om noll för motpartskreditrisken kan tillskrivas derivatkontrakt, eller repor, värdepappers- och råvarulån, transaktioner med lång avvecklingscykel samt marginallånetransaktioner som är utestående med en central motpart och inte har bestridits av den centrala motparten. Dessutom kan ett exponeringsvärde på noll tillskrivas kreditriskexponeringar mot centrala motparter som är resultatet av derivatkontrakt, repor, värdepappers- och råvarulån, transaktioner med lång avvecklingscykel och marginallånetransaktioner eller andra exponeringar enligt de behöriga myndigheternas bestämmande och som kreditinstitutionen har utestående med den centrala motparten. Den centrala motpartens motpartskreditriskexponeringar mot samtliga deltagare i dess arrangemang skall dagligen säkerställas fullt ut.

| 7. | Exponeringar som härrör från transaktioner med lång avvecklingscykel kan bestämmas genom vilken som helst av de metoder som redovisas i delarna 3–6, oavsett vilka metoder som väljs för behandling av OTC-derivat och repor, värdepappers- och råvarulån och marginallånetransaktioner. Vid beräkning av kapitalkravet för transaktioner med lång avvecklingscykel kan kreditinstitut som använder den ansats som redovisas i artiklarna 84–89 användande riskvikter som följer av artiklarna 78–83 på permanent basis och utan avseende på värdet av sådana positioner. |
| --- | --- |

7.

Exponeringar som härrör från transaktioner med lång avvecklingscykel kan bestämmas genom vilken som helst av de metoder som redovisas i delarna 3–6, oavsett vilka metoder som väljs för behandling av OTC-derivat och repor, värdepappers- och råvarulån och marginallånetransaktioner. Vid beräkning av kapitalkravet för transaktioner med lång avvecklingscykel kan kreditinstitut som använder den ansats som redovisas i artiklarna 84–89 användande riskvikter som följer av artiklarna 78–83 på permanent basis och utan avseende på värdet av sådana positioner.

| 8. | För metoderna i del 3 och 4 skall de behöriga myndigheterna säkerställa att de nominella belopp som skall beaktas är en lämplig måttstock för den risk kontraktet medför. Om kontraktet exempelvis inrymmer en multiplicering av betalningsflöden, skall det nominella beloppet anpassas för att beakta effekterna av multipliceringen på kontraktets riskstruktur. |
| --- | --- |

8.

För metoderna i del 3 och 4 skall de behöriga myndigheterna säkerställa att de nominella belopp som skall beaktas är en lämplig måttstock för den risk kontraktet medför. Om kontraktet exempelvis inrymmer en multiplicering av betalningsflöden, skall det nominella beloppet anpassas för att beakta effekterna av multipliceringen på kontraktets riskstruktur.

Del 3 – Marknadsvärderingsmetoden

Steg a): Genom att åsätta kontrakten aktuella marknadsvärden (”mark to market”) erhålls de aktuella ersättningskostnaderna för alla kontrakt med positivt värde.

Steg b): För att erhålla ett tal för den möjliga framtida kreditexponeringen, utom i fall av ”single-currency floating/floating interest rate swaps”, då endast de aktuella ersättningskostnaderna beaktas, multipliceras de nominella kapitalbeloppen eller underliggande värdena med procenttalen i tabell 1:

För att mäta den möjliga framtida kreditexponeringen i samband med steg b får de behöriga myndigheterna tillåta kreditinstituten att tillämpa procentsatserna i tabell 2 i stället för dem som förtecknas i tabell 1 förutsatt att instituten utnyttjar det alternativ som anges i punkt 21 i bilaga IV till direktiv 2006/.../EG för kontrakt avseende andra varor än guld enligt punkt 3 i bilaga IV i detta direktiv:

Steg c): Summan av den aktuella ersättningskostnaden och den möjliga framtida kreditexponeringen är lika med exponeringsvärdet.

Del 4 – Ursprungligt åtagande-metoden

Steg a): Varje instruments nominella belopp multipliceras med procenttalen i tabell 3:

Steg b): De på så sätt erhållna beloppen för det ursprungliga åtagandet skall betraktas som exponeringsvärdet.

Del 5 – Schablonmetoden

| 1. | Schablonmetoden får endast användas för OTC-derivat och transaktioner med lång avvecklingcykel. Exponeringsvärden skall beräknas separat för varje nettningsmängd. De skall beräknas med hänsyn tagen till säkerhet enligt följande:
  exponeringsvärde =



  där:
  CMV= det aktuella marknadsvärdet för transaktionsportföljen inom nettningsmängden med en motpart utan avdrag för säkerhet, dvs. där:



  där:
  CMVi= det aktuella marknadsvärdet för transaktionen i
  CMC= det aktuella marknadsvärdet av den säkerhet som hänförs till nettningsmängden, dvs. där:FOR-CE2006227SV.01023701.notes.0003.xml.jpgdär CMCl = det aktuella marknadsvärdet av säkerhet l;
  i= ett index för att identifiera transaktionen.
  l= index för att identifiera säkerhet;
  j= ett index för att identifiera typen av säkringsmängd. Dessa säkringsmängder motsvarar riskfaktorer, där riskpositioner med motsatta tecken kan avräknas mot varandra för att ge en nettoriskposition som måttet för exponeringen sedan baseras på.
  RPTij= Riskposition till följd av transaktion i avseende säkringsmängd j.
  RPClj= Riskposition till följd av säkerhet l avseende säkringsmängd j.
  CCRMj= Multiplikator som anges i tabell 5 för motpartskreditrisk (CCR) avseende säkringsmängd j.
  β= 1.4.
  Säkerhet som mottagits från en motpart har positivt tecken; säkerhet som överlämnats till en motpart har negativt tecken.
  Säkerhet som får beaktas vid denna metod begränsas till säkerhet som är godtagbar enligt punkt 11 i del 1 i bilaga VIII och punkt 9 i bilaga II i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

1.

Schablonmetoden får endast användas för OTC-derivat och transaktioner med lång avvecklingcykel. Exponeringsvärden skall beräknas separat för varje nettningsmängd. De skall beräknas med hänsyn tagen till säkerhet enligt följande:

exponeringsvärde =

Formula

där:

CMV= det aktuella marknadsvärdet för transaktionsportföljen inom nettningsmängden med en motpart utan avdrag för säkerhet, dvs. där:

Formula

där:

CMVi= det aktuella marknadsvärdet för transaktionen i

CMC= det aktuella marknadsvärdet av den säkerhet som hänförs till nettningsmängden, dvs. där:

där CMCl = det aktuella marknadsvärdet av säkerhet l;

i= ett index för att identifiera transaktionen.

l= index för att identifiera säkerhet;

j= ett index för att identifiera typen av säkringsmängd. Dessa säkringsmängder motsvarar riskfaktorer, där riskpositioner med motsatta tecken kan avräknas mot varandra för att ge en nettoriskposition som måttet för exponeringen sedan baseras på.

RPTij= Riskposition till följd av transaktion i avseende säkringsmängd j.

RPClj= Riskposition till följd av säkerhet l avseende säkringsmängd j.

CCRMj= Multiplikator som anges i tabell 5 för motpartskreditrisk (CCR) avseende säkringsmängd j.

β= 1.4.

Säkerhet som mottagits från en motpart har positivt tecken; säkerhet som överlämnats till en motpart har negativt tecken.

Säkerhet som får beaktas vid denna metod begränsas till säkerhet som är godtagbar enligt punkt 11 i del 1 i bilaga VIII och punkt 9 i bilaga II i direktiv 2006/.../EG.

| 2. | När ett finansiellt instrument skall överlämnas mot betalning inom ramen för en transaktion med OTC-derivat med linjär riskprofil betecknas själva betalningsdelen ”betalningsben”. Transaktioner där betalning skall göras mot betalning består av två betalningsben. Betalningsbenen består av de avtalade bruttobetalningarna, inbegripet transaktionens nominella belopp. Kreditinstitut får bortse från ränterisken från betalningsben med en återstående löptid på mindre än ett år vid nedanstående beräkningar. Kreditinstitut får behandla transaktioner som består av två betalningsben noterade i samma valuta, exempelvis ränteswappar, såsom en enda samlingstransaktion. Behandlingen av betalningsbenen gäller samlingstransaktionen. |
| --- | --- |

2.

När ett finansiellt instrument skall överlämnas mot betalning inom ramen för en transaktion med OTC-derivat med linjär riskprofil betecknas själva betalningsdelen ”betalningsben”. Transaktioner där betalning skall göras mot betalning består av två betalningsben. Betalningsbenen består av de avtalade bruttobetalningarna, inbegripet transaktionens nominella belopp. Kreditinstitut får bortse från ränterisken från betalningsben med en återstående löptid på mindre än ett år vid nedanstående beräkningar. Kreditinstitut får behandla transaktioner som består av två betalningsben noterade i samma valuta, exempelvis ränteswappar, såsom en enda samlingstransaktion. Behandlingen av betalningsbenen gäller samlingstransaktionen.

| 3. | Transaktioner med linjär riskprofil där de underliggande finansiella instrumenten är aktier (även aktieindex), guld, andra ädelmetaller eller andra råvaror tilldelas en riskposition för respektive aktie (eller aktieindex) eller råvara (däribland guld och andra ädelmetaller) och en ränteriskposition för betalningsbenet. Om betalningsbenet är uttryckt i utländsk valuta tilldelas det vidare en riskposition för valutan i fråga. |
| --- | --- |

3.

Transaktioner med linjär riskprofil där de underliggande finansiella instrumenten är aktier (även aktieindex), guld, andra ädelmetaller eller andra råvaror tilldelas en riskposition för respektive aktie (eller aktieindex) eller råvara (däribland guld och andra ädelmetaller) och en ränteriskposition för betalningsbenet. Om betalningsbenet är uttryckt i utländsk valuta tilldelas det vidare en riskposition för valutan i fråga.

| 4. | Transaktioner med linjär riskprofil som har ett räntebärande instrument som underliggande instrument tilldelas en ränteriskposition för det räntebärande instrumentet och en annan ränteriskposition för betalningsbenet. Transaktioner med linjär riskprofil enligt vilka betalning skall ske mot betalning (inbegripet valutaterminer) tilldelas en ränteriskposition för vardera betalningsbenet. Om det underliggande räntebärande instrumentet är uttryckt i utländsk valuta tilldelas det en riskposition för den valutan. Om ett betalningsben är uttryckt i utländsk valuta tilldelas det även en riskposition för den valutan. Det exponeringsvärde som skall ges en räntebasswapp i en enskild valuta är noll. |
| --- | --- |

4.

Transaktioner med linjär riskprofil som har ett räntebärande instrument som underliggande instrument tilldelas en ränteriskposition för det räntebärande instrumentet och en annan ränteriskposition för betalningsbenet. Transaktioner med linjär riskprofil enligt vilka betalning skall ske mot betalning (inbegripet valutaterminer) tilldelas en ränteriskposition för vardera betalningsbenet. Om det underliggande räntebärande instrumentet är uttryckt i utländsk valuta tilldelas det en riskposition för den valutan. Om ett betalningsben är uttryckt i utländsk valuta tilldelas det även en riskposition för den valutan. Det exponeringsvärde som skall ges en räntebasswapp i en enskild valuta är noll.

| 5. | Storleken av en riskposition till följd av en transaktion med linjär riskprofil är det löpande nominella värdet (marknadspris kvantitet) av det underliggande finansiella instrumentet (inbegripet råvaror) omräknat till kreditinstitutets nationella valuta utom för räntebärande instrument. |
| --- | --- |

5.

Storleken av en riskposition till följd av en transaktion med linjär riskprofil är det löpande nominella värdet (marknadspris kvantitet) av det underliggande finansiella instrumentet (inbegripet råvaror) omräknat till kreditinstitutets nationella valuta utom för räntebärande instrument.

| 6. | För räntebärande instrument och betalningsben är riskpositionens storlek lika med det löpande nominella värdet av de utestående bruttobetalningarna (inbegripet kapitalbeloppet), omräknat till kreditinstitutets nationella valuta och multiplicerat med det räntebärande instrumentets respektive betalningsbenets modifierade duration. |
| --- | --- |

6.

För räntebärande instrument och betalningsben är riskpositionens storlek lika med det löpande nominella värdet av de utestående bruttobetalningarna (inbegripet kapitalbeloppet), omräknat till kreditinstitutets nationella valuta och multiplicerat med det räntebärande instrumentets respektive betalningsbenets modifierade duration.

| 7. | Storleken av en riskposition till följd av en kreditswapp är lika med det nominella värdet av det räntebärande referensinstrumentet multiplicerat med den återstående löptiden för kreditswappen. |
| --- | --- |

7.

Storleken av en riskposition till följd av en kreditswapp är lika med det nominella värdet av det räntebärande referensinstrumentet multiplicerat med den återstående löptiden för kreditswappen.

| 8. | Storleken av en riskposition till följd av ett OTC-derivat med icke-linjär riskprofil (inbegripet optioner, också optioner att ingå swappavtal, s.k. swaptions) är lika med deltaekvivalenten av det löpande nominella värdet av det underliggande finansiella instrumentet för transaktionen utom då detta instrument är räntebärande. |
| --- | --- |

8.

Storleken av en riskposition till följd av ett OTC-derivat med icke-linjär riskprofil (inbegripet optioner, också optioner att ingå swappavtal, s.k. swaptions) är lika med deltaekvivalenten av det löpande nominella värdet av det underliggande finansiella instrumentet för transaktionen utom då detta instrument är räntebärande.

| 9. | Storleken av en riskposition till följd av ett OTC-derivat med icke-linjär riskprofil (inbegripet optioner, också optioner att ingå swappavtal, s.k. swaptions), där det underliggande instrumentet är ett skuldinstrument eller ett betalningsben, är lika med deltaekvivalenten av det löpande nominella värdet av det finansiella instrumentet eller betalningsbenet multiplicerat med den modifierade durationen för det räntebärande instrumentet eller betalningsbenet. |
| --- | --- |

9.

Storleken av en riskposition till följd av ett OTC-derivat med icke-linjär riskprofil (inbegripet optioner, också optioner att ingå swappavtal, s.k. swaptions), där det underliggande instrumentet är ett skuldinstrument eller ett betalningsben, är lika med deltaekvivalenten av det löpande nominella värdet av det finansiella instrumentet eller betalningsbenet multiplicerat med den modifierade durationen för det räntebärande instrumentet eller betalningsbenet.

| 10. | Vid bestämningen av riskpositioner skall säkerheter som mottagits från motpart behandlas som en fordran på motparter enligt ett derivatkontrakt (lång position) som förfaller idag medan säkerhet som överlämnats skall behandlas som en skuld till motparten (kort position) som förfaller idag. |
| --- | --- |

10.

Vid bestämningen av riskpositioner skall säkerheter som mottagits från motpart behandlas som en fordran på motparter enligt ett derivatkontrakt (lång position) som förfaller idag medan säkerhet som överlämnats skall behandlas som en skuld till motparten (kort position) som förfaller idag.

| 11. | Kreditinstitut får använda följande formler för att bestämma en riskpositions storlek och tecken: | för alla andra instrument än skuldinstrument: |
| --- | --- | --- |

11.

Kreditinstitut får använda följande formler för att bestämma en riskpositions storlek och tecken:

för alla andra instrument än skuldinstrument:

| | effektivt nominellt värde, eller |
| --- | --- |

effektivt nominellt värde, eller

| | deltaekvivalent |
| --- | --- |

deltaekvivalent

| | nominellt värde =

  där:
  pref= priset på det underliggande instrumentet, uttryckt i referensvalutan.
  V= värdet på det finansiella instrument (för en option: optionspriset; för en transaktion med linjär riskprofil: värdet av själva det underliggande instrumentet).
  p= priset på det underliggande instrumentet uttryckt i samma valuta som V.
  för räntebärande instrumentet och betalningsben för alla transaktioner:
  effektivt nominellt värde multiplicerad med den modifierade durationen, eller deltaekvivalent
  nominellt värde multiplicerat med den modifierade durationen



  där:
  V= värdet av det finansiella instrument (för en option: optionspriset; för en transaktion med linjär riskprofil: värdet av själva det underliggande instrumentet eller av betalningsbenet).
  r= räntenivån.
  Om V är uttryckt i en annan valuta än referensvalutan måste derivatet konverteras till referensvalutan genom multiplikation med växelkursen. |
| --- | --- |

nominellt värde = Formula

där:

pref= priset på det underliggande instrumentet, uttryckt i referensvalutan.

V= värdet på det finansiella instrument (för en option: optionspriset; för en transaktion med linjär riskprofil: värdet av själva det underliggande instrumentet).

p= priset på det underliggande instrumentet uttryckt i samma valuta som V.

för räntebärande instrumentet och betalningsben för alla transaktioner:

effektivt nominellt värde multiplicerad med den modifierade durationen, eller deltaekvivalent

nominellt värde multiplicerat med den modifierade durationen

Formula

där:

V= värdet av det finansiella instrument (för en option: optionspriset; för en transaktion med linjär riskprofil: värdet av själva det underliggande instrumentet eller av betalningsbenet).

r= räntenivån.

Om V är uttryckt i en annan valuta än referensvalutan måste derivatet konverteras till referensvalutan genom multiplikation med växelkursen.

| 12. | Riskpositionerna grupperas i säkringsmängder. För varje säkringsmängd beräknas nettoriskpositionen, dvs. det absoluta beloppet för summan av de uppkomna riskpositionerna. Nettoriskpositionen motsvaras av uttrycket



  i ovanstående formler i punkt 1. |
| --- | --- |

12.

Riskpositionerna grupperas i säkringsmängder. För varje säkringsmängd beräknas nettoriskpositionen, dvs. det absoluta beloppet för summan av de uppkomna riskpositionerna. Nettoriskpositionen motsvaras av uttrycket

Formula

i ovanstående formler i punkt 1.

| 13. | För ränteriskpositioner till följd av penningdepositioner som erhållits från motparten som säkerhet, betalningsben och räntebärande instrument, för vilka enligt tabell 1 i bilaga I till direktiv 2006/.../EG ett kapitalkrav på högst 1,60 % skall tillämpas, finns för varje valuta sex säkringsmängder som anges i tabell 4 nedan. Säkringsmängderna definieras genom en kombination av kriterierna löptid och referensräntor.
  Tabell 4 | Statliga referensräntor | Icke-statliga referensräntor |
| --- | --- | --- | --- |
| Löptid | ≤ 1 år | ≤ 1 år |
| Löptid | >1 – ≤ 5 år | >1 – ≤ 5 år |
| Löptid | >5 år | >5 år |

13.

För ränteriskpositioner till följd av penningdepositioner som erhållits från motparten som säkerhet, betalningsben och räntebärande instrument, för vilka enligt tabell 1 i bilaga I till direktiv 2006/.../EG ett kapitalkrav på högst 1,60 % skall tillämpas, finns för varje valuta sex säkringsmängder som anges i tabell 4 nedan. Säkringsmängderna definieras genom en kombination av kriterierna löptid och referensräntor.

Tabell 4

Statliga referensräntor

Icke-statliga referensräntor

Löptid

≤ 1 år

≤ 1 år

Löptid

>1 – ≤ 5 år

>1 – ≤ 5 år

Löptid

>5 år

>5 år

| 14. | För ränteriskpositioner till följd av underliggande räntebärande instrument eller betalningsben med en räntesats som är kopplad till en referensränta som uttrycker en allmän marknadsräntenivå är den återstående löptiden lika med den tid som återstår fram till nästa justering av räntesatsen. I alla övriga fall är den lika med den återstående löptiden för det underliggande räntebärande instrumentet eller, i fråga om ett betalningsben, den återstående tiden för transaktionen. |
| --- | --- |

14.

För ränteriskpositioner till följd av underliggande räntebärande instrument eller betalningsben med en räntesats som är kopplad till en referensränta som uttrycker en allmän marknadsräntenivå är den återstående löptiden lika med den tid som återstår fram till nästa justering av räntesatsen. I alla övriga fall är den lika med den återstående löptiden för det underliggande räntebärande instrumentet eller, i fråga om ett betalningsben, den återstående tiden för transaktionen.

| 15. | Det finns en säkringsmängd för varje emittent av något av de räntebärande referensinstrument som är underliggande instrument för en kreditswapp. |
| --- | --- |

15.

Det finns en säkringsmängd för varje emittent av något av de räntebärande referensinstrument som är underliggande instrument för en kreditswapp.

| 16. | För ränteriskpositioner till följd av penningdepositioner som ställts som säkerhet till en motpart när motparten inte har några utestående skuldförbindelser med låg specifik risk och till följd av räntebärande instrument, för vilka enligt tabell 1 i bilaga I till direktiv 2006/.../EG ett kapitalkrav på över 1,60 % skall tillämpas, finns en säkringsmängd för varje emittent. När ett betalningsben efterliknar ett sådant räntebärande instrument, finns det också en säkringsmängd för varje emittent. Kreditinstituten får till samma säkringsmängd hänföra riskpositioner som uppkommer till följd av räntebärande instrument från en viss emittent eller av räntebärande referensinstrument från samma emittent som efterliknas av betalningsben eller som är underliggande instrument för en kreditswapp. |
| --- | --- |

16.

För ränteriskpositioner till följd av penningdepositioner som ställts som säkerhet till en motpart när motparten inte har några utestående skuldförbindelser med låg specifik risk och till följd av räntebärande instrument, för vilka enligt tabell 1 i bilaga I till direktiv 2006/.../EG ett kapitalkrav på över 1,60 % skall tillämpas, finns en säkringsmängd för varje emittent. När ett betalningsben efterliknar ett sådant räntebärande instrument, finns det också en säkringsmängd för varje emittent. Kreditinstituten får till samma säkringsmängd hänföra riskpositioner som uppkommer till följd av räntebärande instrument från en viss emittent eller av räntebärande referensinstrument från samma emittent som efterliknas av betalningsben eller som är underliggande instrument för en kreditswapp.

| 17. | Andra underliggande finansiella instrument än räntebärande instrument skall endast hänföras till samma säkringsmängder om de är identiska eller likartade instrument.
  I alla övriga fall skall de hänföras till separata säkringsmängder. Med ”likartade instrument” avses följande:






  — | När det gäller aktier avses med likartade instrument sådana som har samma emittent. Ett aktieindex betraktas som en särskild emittent. |
| --- | --- | --- |

17.

Andra underliggande finansiella instrument än räntebärande instrument skall endast hänföras till samma säkringsmängder om de är identiska eller likartade instrument.

I alla övriga fall skall de hänföras till separata säkringsmängder. Med ”likartade instrument” avses följande:

—

När det gäller aktier avses med likartade instrument sådana som har samma emittent. Ett aktieindex betraktas som en särskild emittent.

| — | När det gäller ädelmetaller avses med likartade instrument sådana som avser samma metall. Ett index för ädelmetaller betraktas som en separat ädelmetall. |
| --- | --- |

—

När det gäller ädelmetaller avses med likartade instrument sådana som avser samma metall. Ett index för ädelmetaller betraktas som en separat ädelmetall.

| — | När det gäller elektrisk kraft avses med liknande instrument de leverensrätter och leveransskyldigheter som hänför sig till samma högbelastnings- eller lågbelastningsintervall under ett dygn. |
| --- | --- |

—

När det gäller elektrisk kraft avses med liknande instrument de leverensrätter och leveransskyldigheter som hänför sig till samma högbelastnings- eller lågbelastningsintervall under ett dygn.

| — | När det gäller råvaror avses med likartade instrument sådana som avser samma råvara. Ett råvaruindex betraktas som ett enskilt index. |
| --- | --- |

—

När det gäller råvaror avses med likartade instrument sådana som avser samma råvara. Ett råvaruindex betraktas som ett enskilt index.

| 18. | Multiplikatorer för motpartskreditrisk (CCRM) avseende de olika kategorierna av säkringsmängder anges i följande tabell 5:
  Tabell 5







  Kategorier av säkringsmängder | Multiplikatorer för motpartskreditrisk |
| --- | --- | --- |
| 1. | Räntor | 0,2 % |
| 2. | Räntor för riskpositioner till följd av ett räntebärande referensinstrument som är underliggande instrument för en kreditswapp och för vilket enligt tabell 1 i bilaga I till direktiv 2006/.../EG ett kapitalkrav på högst 1,60 % skall tillämpas | 0,3 % |
| 3. | Räntor för riskpositioner till följd av ett räntebärande instrument eller referensinstrument, för vilket enligt tabell 1 i bilaga I till direktiv 2006/.../EG ett kapitalkrav på över 1,60 % skall tillämpas | 0,6 % |
| 4. | Växelkurser | 2,5 % |
| 5. | Elektrisk kraft | 4,0 % |
| 6. | Guld | 5,0 % |
| 7. | Aktier | 7,0 % |
| 8. | Ädelmetaller (utom guld) | 8,5 % |
| 9. | Andra råvaror (utom ädelmetaller och elektrisk kraft) | 10,0 % |
| 10. | Underliggande instrument till OTC-derivat som inte tillhör någon av ovanstående kategorier | 10,0 % |

18.

Multiplikatorer för motpartskreditrisk (CCRM) avseende de olika kategorierna av säkringsmängder anges i följande tabell 5:

Tabell 5

Kategorier av säkringsmängder

Multiplikatorer för motpartskreditrisk

1.

Räntor

0,2 %

2.

Räntor för riskpositioner till följd av ett räntebärande referensinstrument som är underliggande instrument för en kreditswapp och för vilket enligt tabell 1 i bilaga I till direktiv 2006/.../EG ett kapitalkrav på högst 1,60 % skall tillämpas

0,3 %

3.

Räntor för riskpositioner till följd av ett räntebärande instrument eller referensinstrument, för vilket enligt tabell 1 i bilaga I till direktiv 2006/.../EG ett kapitalkrav på över 1,60 % skall tillämpas

0,6 %

4.

Växelkurser

2,5 %

5.

Elektrisk kraft

4,0 %

6.

Guld

5,0 %

7.

Aktier

7,0 %

8.

Ädelmetaller (utom guld)

8,5 %

9.

Andra råvaror (utom ädelmetaller och elektrisk kraft)

10,0 %

10.

Underliggande instrument till OTC-derivat som inte tillhör någon av ovanstående kategorier

10,0 %

De underliggande instrument för OTC-derivat som avses i punkt 10 i tabell 5 skall hänföras till separata enskilda säkringsmängder för varje kategori av underliggande finansiellt instrument.

| 19. | Det kan finnas transaktioner med icke-linjär riskprofil, för vilka kreditinstitutet inte kan fastställa deltavärde eller (i fråga om räntebärande instrument eller betalningsben som underliggande instrument) modifierad duration med en instrumentmodell som de behöriga myndigheterna har godkänt för bestämningen av minsta kapitalkrav för marknadsrisk. I sådana fall skall de behöriga myndigheterna fastställa storleken av riskpositionerna och multiplikatorer för motpartskreditrisk med försiktighet. Alternativt kan de behöriga myndigheterna kräva att metoden i del 3 används. Nettning skall inte beaktas, det vill säga att exponeringsvärdet skall bestämmas som om det fanns en nettningsmängd som bara innehåller den enskilda transaktionen. |
| --- | --- |

19.

Det kan finnas transaktioner med icke-linjär riskprofil, för vilka kreditinstitutet inte kan fastställa deltavärde eller (i fråga om räntebärande instrument eller betalningsben som underliggande instrument) modifierad duration med en instrumentmodell som de behöriga myndigheterna har godkänt för bestämningen av minsta kapitalkrav för marknadsrisk. I sådana fall skall de behöriga myndigheterna fastställa storleken av riskpositionerna och multiplikatorer för motpartskreditrisk med försiktighet. Alternativt kan de behöriga myndigheterna kräva att metoden i del 3 används. Nettning skall inte beaktas, det vill säga att exponeringsvärdet skall bestämmas som om det fanns en nettningsmängd som bara innehåller den enskilda transaktionen.

| 20. | Ett kreditinstitut skall ha interna förfaranden för att kontrollera att en transaktion, innan den tas in i en nettningsmängd, omfattas av ett nettningsavtal som har rättsverkan och uppfyller de tillämpliga kraven enligt del 7. |
| --- | --- |

20.

Ett kreditinstitut skall ha interna förfaranden för att kontrollera att en transaktion, innan den tas in i en nettningsmängd, omfattas av ett nettningsavtal som har rättsverkan och uppfyller de tillämpliga kraven enligt del 7.

| 21. | Ett kreditinstitut som använder säkerheter för att reducera sina motpartskreditrisker skall ha interna förfaranden för att kontrollera att säkerheterna, innan deras effekter beaktas i beräkningarna, uppfyller tillämpliga krav på rättslig förutsebarhet enligt bilaga VIII. |
| --- | --- |

21.

Ett kreditinstitut som använder säkerheter för att reducera sina motpartskreditrisker skall ha interna förfaranden för att kontrollera att säkerheterna, innan deras effekter beaktas i beräkningarna, uppfyller tillämpliga krav på rättslig förutsebarhet enligt bilaga VIII.

Del 6 – Metoden med interna modeller

| 1. | Förutsatt att de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande får ett kreditinstitut använda metoden med interna modeller för att beräkna exponeringsvärdet för transaktionerna i punkt 2 i i del 2 eller för transaktionerna i punkt 2 ii, iii och iv i del 2 eller för transaktionerna i punkt 2 i–iv i del 2. I vart och ett av dessa fall kan transaktionerna i punkt 2 v i del 2 också inkluderas. Oaktat punkt 1 andra stycket i del 2 kan kreditinstitut välja att inte tillämpa denna metod för exponeringar som inte är av väsentlig betydelse med hänsyn till storlek eller risk. För att få tillämpa metoden med interna modeller skall ett kreditinstitut uppfylla de krav som anges i den här delen. |
| --- | --- |

1.

Förutsatt att de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande får ett kreditinstitut använda metoden med interna modeller för att beräkna exponeringsvärdet för transaktionerna i punkt 2 i i del 2 eller för transaktionerna i punkt 2 ii, iii och iv i del 2 eller för transaktionerna i punkt 2 i–iv i del 2. I vart och ett av dessa fall kan transaktionerna i punkt 2 v i del 2 också inkluderas. Oaktat punkt 1 andra stycket i del 2 kan kreditinstitut välja att inte tillämpa denna metod för exponeringar som inte är av väsentlig betydelse med hänsyn till storlek eller risk. För att få tillämpa metoden med interna modeller skall ett kreditinstitut uppfylla de krav som anges i den här delen.

| 2. | Förutsatt att de behöriga myndigheterna godkänner detta, får genomförandet av metoden med interna modeller ske stegvis för olika transaktionstyper, och under denna period kan ett kreditinstitut använda metoderna som anges i del 3 eller del 5. Oaktat återstoden av den här delen skall kreditinstituten inte tvingas att använda någon särskild slags modell. |
| --- | --- |

2.

Förutsatt att de behöriga myndigheterna godkänner detta, får genomförandet av metoden med interna modeller ske stegvis för olika transaktionstyper, och under denna period kan ett kreditinstitut använda metoderna som anges i del 3 eller del 5. Oaktat återstoden av den här delen skall kreditinstituten inte tvingas att använda någon särskild slags modell.

| 3. | För alla OTC-derivattransaktioner och för transaktioner med lång avvecklingscykel för vilka ett kreditinstitut inte fått tillåtelse att använda metoden med interna modeller, skall kreditinstitutet använda metoderna som anges i del 3 eller 5. Kombinerad användning av dessa två metoder inom en enskild juridisk person är enbart tillåten där en av metoderna används för de fall som anges i punkt 19 i del 5. |
| --- | --- |

3.

För alla OTC-derivattransaktioner och för transaktioner med lång avvecklingscykel för vilka ett kreditinstitut inte fått tillåtelse att använda metoden med interna modeller, skall kreditinstitutet använda metoderna som anges i del 3 eller 5. Kombinerad användning av dessa två metoder inom en enskild juridisk person är enbart tillåten där en av metoderna används för de fall som anges i punkt 19 i del 5.

| 4. | Kreditinstitut som har erhållit tillstånd att använda metoden med interna modeller skall inte återgå till att tillämpa metoderna som anges i del 3 eller 5, såvida de inte kan styrka att det finns särskilda skäl för detta och de behöriga myndigheterna lämnar sitt godkännande. Om ett kreditinstitut inte längre uppfyller kraven i den här delen, skall det antingen redovisa en plan för den behöriga myndigheten för hur det inom skälig tid åter skall kunna uppfylla kraven eller styrka att effekterna av det bristande uppfyllandet är oväsentliga. |
| --- | --- |

4.

Kreditinstitut som har erhållit tillstånd att använda metoden med interna modeller skall inte återgå till att tillämpa metoderna som anges i del 3 eller 5, såvida de inte kan styrka att det finns särskilda skäl för detta och de behöriga myndigheterna lämnar sitt godkännande. Om ett kreditinstitut inte längre uppfyller kraven i den här delen, skall det antingen redovisa en plan för den behöriga myndigheten för hur det inom skälig tid åter skall kunna uppfylla kraven eller styrka att effekterna av det bristande uppfyllandet är oväsentliga.

Exponeringsvärde

| 5. | Exponeringsvärdet skall mätas på nettningsmängdsnivån. Modellen skall ange prognosfördelningen för de ändringar av nettningsmängdens marknadsvärde som kan tillskrivas ändringar av marknadsvariabler såsom räntor och växelkurser. Modellen skall därefter beräkna nettningsmängdens exponeringsvärde vid varje framtida tidpunkt utifrån ändringarna av marknadsvariablerna. För motparter med marginalavtal kan modellen även beakta framtida rörelser beträffande säkerheten. |
| --- | --- |

5.

Exponeringsvärdet skall mätas på nettningsmängdsnivån. Modellen skall ange prognosfördelningen för de ändringar av nettningsmängdens marknadsvärde som kan tillskrivas ändringar av marknadsvariabler såsom räntor och växelkurser. Modellen skall därefter beräkna nettningsmängdens exponeringsvärde vid varje framtida tidpunkt utifrån ändringarna av marknadsvariablerna. För motparter med marginalavtal kan modellen även beakta framtida rörelser beträffande säkerheten.

| 6. | Kreditinstituten kan ta med godtagbara finansiella säkerheter enligt punkt 11 i del 1 av bilaga VIII och punkt 9 i bilaga II i direktiv 2006/.../EG i sina prognosfördelningar för ändringar av nettningsmängdens marknadsvärde om de kvantitativa och kvalitativa kraven samt datakraven för metoden med interna modeller är uppfyllda för säkerheten. |
| --- | --- |

6.

Kreditinstituten kan ta med godtagbara finansiella säkerheter enligt punkt 11 i del 1 av bilaga VIII och punkt 9 i bilaga II i direktiv 2006/.../EG i sina prognosfördelningar för ändringar av nettningsmängdens marknadsvärde om de kvantitativa och kvalitativa kraven samt datakraven för metoden med interna modeller är uppfyllda för säkerheten.

| 7. | Exponeringsvärdet beräknas som produkten av alfa och effektiv EPE:
  Exponeringsvärde = α effektiv EPE
  där:
  Alfa (α) skall vara 1,4 (de behöriga myndigheterna får dock kräva ett högre värde), och effektiv EPE skall beräknas genom att först skatta den förväntade exponeringen (EEt) som den genomsnittliga exponeringen vid en framtida tidpunkt t, där möjliga framtida värden för relevanta marknadsriskfaktorer ligger till grund för beräkningen av genomsnittet. Den interna modellen skattar EE vid en följd av framtida tidpunkter: t1, t2, t3 osv. |
| --- | --- |

7.

Exponeringsvärdet beräknas som produkten av alfa och effektiv EPE:

Exponeringsvärde = α effektiv EPE

där:

Alfa (α) skall vara 1,4 (de behöriga myndigheterna får dock kräva ett högre värde), och effektiv EPE skall beräknas genom att först skatta den förväntade exponeringen (EEt) som den genomsnittliga exponeringen vid en framtida tidpunkt t, där möjliga framtida värden för relevanta marknadsriskfaktorer ligger till grund för beräkningen av genomsnittet. Den interna modellen skattar EE vid en följd av framtida tidpunkter: t1, t2, t3 osv.

| 8. | Effektiv EE beräknas rekursivt som
  effektiv EEtk = max(effektiv EEtk-1; EEtk)
  där:
  den aktuella tidpunkten betecknas t0 och effektiv EEt0 är lika med den aktuella exponeringen. |
| --- | --- |

8.

Effektiv EE beräknas rekursivt som

effektiv EEtk = max(effektiv EEtk-1; EEtk)

där:

den aktuella tidpunkten betecknas t0 och effektiv EEt0 är lika med den aktuella exponeringen.

| 9. | För detta ändamål är effektiv EPE lika med genomsnittlig effektiv EE under det första året av den framtida exponeringen. Om alla avtal inom nettningsmängden löper ut inom ett år är EPE lika med genomsnittet av EE fram till dess att löptiden för alla avtal inom nettningsmängden har gått ut. Effektiv EPE beräknas som det vägda genomsnittet av effektiv EE:



  där:
  vikterna Δtk = tk – tk-1 tillämpas om den framtida exponeringen beräknas vid tidpunkter som inte är jämnt fördelade över tiden. |
| --- | --- |

9.

För detta ändamål är effektiv EPE lika med genomsnittlig effektiv EE under det första året av den framtida exponeringen. Om alla avtal inom nettningsmängden löper ut inom ett år är EPE lika med genomsnittet av EE fram till dess att löptiden för alla avtal inom nettningsmängden har gått ut. Effektiv EPE beräknas som det vägda genomsnittet av effektiv EE:

Formula

där:

vikterna Δtk = tk – tk-1 tillämpas om den framtida exponeringen beräknas vid tidpunkter som inte är jämnt fördelade över tiden.

| 10. | Måtten för förväntad exponering eller toppexponering skall beräknas utifrån en fördelning av exponeringarna som tar hänsyn till möjligheten att denna kan vara icke-normalfördelad. |
| --- | --- |

10.

Måtten för förväntad exponering eller toppexponering skall beräknas utifrån en fördelning av exponeringarna som tar hänsyn till möjligheten att denna kan vara icke-normalfördelad.

| 11. | Kreditinstituten får använda något annat mått, om detta mått är mer försiktigt än produkten av alfa och effektiv EPE för varje motpart, beräknad enligt ekvationen ovan. |
| --- | --- |

11.

Kreditinstituten får använda något annat mått, om detta mått är mer försiktigt än produkten av alfa och effektiv EPE för varje motpart, beräknad enligt ekvationen ovan.

| 12. | Utan hinder av punkt 7 får de behöriga myndigheterna tillåta att kreditinstitut använder egna skattningar av α, dock lägst 1,2, där α är lika med kvoten av det ekonomiska kapitalet vid en fullständig simulering av motpartsexponeringen för samtliga motparter (täljaren) och det ekonomiska kapitalet baserat på EPE (nämnaren). I nämnaren skall EPE behandlas som om det vore ett fast utestående belopp. Kreditinstitut som ges tillstånd skall visa att deras egna skattningar av α leder till att täljarvärdet beaktar väsentliga källor till stokastiskt beroende mellan fördelningar av marknadsvärden för transaktioner eller transaktionsportföljer för de olika motparterna. Interna skattningar av alfa skall ta hänsyn till graden av storleksmässig diversifiering inom portföljerna. |
| --- | --- |

12.

Utan hinder av punkt 7 får de behöriga myndigheterna tillåta att kreditinstitut använder egna skattningar av α, dock lägst 1,2, där α är lika med kvoten av det ekonomiska kapitalet vid en fullständig simulering av motpartsexponeringen för samtliga motparter (täljaren) och det ekonomiska kapitalet baserat på EPE (nämnaren). I nämnaren skall EPE behandlas som om det vore ett fast utestående belopp. Kreditinstitut som ges tillstånd skall visa att deras egna skattningar av α leder till att täljarvärdet beaktar väsentliga källor till stokastiskt beroende mellan fördelningar av marknadsvärden för transaktioner eller transaktionsportföljer för de olika motparterna. Interna skattningar av alfa skall ta hänsyn till graden av storleksmässig diversifiering inom portföljerna.

| 13. | Kreditinstitut skall säkerställa att täljaren och nämnaren för α beräknas konsekvent i fråga om modellmetodik, parameterspecifikationer och portföljsammansättning. Den metod som väljs skall bygga på kreditinstitutets egen behandling av ekonomiskt kapital, vara väl dokumenterad och bli föremål för oberoende validering. Kreditinstituten skall dessutom se över sina skattningar minst varje kvartal, och oftare om portföljens sammansättning varierar över tiden. Kreditinstituten skall också bedöma modellens risk. |
| --- | --- |

13.

Kreditinstitut skall säkerställa att täljaren och nämnaren för α beräknas konsekvent i fråga om modellmetodik, parameterspecifikationer och portföljsammansättning. Den metod som väljs skall bygga på kreditinstitutets egen behandling av ekonomiskt kapital, vara väl dokumenterad och bli föremål för oberoende validering. Kreditinstituten skall dessutom se över sina skattningar minst varje kvartal, och oftare om portföljens sammansättning varierar över tiden. Kreditinstituten skall också bedöma modellens risk.

| 14. | Där så är befogat skall volatiliteten och korrelationen av de marknadsriskfaktorer som används i den samfällda simuleringen av marknads- och kreditrisken villkoras med avseende på kreditriskfaktorn för att återspegla eventuella ökningar i volatiliteten eller korrelationen under en ekonomisk nedgång. |
| --- | --- |

14.

Där så är befogat skall volatiliteten och korrelationen av de marknadsriskfaktorer som används i den samfällda simuleringen av marknads- och kreditrisken villkoras med avseende på kreditriskfaktorn för att återspegla eventuella ökningar i volatiliteten eller korrelationen under en ekonomisk nedgång.

| 15. | Om nettningsmängden omfattas av ett marginalavtal skall kreditinstituten använda ett av de följande EPE-måtten:






  a) | Effektiv EPE utan beaktande av marginalavtalet. |
| --- | --- | --- |

15.

Om nettningsmängden omfattas av ett marginalavtal skall kreditinstituten använda ett av de följande EPE-måtten:

a)

Effektiv EPE utan beaktande av marginalavtalet.

| b) | Marginaltröskeln, om den är positiv, plus ett tillägg för att ta hänsyn till den möjliga ökningen av exponeringen under den avtalade marginalriskperioden. Tillägget beräknas som den förväntade ökningen av nettningsmängdens exponering under en period som motsvarar avtalets marginalriskperiod med utgångspunkt i en nollexponering vid periodens början. Marginalriskperioden skall i detta sammanhang anses vara minst fem bankdagar för nettningsmängder som endast består av repoliknande transaktioner med daglig marginalberäkning och daglig marknadsvärdering, och tio bankdagar för alla andra nettningsmängder. |
| --- | --- |

b)

Marginaltröskeln, om den är positiv, plus ett tillägg för att ta hänsyn till den möjliga ökningen av exponeringen under den avtalade marginalriskperioden. Tillägget beräknas som den förväntade ökningen av nettningsmängdens exponering under en period som motsvarar avtalets marginalriskperiod med utgångspunkt i en nollexponering vid periodens början. Marginalriskperioden skall i detta sammanhang anses vara minst fem bankdagar för nettningsmängder som endast består av repoliknande transaktioner med daglig marginalberäkning och daglig marknadsvärdering, och tio bankdagar för alla andra nettningsmängder.

| c) | Om modellen beaktar effekterna av marginalavtal i skattningen av EE, får modellens EE-mått användas direkt i ekvationen i punkt 8, förutsatt att de behöriga myndigheterna godkänner detta. |
| --- | --- |

c)

Om modellen beaktar effekterna av marginalavtal i skattningen av EE, får modellens EE-mått användas direkt i ekvationen i punkt 8, förutsatt att de behöriga myndigheterna godkänner detta.

Minimikrav för EPE-modeller

| 16. | Ett kreditinstituts EPE-modell skall uppfylla de operativa krav som anges i punkterna 17–41. |
| --- | --- |

16.

Ett kreditinstituts EPE-modell skall uppfylla de operativa krav som anges i punkterna 17–41.

Kontroll av motpartskreditrisk

| 17. | Kreditinstitutet skall ha en kontrollenhet som ansvarar för utformning och genomförande av dess system för hantering av motpartskreditrisker, inbegripet inledande och fortlöpande validering av den egna modellen. Denna enhet skall kontrollera indatas integritet samt producera och analysera rapporter om resultaten från kreditinstitutets riskmätningsmodell, som bl.a. skall omfatta en utvärdering av förhållandet mellan måtten för riskexponeringen och kredit- och handelslimiterna. Denna enhet skall vara oberoende i förhållande till de affärsdrivande kredit- och handelsenheterna och fri från otillbörlig påverkan. Den skall ha tillräckliga personalresurser och rapportera direkt till kreditinstitutets högsta ledning. Enhetens arbete skall vara nära integrerat med kreditinstitutets dagliga kreditriskhantering. Dess resultat skall därför utnyttjas som en integrerad del av förfarandet för planering, övervakning och kontroll av kreditinstitutets kreditriskprofil och samlade riskprofil. |
| --- | --- |

17.

Kreditinstitutet skall ha en kontrollenhet som ansvarar för utformning och genomförande av dess system för hantering av motpartskreditrisker, inbegripet inledande och fortlöpande validering av den egna modellen. Denna enhet skall kontrollera indatas integritet samt producera och analysera rapporter om resultaten från kreditinstitutets riskmätningsmodell, som bl.a. skall omfatta en utvärdering av förhållandet mellan måtten för riskexponeringen och kredit- och handelslimiterna. Denna enhet skall vara oberoende i förhållande till de affärsdrivande kredit- och handelsenheterna och fri från otillbörlig påverkan. Den skall ha tillräckliga personalresurser och rapportera direkt till kreditinstitutets högsta ledning. Enhetens arbete skall vara nära integrerat med kreditinstitutets dagliga kreditriskhantering. Dess resultat skall därför utnyttjas som en integrerad del av förfarandet för planering, övervakning och kontroll av kreditinstitutets kreditriskprofil och samlade riskprofil.

| 18. | Varje kreditinstitut skall ha styrdokument, förfaranden och system för hantering av motpartskreditrisker som är begreppsmässigt sunda och tillämpas med integritet. Ett sunt ramverk för hantering av motpartskreditrisker skall omfatta identifiering, mätning, hantering, godkännande och intern rapportering av motpartskreditrisker. |
| --- | --- |

18.

Varje kreditinstitut skall ha styrdokument, förfaranden och system för hantering av motpartskreditrisker som är begreppsmässigt sunda och tillämpas med integritet. Ett sunt ramverk för hantering av motpartskreditrisker skall omfatta identifiering, mätning, hantering, godkännande och intern rapportering av motpartskreditrisker.

| 19. | Kreditinstitutens styrdokument för riskhantering skall beakta marknadsrisker, likviditetsrisker, legala risker och operativa risker som kan ha samband med motpartskreditrisker. Ett kreditinstitut får inte inleda affärsverksamhet med en motpart utan att bedöma dennes kreditvärdighet, och det skall vederbörligen beakta kreditrisker vid och före avveckling. Dessa risker skall hanteras så övergripande som möjligt på motpartsnivå (med aggregering av motpartsexponeringar och andra kreditexponeringar) och på företagsomfattande nivå. |
| --- | --- |

19.

Kreditinstitutens styrdokument för riskhantering skall beakta marknadsrisker, likviditetsrisker, legala risker och operativa risker som kan ha samband med motpartskreditrisker. Ett kreditinstitut får inte inleda affärsverksamhet med en motpart utan att bedöma dennes kreditvärdighet, och det skall vederbörligen beakta kreditrisker vid och före avveckling. Dessa risker skall hanteras så övergripande som möjligt på motpartsnivå (med aggregering av motpartsexponeringar och andra kreditexponeringar) och på företagsomfattande nivå.

| 20. | Kreditinstitutets styrelse och verkställande ledning skall aktivt medverka i kontrollprocessen för motpartskreditrisker och betrakta detta som en väsentlig aspekt av verksamheten som behöver ges betydande resurser. Ledningen skall vara medveten om den använda modellens begränsningar och underliggande antaganden och den inverkan dessa faktorer kan ha på resultatens tillförlitlighet. Ledningen skall också beakta osäkerheter på den omgivande marknaden och operativa frågor och vara medvetna om på vilket sätt modellen tar hänsyn till sådana faktorer. |
| --- | --- |

20.

Kreditinstitutets styrelse och verkställande ledning skall aktivt medverka i kontrollprocessen för motpartskreditrisker och betrakta detta som en väsentlig aspekt av verksamheten som behöver ges betydande resurser. Ledningen skall vara medveten om den använda modellens begränsningar och underliggande antaganden och den inverkan dessa faktorer kan ha på resultatens tillförlitlighet. Ledningen skall också beakta osäkerheter på den omgivande marknaden och operativa frågor och vara medvetna om på vilket sätt modellen tar hänsyn till sådana faktorer.

| 21. | De dagliga rapporterna om kreditinstitutets exponeringar för motpartskreditrisker skall bedömas på en ledningsnivå med tillräcklig ställning och auktoritet för att kunna driva igenom såväl minskningar av positioner som tagits av enskilda kredithandläggare eller handlare som minskningar av kreditinstitutets samlade exponering för motpartskreditrisker. |
| --- | --- |

21.

De dagliga rapporterna om kreditinstitutets exponeringar för motpartskreditrisker skall bedömas på en ledningsnivå med tillräcklig ställning och auktoritet för att kunna driva igenom såväl minskningar av positioner som tagits av enskilda kredithandläggare eller handlare som minskningar av kreditinstitutets samlade exponering för motpartskreditrisker.

| 22. | Ett kreditinstituts system för hantering av motpartskreditrisker skall tillämpas i förening med interna kredit- och handelslimiter. Dessa limiter skall vara konsekvent relaterade till kreditinstitutets riskmätningsmodell på ett sätt som kredithandläggare, handlare och verkställande ledning har god kännedom om. |
| --- | --- |

22.

Ett kreditinstituts system för hantering av motpartskreditrisker skall tillämpas i förening med interna kredit- och handelslimiter. Dessa limiter skall vara konsekvent relaterade till kreditinstitutets riskmätningsmodell på ett sätt som kredithandläggare, handlare och verkställande ledning har god kännedom om.

| 23. | I ett kreditinstituts mätningar av motpartskreditrisker skall ingå mätning av hur lånelöften utnyttjas på daglig basis och intradagsbasis. Kreditinstitutet skall mäta den aktuella exponeringen både brutto och netto efter avdrag för erhållna säkerheter. Det skall på portfölj- och motpartsnivå beräkna och övervaka maximal exponering eller potentiell framtida exponering (PFE) med den konfidensnivå som valts av kreditinstitutet. Kreditinstitutet skall beakta stora eller koncentrerade positioner med avseende på grupper av motparter med inbördes anknytning, branscher, marknader osv. |
| --- | --- |

23.

I ett kreditinstituts mätningar av motpartskreditrisker skall ingå mätning av hur lånelöften utnyttjas på daglig basis och intradagsbasis. Kreditinstitutet skall mäta den aktuella exponeringen både brutto och netto efter avdrag för erhållna säkerheter. Det skall på portfölj- och motpartsnivå beräkna och övervaka maximal exponering eller potentiell framtida exponering (PFE) med den konfidensnivå som valts av kreditinstitutet. Kreditinstitutet skall beakta stora eller koncentrerade positioner med avseende på grupper av motparter med inbördes anknytning, branscher, marknader osv.

| 24. | Varje kreditinstitut skall som komplement till den analys av motpartskreditrisker som bygger på de dagliga resultat som uppnås med kreditinstitutets riskmätningsmodell ha inrättat ett rutinmässigt och strikt program för stresstester. Den verkställande ledningen skall regelbundet se över resultaten av stresstesterna, och hänsyn skall tas till dessa resultat i de styrdokument och de limiter för motpartskreditrisker som fastställs av den verkställande ledningen och styrelsen. Om stresstesterna visar på särskild sårbarhet för en viss kombination av omständigheter skall åtgärder snabbt vidtas för att dessa risker skall hanteras på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

24.

Varje kreditinstitut skall som komplement till den analys av motpartskreditrisker som bygger på de dagliga resultat som uppnås med kreditinstitutets riskmätningsmodell ha inrättat ett rutinmässigt och strikt program för stresstester. Den verkställande ledningen skall regelbundet se över resultaten av stresstesterna, och hänsyn skall tas till dessa resultat i de styrdokument och de limiter för motpartskreditrisker som fastställs av den verkställande ledningen och styrelsen. Om stresstesterna visar på särskild sårbarhet för en viss kombination av omständigheter skall åtgärder snabbt vidtas för att dessa risker skall hanteras på ett adekvat sätt.

| 25. | Varje kreditinstitut skall ha infört rutiner för att säkerställa efterlevnaden av en skriftligt dokumenterad uppsättning interna styrdokument, kontroller och förfaranden för tillämpningen av systemet för hantering av motpartskreditrisker. Kreditinstitutets system för hantering av motpartskreditrisker skall vara väl dokumenterat och förklaring skall ges av de empiriska tekniker som används för att mäta dessa risker. |
| --- | --- |

25.

Varje kreditinstitut skall ha infört rutiner för att säkerställa efterlevnaden av en skriftligt dokumenterad uppsättning interna styrdokument, kontroller och förfaranden för tillämpningen av systemet för hantering av motpartskreditrisker. Kreditinstitutets system för hantering av motpartskreditrisker skall vara väl dokumenterat och förklaring skall ges av de empiriska tekniker som används för att mäta dessa risker.

| 26. | Varje kreditinstitut skall regelbundet genomföra en oberoende översyn av sitt system för hantering av motpartskreditrisker inom ramen för sin egen internrevision. Denna översyn skall inbegripa både de affärsdrivande kredit- och handelsenheternas och den fristående riskkontrollenhetens verksamhet. Översyn av den samlade processen för hantering av motpartsrisker skall ske regelbundet och den skall särskilt omfatta minst följande:






  a) | Kontroll av att dokumentationen av system och processer för hantering av motpartskreditrisker är tillfredsställande. |
| --- | --- | --- |

26.

Varje kreditinstitut skall regelbundet genomföra en oberoende översyn av sitt system för hantering av motpartskreditrisker inom ramen för sin egen internrevision. Denna översyn skall inbegripa både de affärsdrivande kredit- och handelsenheternas och den fristående riskkontrollenhetens verksamhet. Översyn av den samlade processen för hantering av motpartsrisker skall ske regelbundet och den skall särskilt omfatta minst följande:

a)

Kontroll av att dokumentationen av system och processer för hantering av motpartskreditrisker är tillfredsställande.

| b) | Organisationen av kontrollenheten för motpartskreditrisker. |
| --- | --- |

b)

Organisationen av kontrollenheten för motpartskreditrisker.

| c) | Integreringen i den dagliga riskhanteringen av åtgärderna för att mäta motpartskreditrisker. |
| --- | --- |

c)

Integreringen i den dagliga riskhanteringen av åtgärderna för att mäta motpartskreditrisker.

| d) | Förfarandet för att godkänna prissättningsmodeller för risk och värderingssystem som används av personalen inom affärs- och administrationsavdelningar. |
| --- | --- |

d)

Förfarandet för att godkänna prissättningsmodeller för risk och värderingssystem som används av personalen inom affärs- och administrationsavdelningar.

| e) | Valideringen av alla betydelsefulla ändringar av förfarandet för mätning av motpartskreditrisker. |
| --- | --- |

e)

Valideringen av alla betydelsefulla ändringar av förfarandet för mätning av motpartskreditrisker.

| f) | Omfattningen av de motpartskreditrisker som beaktas av riskmätningsmodellen. |
| --- | --- |

f)

Omfattningen av de motpartskreditrisker som beaktas av riskmätningsmodellen.

| g) | Integriteten i informationssystemet för företagsstyrningen. |
| --- | --- |

g)

Integriteten i informationssystemet för företagsstyrningen.

| h) | Graden av riktighet och fullständighet i uppgifterna om motpartskreditrisker. |
| --- | --- |

h)

Graden av riktighet och fullständighet i uppgifterna om motpartskreditrisker.

| i) | Kontrollen av konsekvens, aktualitet och tillförlitlighet hos informationskällor som används för egna modeller, inbegripet dessa informationskällors oberoende. |
| --- | --- |

i)

Kontrollen av konsekvens, aktualitet och tillförlitlighet hos informationskällor som används för egna modeller, inbegripet dessa informationskällors oberoende.

| j) | Riktigheten och lämpligheten vad gäller antagandena om volatilitet och korrelationer. |
| --- | --- |

j)

Riktigheten och lämpligheten vad gäller antagandena om volatilitet och korrelationer.

| k) | Tillförlitligheten i beräkningarna avseende värdering och riskomvandling. |
| --- | --- |

k)

Tillförlitligheten i beräkningarna avseende värdering och riskomvandling.

| l) | Utvärdering av modellens tillförlitlighet genom täta utfallstest. |
| --- | --- |

l)

Utvärdering av modellens tillförlitlighet genom täta utfallstest.

Användningstext

| 27. | Den exponeringsfördelning som genereras av den interna modell som används för att beräkna effektiv EPE skall vara nära integrerad i kreditinstitutets dagliga process för hantering av motpartskreditrisker. Resultaten från tillämpningen av den interna modellen skall därför ha väsentlig betydelse för kreditinstitutets kreditgodkännande, hantering av motpartskreditrisker, interna kapitalallokering och bolagsstyrning. |
| --- | --- |

27.

Den exponeringsfördelning som genereras av den interna modell som används för att beräkna effektiv EPE skall vara nära integrerad i kreditinstitutets dagliga process för hantering av motpartskreditrisker. Resultaten från tillämpningen av den interna modellen skall därför ha väsentlig betydelse för kreditinstitutets kreditgodkännande, hantering av motpartskreditrisker, interna kapitalallokering och bolagsstyrning.

| 28. | Kreditinstitut skall kunna redovisa erfarenheter från användningen av interna modeller som genererar en fördelning av exponeringar för motpartskreditrisker. Kreditinstitutet skall därför styrka att det har använt en intern modell som i stort uppfyller minimikraven som anges i den här delen för att beräkna de exponeringsfördelningar som ligger till grund för beräkningen av EPE under minst ett år innan de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande. |
| --- | --- |

28.

Kreditinstitut skall kunna redovisa erfarenheter från användningen av interna modeller som genererar en fördelning av exponeringar för motpartskreditrisker. Kreditinstitutet skall därför styrka att det har använt en intern modell som i stort uppfyller minimikraven som anges i den här delen för att beräkna de exponeringsfördelningar som ligger till grund för beräkningen av EPE under minst ett år innan de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande.

| 29. | Den interna modell som används för att generera fördelningen av exponeringarna skall vara en del av ett ramverk för hantering av motpartsrisker som omfattar identifiering, mätning, hantering, godkännande och intern rapportering av motpartsrisker. Det skall även omfatta mätning av utnyttjandet av beviljade kreditlöften (med aggregering av motpartsexponeringar och andra kreditexponeringar) och allokering av ekonomiskt kapital. Utöver EPE skall kreditinstitut mäta och hantera aktuella exponeringar. När så är lämpligt skall kreditinstitutet mäta den aktuella exponeringen både brutto och netto efter avdrag för erhållna säkerheter. Ett kreditinstitut uppfyller användningskravet om det använder andra mått för motpartsrisk, som toppexponering eller potentiell framtida exponering (PFE), som bygger på den fördelning av exponeringar som genererats genom samma modell som för beräkningen av EPE. |
| --- | --- |

29.

Den interna modell som används för att generera fördelningen av exponeringarna skall vara en del av ett ramverk för hantering av motpartsrisker som omfattar identifiering, mätning, hantering, godkännande och intern rapportering av motpartsrisker. Det skall även omfatta mätning av utnyttjandet av beviljade kreditlöften (med aggregering av motpartsexponeringar och andra kreditexponeringar) och allokering av ekonomiskt kapital. Utöver EPE skall kreditinstitut mäta och hantera aktuella exponeringar. När så är lämpligt skall kreditinstitutet mäta den aktuella exponeringen både brutto och netto efter avdrag för erhållna säkerheter. Ett kreditinstitut uppfyller användningskravet om det använder andra mått för motpartsrisk, som toppexponering eller potentiell framtida exponering (PFE), som bygger på den fördelning av exponeringar som genererats genom samma modell som för beräkningen av EPE.

| 30. | Ett kreditinstitut skall kunna skatta förväntad exponering (EE) dagligen, såvida det inte kan styrka för de behöriga myndigheterna att dess exponeringar för motpartskreditrisker är sådana att det är tillräckligt med mindre ofta återkommande beräkningar. Det skall också beräkna EE vid framtida tidpunkter enligt en tidsprofil för prognoshorisonter som i tillräcklig utsträckning återspeglar tidsstrukturen för framtida betalningsflöden och avtalens löptid och på ett sätt som motsvarar exponeringarnas väsentlighet och sammansättning. |
| --- | --- |

30.

Ett kreditinstitut skall kunna skatta förväntad exponering (EE) dagligen, såvida det inte kan styrka för de behöriga myndigheterna att dess exponeringar för motpartskreditrisker är sådana att det är tillräckligt med mindre ofta återkommande beräkningar. Det skall också beräkna EE vid framtida tidpunkter enligt en tidsprofil för prognoshorisonter som i tillräcklig utsträckning återspeglar tidsstrukturen för framtida betalningsflöden och avtalens löptid och på ett sätt som motsvarar exponeringarnas väsentlighet och sammansättning.

| 31. | Exponeringen skall mätas, övervakas och kontrolleras under hela löptiden för alla avtal inom en nettningsmängd (inte bara i ettårsperspektivet). Kreditinstituten skall ha metoder för att identifiera och kontrollera motpartsrisker i fall då exponeringen ökar bortom ettårsgränsen. Den prognostiserade ökningen av exponeringen skall även vara ett av ingångsvärdena i kreditinstitutets interna modell för ekonomiskt kapital. |
| --- | --- |

31.

Exponeringen skall mätas, övervakas och kontrolleras under hela löptiden för alla avtal inom en nettningsmängd (inte bara i ettårsperspektivet). Kreditinstituten skall ha metoder för att identifiera och kontrollera motpartsrisker i fall då exponeringen ökar bortom ettårsgränsen. Den prognostiserade ökningen av exponeringen skall även vara ett av ingångsvärdena i kreditinstitutets interna modell för ekonomiskt kapital.

Stresstest

| 32. | Kreditinstituten skall ha lämpliga stresstest tillgängliga för bedömning av sin kapitaltäckning i samband med motpartskreditrisker. Dessa stressmått skall jämföras med EPE, och kreditinstitutet skall betrakta dem som en del av det förfarande som beskrivs i artikel 123. Stresstest skall även syfta till att identifiera eventuella händelser eller framtida förändringar av de ekonomiska förhållanden som skulle kunna ge ofördelaktiga effekter på kreditinstitutets exponeringar och till att bedöma kreditinstitutets förmåga att stå emot sådana förändringar. |
| --- | --- |

32.

Kreditinstituten skall ha lämpliga stresstest tillgängliga för bedömning av sin kapitaltäckning i samband med motpartskreditrisker. Dessa stressmått skall jämföras med EPE, och kreditinstitutet skall betrakta dem som en del av det förfarande som beskrivs i artikel 123. Stresstest skall även syfta till att identifiera eventuella händelser eller framtida förändringar av de ekonomiska förhållanden som skulle kunna ge ofördelaktiga effekter på kreditinstitutets exponeringar och till att bedöma kreditinstitutets förmåga att stå emot sådana förändringar.

| 33. | Kreditinstitutet skall stresstesta sina motpartsexponeringar, även med beaktande av samtidiga stressfaktorer avseende marknads- och kreditrisk. Stresstest avseende motpartsrisk skall beakta koncentrationsrisker (koncentration till en enda motpart eller till en grupp av motparter), korrelationsrisken mellan marknads- och kreditrisk och risken för att en likvidering av motpartens positioner skulle kunna ge upphov till prisrörelser på marknaden. Dessa stresstest skall också belysa hur sådana marknadsrörelser påverkar kreditinstitutets egna positioner och integrera dessa effekter med institutets bedömning av motpartsriskerna. |
| --- | --- |

33.

Kreditinstitutet skall stresstesta sina motpartsexponeringar, även med beaktande av samtidiga stressfaktorer avseende marknads- och kreditrisk. Stresstest avseende motpartsrisk skall beakta koncentrationsrisker (koncentration till en enda motpart eller till en grupp av motparter), korrelationsrisken mellan marknads- och kreditrisk och risken för att en likvidering av motpartens positioner skulle kunna ge upphov till prisrörelser på marknaden. Dessa stresstest skall också belysa hur sådana marknadsrörelser påverkar kreditinstitutets egna positioner och integrera dessa effekter med institutets bedömning av motpartsriskerna.

Korrelationsrisk

| 34. | Kreditinstituten skall vederbörligen beakta exponeringar som ger upphov till en väsentlig grad av allmän korrelationsrisk. |
| --- | --- |

34.

Kreditinstituten skall vederbörligen beakta exponeringar som ger upphov till en väsentlig grad av allmän korrelationsrisk.

| 35. | Kreditinstitut skall ha metoder tillgängliga för att identifiera, övervaka och kontrollera fall av specifik korrelationsrisk från och med inledandet av en transaktion och under hela den fortsatta löptiden. |
| --- | --- |

35.

Kreditinstitut skall ha metoder tillgängliga för att identifiera, övervaka och kontrollera fall av specifik korrelationsrisk från och med inledandet av en transaktion och under hela den fortsatta löptiden.

Modellförfarandets integritet

| 36. | Den interna modellen skall beakta villkor och specifikationer för transaktionerna utan dröjsmål, fullständigt och med försiktighet. Villkoren skall åtminstone omfatta nominella kontraktsbelopp, löptid, referenstillgångar samt arrangemang för marginalsäkerheter och nettning. Villkoren och specifikationerna skall registreras i en säker databas som är föremål för återkommande formell revision. Förfarandet för att godta nettningsarrangemang skall inbegripa ett särskilt uttalande av juristen för att bekräfta att nettningen kan hävdas rättsligt och skall föras in i databasen av en oberoende enhet. Överföringen till den interna modellen av uppgifter om transaktionsvillkor och specifikationer skall också omfattas av internrevision. Formella förfaranden och internrevision skall även finnas för avstämning mellan modellen och källdatasystemen, så att det fortlöpande kan kontrolleras att transaktionsvillkor och specifikationer beaktas i beräkningen av förväntad positiv exponering (EPE) på ett korrekt eller åtminstone försiktigt sätt. |
| --- | --- |

36.

Den interna modellen skall beakta villkor och specifikationer för transaktionerna utan dröjsmål, fullständigt och med försiktighet. Villkoren skall åtminstone omfatta nominella kontraktsbelopp, löptid, referenstillgångar samt arrangemang för marginalsäkerheter och nettning. Villkoren och specifikationerna skall registreras i en säker databas som är föremål för återkommande formell revision. Förfarandet för att godta nettningsarrangemang skall inbegripa ett särskilt uttalande av juristen för att bekräfta att nettningen kan hävdas rättsligt och skall föras in i databasen av en oberoende enhet. Överföringen till den interna modellen av uppgifter om transaktionsvillkor och specifikationer skall också omfattas av internrevision. Formella förfaranden och internrevision skall även finnas för avstämning mellan modellen och källdatasystemen, så att det fortlöpande kan kontrolleras att transaktionsvillkor och specifikationer beaktas i beräkningen av förväntad positiv exponering (EPE) på ett korrekt eller åtminstone försiktigt sätt.

| 37. | I den interna modellen skall aktuella marknadsdata användas för beräkningen av aktuella exponeringar. När historiska data används för skattningar av volatilitet och korrelationer skall den avse minst tre år och skall uppdateras varje kvartal eller oftare om förhållandena på marknaden motiverar det. Data skall täcka ett fullständigt spektrum av ekonomiska förhållanden, exempelvis en hel konjunkturcykel. En enhet som är oberoende av den affärsdrivande enheten skall validera priser som uppges av den affärsdrivande enheten. Data skall inhämtas oberoende av affärsområdena, matas in i den interna modellen fullständigt och utan dröjsmål och registreras i en säker databas som är föremål för återkommande formell revision. Kreditinstitut skall även ha väl utvecklade datasäkringsmetoder för att avlägsna felaktiga uppgifter och/eller anomalier från materialet. Om den interna modellen utnyttjar proxydata från marknaden, också för nya produkter, där tre års historiska data inte föreligger, skall lämpliga proxyvariabler anges i det interna styrdokumentet, och kreditinstitutet skall med stöd av erfarenheter kunna visa att proxyvariabeln ger en försiktig bild av den underliggande risken under ogynnsamma marknadsförhållanden. Om modellen i beräkningen tar med inverkan av säkerhet på ändringar av nettningsmängdens marknadsvärde skall kreditinstitutet ha tillräcklig historisk data för att modellera säkerhetens volatilitet. |
| --- | --- |

37.

I den interna modellen skall aktuella marknadsdata användas för beräkningen av aktuella exponeringar. När historiska data används för skattningar av volatilitet och korrelationer skall den avse minst tre år och skall uppdateras varje kvartal eller oftare om förhållandena på marknaden motiverar det. Data skall täcka ett fullständigt spektrum av ekonomiska förhållanden, exempelvis en hel konjunkturcykel. En enhet som är oberoende av den affärsdrivande enheten skall validera priser som uppges av den affärsdrivande enheten. Data skall inhämtas oberoende av affärsområdena, matas in i den interna modellen fullständigt och utan dröjsmål och registreras i en säker databas som är föremål för återkommande formell revision. Kreditinstitut skall även ha väl utvecklade datasäkringsmetoder för att avlägsna felaktiga uppgifter och/eller anomalier från materialet. Om den interna modellen utnyttjar proxydata från marknaden, också för nya produkter, där tre års historiska data inte föreligger, skall lämpliga proxyvariabler anges i det interna styrdokumentet, och kreditinstitutet skall med stöd av erfarenheter kunna visa att proxyvariabeln ger en försiktig bild av den underliggande risken under ogynnsamma marknadsförhållanden. Om modellen i beräkningen tar med inverkan av säkerhet på ändringar av nettningsmängdens marknadsvärde skall kreditinstitutet ha tillräcklig historisk data för att modellera säkerhetens volatilitet.

| 38. | Modellen skall valideras enligt en valideringsmetod. Denna metod skall komma till tydligt uttryck i kreditinstitutets styrdokument och förfaranden. Det skall anges vilket slag av test som krävs för att säkerställa modellens integritet och för att identifiera under vilka förhållanden gjorda antaganden kan förlora sin giltighet och leda till en underskattning av EPE. Valideringsmetoden skall omfatta en översyn av modellens fullständighet. |
| --- | --- |

38.

Modellen skall valideras enligt en valideringsmetod. Denna metod skall komma till tydligt uttryck i kreditinstitutets styrdokument och förfaranden. Det skall anges vilket slag av test som krävs för att säkerställa modellens integritet och för att identifiera under vilka förhållanden gjorda antaganden kan förlora sin giltighet och leda till en underskattning av EPE. Valideringsmetoden skall omfatta en översyn av modellens fullständighet.

| 39. | Ett kreditinstitut skall övervaka relevanta risker och ha inrättat förfaranden för att justera sina EPE-skattningar när dessa risker får väsentlig betydelse. Detta skall omfatta följande:






  a) | Kreditinstitutet skall identifiera och hantera sina exponeringar för specifika korrelationsrisker. |
| --- | --- | --- |

39.

Ett kreditinstitut skall övervaka relevanta risker och ha inrättat förfaranden för att justera sina EPE-skattningar när dessa risker får väsentlig betydelse. Detta skall omfatta följande:

a)

Kreditinstitutet skall identifiera och hantera sina exponeringar för specifika korrelationsrisker.

| b) | När det gäller exponeringar vilkas riskprofil stiger efter ett år, skall kreditinstitutet regelbundet jämföra EPE-skattningen för ett år med EPE under hela den tid exponeringen varar. |
| --- | --- |

b)

När det gäller exponeringar vilkas riskprofil stiger efter ett år, skall kreditinstitutet regelbundet jämföra EPE-skattningen för ett år med EPE under hela den tid exponeringen varar.

| c) | När det gäller exponeringar med löptid under ett år, skall kreditinstitutet regelbundet jämföra ersättningskostnaden (aktuell exponering) med den uppnådda exponeringsprofilen och/eller lagra data som möjliggör sådana jämförelser. |
| --- | --- |

c)

När det gäller exponeringar med löptid under ett år, skall kreditinstitutet regelbundet jämföra ersättningskostnaden (aktuell exponering) med den uppnådda exponeringsprofilen och/eller lagra data som möjliggör sådana jämförelser.

| 40. | Ett kreditinstitut som är godkänt för nettning av transaktioner skall ha interna förfaranden för att kontrollera att en transaktion, innan den tas in i en nettningsmängd, omfattas av ett nettningsavtal som kan hävdas rättsligt och uppfyller de tillämpliga kraven enligt del 7. |
| --- | --- |

40.

Ett kreditinstitut som är godkänt för nettning av transaktioner skall ha interna förfaranden för att kontrollera att en transaktion, innan den tas in i en nettningsmängd, omfattas av ett nettningsavtal som kan hävdas rättsligt och uppfyller de tillämpliga kraven enligt del 7.

| 41. | Ett kreditinstitut som använder säkerheter för att reducera sina motpartskreditrisker skall ha interna förfaranden för att kontrollera att säkerheterna, innan deras effekter beaktas i beräkningarna, uppfyller tillämpliga krav på rättslig förutsebarhet enligt bilaga VIII.
  Valideringskrav för EPE-modeller |
| --- | --- |

41.

Ett kreditinstitut som använder säkerheter för att reducera sina motpartskreditrisker skall ha interna förfaranden för att kontrollera att säkerheterna, innan deras effekter beaktas i beräkningarna, uppfyller tillämpliga krav på rättslig förutsebarhet enligt bilaga VIII.

Valideringskrav för EPE-modeller

| 42. | Ett kreditinstituts EPE-modell skall uppfylla följande valideringskrav:






  a) | De kvalitativa valideringskrav som anges i bilaga V till direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- | --- |

42.

Ett kreditinstituts EPE-modell skall uppfylla följande valideringskrav:

a)

De kvalitativa valideringskrav som anges i bilaga V till direktiv 2006/.../EG.

| b) | Långfristiga prognoser skall göras för räntesatser, valutakurser, aktienoteringar, råvarupriser och andra marknadsriskfaktorer för mätning av motpartsexponeringar. Resultaten av prognosmodellen för marknadsriskfaktorer skall valideras över ett långt tidsspann. |
| --- | --- |

b)

Långfristiga prognoser skall göras för räntesatser, valutakurser, aktienoteringar, råvarupriser och andra marknadsriskfaktorer för mätning av motpartsexponeringar. Resultaten av prognosmodellen för marknadsriskfaktorer skall valideras över ett långt tidsspann.

| c) | De värderingsmodeller som används för att beräkna motpartsexponering vid ett givet scenario för framtida chocker som påverkar marknadsriskfaktorerna skall testas som en del av modellvalideringsprocessen. Värderingsmodellerna för optioner skall ta hänsyn till optionsvärdenas icke-linjära karaktär i förhållande till marknadsriskfaktorerna. |
| --- | --- |

c)

De värderingsmodeller som används för att beräkna motpartsexponering vid ett givet scenario för framtida chocker som påverkar marknadsriskfaktorerna skall testas som en del av modellvalideringsprocessen. Värderingsmodellerna för optioner skall ta hänsyn till optionsvärdenas icke-linjära karaktär i förhållande till marknadsriskfaktorerna.

| d) | EPE-modellen skall utnyttja transaktionsspecifik information för att aggregera exponeringarna på nettningsmängdsnivå. Kreditinstituten skall kontrollera att transaktionerna hänförs till den korrekta nettningsmängden inom modellen. |
| --- | --- |

d)

EPE-modellen skall utnyttja transaktionsspecifik information för att aggregera exponeringarna på nettningsmängdsnivå. Kreditinstituten skall kontrollera att transaktionerna hänförs till den korrekta nettningsmängden inom modellen.

| e) | EPE-modellen skall också omfatta transaktionsspecifik information för att kunna beakta effekterna av marginalavtal. Den skall beakta både det aktuella marginalsäkerhetsbeloppet och den marginalsäkerhet som skulle överföras mellan motparter i framtiden. Modellen skall beakta marginalavtalens art (ensidiga eller ömsesidiga), hur ofta tilläggssäkerheter begärs, marginalriskperioden, miniminivån för den exponering utan marginalsäkerhet som kreditinstitutet är villigt att acceptera och minsta transfereringsbelopp. Modellen skall antingen efterlikna ändringarna av den ställda säkerhetens marknadsvärde eller tillämpa de regler som anges i bilaga VIII. |
| --- | --- |

e)

EPE-modellen skall också omfatta transaktionsspecifik information för att kunna beakta effekterna av marginalavtal. Den skall beakta både det aktuella marginalsäkerhetsbeloppet och den marginalsäkerhet som skulle överföras mellan motparter i framtiden. Modellen skall beakta marginalavtalens art (ensidiga eller ömsesidiga), hur ofta tilläggssäkerheter begärs, marginalriskperioden, miniminivån för den exponering utan marginalsäkerhet som kreditinstitutet är villigt att acceptera och minsta transfereringsbelopp. Modellen skall antingen efterlikna ändringarna av den ställda säkerhetens marknadsvärde eller tillämpa de regler som anges i bilaga VIII.

| f) | Statiska historiska utfallstester för representativa motpartsportföljer skall ingå i modellvalideringen. Kreditinstitutet skall regelbundet genomföra sådana utfallstester för ett antal representativa motpartsportföljer (faktiska eller hypotetiska). Dessa representativa portföljer skall väljas utifrån deras känslighet för de väsentliga riskfaktorer och korrelationer som kreditinstitutet är exponerat för. |
| --- | --- |

f)

Statiska historiska utfallstester för representativa motpartsportföljer skall ingå i modellvalideringen. Kreditinstitutet skall regelbundet genomföra sådana utfallstester för ett antal representativa motpartsportföljer (faktiska eller hypotetiska). Dessa representativa portföljer skall väljas utifrån deras känslighet för de väsentliga riskfaktorer och korrelationer som kreditinstitutet är exponerat för.

Om utfallstesterna visar att modellen inte är tillräckligt tillförlitlig skall de behöriga myndigheterna återkalla godkännandet av modellen eller ålägga kreditinstitutet att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att modellen snarast förbättras. De kan också kräva att kreditinstituten skall möta ett förhöjt kapitalkrav i enlighet med artikel 136.

Del 7 – Avtalsnettning (avtal om novation och andra nettningsöverenskommelser)

a)   Slag av nettning som de behöriga myndigheterna kan godkänna

I den här delen skall med motpart avses varje juridisk eller fysisk person som har rätt att ingå avtal om nettning och med ”avtal om produktövergripande nettning” avses ett skriftligt bilateralt avtal mellan ett kreditinstitut och en motpart med vilket det skapas en enda rättslig förpliktelse som täcker alla ingående bilaterala ramavtal och transaktioner som hör till olika produktkategorier. Avtal om produktövergripande nettning täcker inte annan nettning än bilateral.

För produktövergripande nettning skall följande anses vara olika produktkategorier:

| i) | Repor, omvända repor och värdepappers- och råvarulån. |
| --- | --- |

i)

Repor, omvända repor och värdepappers- och råvarulån.

| ii) | Marginallånetransaktioner. |
| --- | --- |

ii)

Marginallånetransaktioner.

| iii) | Kontrakten som finns förtecknade i bilaga IV. |
| --- | --- |

iii)

Kontrakten som finns förtecknade i bilaga IV.

De behöriga myndigheterna får som riskreducerande godkänna följande slag av avtal om nettning:

| i) | Bilaterala avtal om novation mellan ett kreditinstitut och dess motpart enligt vilka avtal ömsesidiga fordringar och förpliktelser automatiskt avräknas på så sätt att det vid novation fastställs ett enda nettobelopp varje gång novation tillämpas, och det därvid skapas ett enda nytt juridiskt bindande avtal som ersätter tidigare avtal. |
| --- | --- |

i)

Bilaterala avtal om novation mellan ett kreditinstitut och dess motpart enligt vilka avtal ömsesidiga fordringar och förpliktelser automatiskt avräknas på så sätt att det vid novation fastställs ett enda nettobelopp varje gång novation tillämpas, och det därvid skapas ett enda nytt juridiskt bindande avtal som ersätter tidigare avtal.

| ii) | Andra bilaterala nettningsöverenskommelser mellan ett kreditinstitut och dess motpart. |
| --- | --- |

ii)

Andra bilaterala nettningsöverenskommelser mellan ett kreditinstitut och dess motpart.

| iii) | Avtal om produktövergripande nettning för kreditinstitut som har fått godkännande från sina behöriga myndigheter att utnyttja metoden i del 6, för transaktioner som omfattas av den metoden. Nettning mellan transaktioner som ingåtts av medlemmar i en grupp godkänns inte vid beräkning av kapitalkrav. |
| --- | --- |

iii)

Avtal om produktövergripande nettning för kreditinstitut som har fått godkännande från sina behöriga myndigheter att utnyttja metoden i del 6, för transaktioner som omfattas av den metoden. Nettning mellan transaktioner som ingåtts av medlemmar i en grupp godkänns inte vid beräkning av kapitalkrav.

b)   Villkor för godkännande

De behöriga myndigheterna får som riskreducerande endast godkänna avtal om nettning om följande villkor är uppfyllda:

| i) | Kreditinstitutet skall med sin motpart ha en överenskommelse om avtalsnettning som ger upphov till en enda juridisk förpliktelse och omfattar alla ingående transaktioner, så att, om en motpart inte fullgör sina skyldigheter på grund av fallissemang, konkurs, likvidation eller någon annan liknande omständighet, kreditinstitutet kan fordra eller har en förpliktelse att betala endast nettosumman av de positiva och negativa marknadsvärdena av de ingående individuella transaktionerna. |
| --- | --- |

i)

Kreditinstitutet skall med sin motpart ha en överenskommelse om avtalsnettning som ger upphov till en enda juridisk förpliktelse och omfattar alla ingående transaktioner, så att, om en motpart inte fullgör sina skyldigheter på grund av fallissemang, konkurs, likvidation eller någon annan liknande omständighet, kreditinstitutet kan fordra eller har en förpliktelse att betala endast nettosumman av de positiva och negativa marknadsvärdena av de ingående individuella transaktionerna.

| ii) | Kreditinstitutet skall för den behöriga myndigheten hålla tillgängligt skriftliga och motiverade rättsutlåtanden med en sådan innebörd att de behöriga domstolarna och förvaltningsmyndigheterna vid en rättslig prövning av de fall som avses i i, skulle anse att kreditinstitutets fordringar och förpliktelser begränsas till nettosumman, såsom anges i led i, enligt






  — | gällande lag inom den jurisdiktion där motparten har sitt säte och, om det gäller en utländsk filial till ett företag, även enligt lagen inom den jurisdiktion där filialen är belägen, |
| --- | --- | --- |

ii)

Kreditinstitutet skall för den behöriga myndigheten hålla tillgängligt skriftliga och motiverade rättsutlåtanden med en sådan innebörd att de behöriga domstolarna och förvaltningsmyndigheterna vid en rättslig prövning av de fall som avses i i, skulle anse att kreditinstitutets fordringar och förpliktelser begränsas till nettosumman, såsom anges i led i, enligt

—

gällande lag inom den jurisdiktion där motparten har sitt säte och, om det gäller en utländsk filial till ett företag, även enligt lagen inom den jurisdiktion där filialen är belägen,

| — | den lag som reglerar de individuella transaktioner som ingår, och |
| --- | --- |

—

den lag som reglerar de individuella transaktioner som ingår, och

| — | den lag som reglerar varje avtal eller överenskommelse som är nödvändig för att genomföra avtalet om nettning. |
| --- | --- |

—

den lag som reglerar varje avtal eller överenskommelse som är nödvändig för att genomföra avtalet om nettning.

| iii) | Kreditinstitutet skall ha infört förfaranden för att säkerställa att det löpande kontrolleras, att dess avtal om nettning är rättsligt giltiga, mot bakgrund av möjliga lagändringar. |
| --- | --- |

iii)

Kreditinstitutet skall ha infört förfaranden för att säkerställa att det löpande kontrolleras, att dess avtal om nettning är rättsligt giltiga, mot bakgrund av möjliga lagändringar.

| iv) | Kreditinstitutet skall arkivera alla erforderliga dokument. |
| --- | --- |

iv)

Kreditinstitutet skall arkivera alla erforderliga dokument.

| v) | Effekterna av nettning skall beaktas när kreditinstitutet mäter den samlade kreditriskexponeringen mot varje motpart, och kreditinstitutet skall hantera sin motpartskreditrisk i enlighet med detta. |
| --- | --- |

v)

Effekterna av nettning skall beaktas när kreditinstitutet mäter den samlade kreditriskexponeringen mot varje motpart, och kreditinstitutet skall hantera sin motpartskreditrisk i enlighet med detta.

| vi) | Kreditrisken mot varje motpart skall aggregeras till en enda transaktionsövergripande rättslig exponering. Detta aggregat skall beaktas vid fastställande av kreditlimiter och allokering av internt kapital. |
| --- | --- |

vi)

Kreditrisken mot varje motpart skall aggregeras till en enda transaktionsövergripande rättslig exponering. Detta aggregat skall beaktas vid fastställande av kreditlimiter och allokering av internt kapital.

De behöriga myndigheterna skall, vid behov efter samråd med andra berörda behöriga myndigheter, försäkra sig om att avtalet om nettning är juridiskt giltigt enligt lagen i alla berörda jurisdiktioner. Om någon av de behöriga myndigheterna inte är övertygad om detta, skall avtalet om nettning inte godkännas som en metod för riskreducering för någon av parterna.

De behöriga myndigheterna får godta motiverade rättsutlåtanden upprättade med avseende på olika slag av avtal om nettning.

Avtal som innehåller bestämmelser om att en icke försumlig motpart endast behöver betala delvis eller inte alls till den försumliga partens bo, även om den försumliga parten är en nettofordringsägare (walkaway-klausul), skall inte godkännas som riskreducerande.

Dessutom skall följande kriterier vara uppfyllda för avtal om produktövergripande nettning:

| a) | Nettosumman i led b i i den här delen skall vara nettosumman av de positiva och negativa slutavräkningsvärdena för alla ingående enskilda bilaterala ramavtal och de positiva och negativa marknadsvärdena för de enskilda transaktionerna (det produktövergripande nettobeloppet). |
| --- | --- |

a)

Nettosumman i led b i i den här delen skall vara nettosumman av de positiva och negativa slutavräkningsvärdena för alla ingående enskilda bilaterala ramavtal och de positiva och negativa marknadsvärdena för de enskilda transaktionerna (det produktövergripande nettobeloppet).

| b) | De skriftliga och motiverade rättsutlåtandena i led b II i denna del skall ta upp giltigheten för nettningsförfarandet som helhet och möjligheterna att hävda det samt dess effekter på väsentliga bestämmelser i eventuellt ingående enskilda bilaterala ramavtal. Ett rättsutlåtande skall allmänt erkännas som sådant av juridiskt sakkunniga i den medlemsstat där kreditinstitutet är auktoriserat eller utgöra en rättslig utredning som tar upp alla relevanta aspekter. |
| --- | --- |

b)

De skriftliga och motiverade rättsutlåtandena i led b II i denna del skall ta upp giltigheten för nettningsförfarandet som helhet och möjligheterna att hävda det samt dess effekter på väsentliga bestämmelser i eventuellt ingående enskilda bilaterala ramavtal. Ett rättsutlåtande skall allmänt erkännas som sådant av juridiskt sakkunniga i den medlemsstat där kreditinstitutet är auktoriserat eller utgöra en rättslig utredning som tar upp alla relevanta aspekter.

| c) | Kreditinstitutet skall ha förfaranden enligt led b iii i den här delen i syfte att kontrollera att alla transaktioner som inbegrips i en nettningsmängd omfattas av ett rättsutlåtande. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstitutet skall ha förfaranden enligt led b iii i den här delen i syfte att kontrollera att alla transaktioner som inbegrips i en nettningsmängd omfattas av ett rättsutlåtande.

| d) | Kreditinstitutet skall med beaktande av avtalet om produktövergripande nettning fortsätta att uppfylla kraven för godkännande av bilateral nettning och kraven i artiklarna 90–93 för godkännande av kreditriskskydd i tillämplig form när det gäller alla inbegripna enskilda bilaterala ramavtal och transaktioner. |
| --- | --- |

d)

Kreditinstitutet skall med beaktande av avtalet om produktövergripande nettning fortsätta att uppfylla kraven för godkännande av bilateral nettning och kraven i artiklarna 90–93 för godkännande av kreditriskskydd i tillämplig form när det gäller alla inbegripna enskilda bilaterala ramavtal och transaktioner.

c)   Effekter av godkännande

Nettning vid tillämpning av de metoder som beskrivs i del 5 och 6 skall godkännas enligt bestämmelserna i dessa delar.

i)   Avtal om novation

De enskilda nettobeloppen, som fastställs genom avtal om novation, kan viktas i stället för bruttobeloppen. På så sätt kan vid tillämpningen av del 3

| — | steg a): de aktuella ersättningskostnaderna, och |
| --- | --- |

—

steg a): de aktuella ersättningskostnaderna, och

| — | steg b): de nominella kapitalbeloppen eller underliggande värdena |
| --- | --- |

—

steg b): de nominella kapitalbeloppen eller underliggande värdena

bestämma med beaktande av avtalet om novation. Vid tillämpningen av steg a i del 4 kan det nominella kapitalbeloppet beräknas med beaktande av avtalet om novation, varvid procentsatserna i tabell 3 skall användas.

ii)   Andra nettningsöverenskommelser

Vid tillämpning av del 3 kan

| — | i steg a de aktuella ersättningskostnaderna för de kontrakt som ingår i en nettningsöverenskommelse beräknas med beaktande av den faktiska hypotetiska nettoersättningskostnad som avtalet medför; om nettningen leder till en nettoskuld för det kreditinstitut som beräknar nettoersättningskostnaden, beräknas den aktuella ersättningskostnaden till ”0”, |
| --- | --- |

—

i steg a de aktuella ersättningskostnaderna för de kontrakt som ingår i en nettningsöverenskommelse beräknas med beaktande av den faktiska hypotetiska nettoersättningskostnad som avtalet medför; om nettningen leder till en nettoskuld för det kreditinstitut som beräknar nettoersättningskostnaden, beräknas den aktuella ersättningskostnaden till ”0”,

| — | i steg b talet för eventuell framtida exponering för kreditrisk för alla kontrakt som ingår i en nettningsöverenskommelse reduceras i enlighet med följande formel:
  PCEred = 0,4 * PCEbrutto + 0,6 * NGR * PCEbrutto









  där: |
| --- | --- |
| — | PCEred | = | Det reducerade talet för eventuell framtida exponering för kreditrisk för alla kontrakt med en given motpart som ingår i en rättsligt giltig bilateral nettningsöverenskommelse. |
| — | PCEbrutto | = | Summan av talen för eventuell framtida exponering för kreditrisk för alla kontrakt med en given motpart som ingår i en rättsligt giltig bilateral nettningsöverenskommelse och som är beräknade genom att deras nominella kapitalbelopp multipliceras med de procenttal som fastställs i tabell 1. |
| — | NGR | = | ”Netto-bruttokvot”: Enligt de behöriga myndigheternas val antingen






  i) | separat beräkning: kvoten mellan nettoersättningskostnaden för alla kontrakt som ingår i en rättsligt giltig bilateral nettningsöverenskommelse med en given motpart (täljare) och bruttoersättningskostnaden för alla kontrakt som ingår i en rättsligt giltig bilateral nettningsöverenskommelse med den motparten (nämnare), eller |

—

i steg b talet för eventuell framtida exponering för kreditrisk för alla kontrakt som ingår i en nettningsöverenskommelse reduceras i enlighet med följande formel:

PCEred = 0,4 * PCEbrutto + 0,6 * NGR * PCEbrutto

där:

—

PCEred

=

Det reducerade talet för eventuell framtida exponering för kreditrisk för alla kontrakt med en given motpart som ingår i en rättsligt giltig bilateral nettningsöverenskommelse.

—

PCEbrutto

=

Summan av talen för eventuell framtida exponering för kreditrisk för alla kontrakt med en given motpart som ingår i en rättsligt giltig bilateral nettningsöverenskommelse och som är beräknade genom att deras nominella kapitalbelopp multipliceras med de procenttal som fastställs i tabell 1.

—

NGR

=

”Netto-bruttokvot”: Enligt de behöriga myndigheternas val antingen

i)

separat beräkning: kvoten mellan nettoersättningskostnaden för alla kontrakt som ingår i en rättsligt giltig bilateral nettningsöverenskommelse med en given motpart (täljare) och bruttoersättningskostnaden för alla kontrakt som ingår i en rättsligt giltig bilateral nettningsöverenskommelse med den motparten (nämnare), eller

| ii) | aggregerad beräkning: kvoten av summan av den nettoersättningskostnad som beräknats på bilateral grund för alla motparter med beaktande av de kontrakt som ingår i rättsligt giltiga nettningsöverenskommelser (täljare) och bruttoersättningskostnader för alla kontrakt som ingår i rättsligt giltiga nettningsöverenskommelser (nämnare). |
| --- | --- |

ii)

aggregerad beräkning: kvoten av summan av den nettoersättningskostnad som beräknats på bilateral grund för alla motparter med beaktande av de kontrakt som ingår i rättsligt giltiga nettningsöverenskommelser (täljare) och bruttoersättningskostnader för alla kontrakt som ingår i rättsligt giltiga nettningsöverenskommelser (nämnare).

Om en medlemsstat tillåter kreditinstituten att välja metod, skall den valda metoden användas konsekvent.

För beräkning av den möjliga framtida exponeringen för kreditrisk enligt formeln ovan får kontrakt som tar ut varandra helt och hållet och ingår i nettningsöverenskommelsen beaktas som ett enda kontrakt med ett nominellt belopp som motsvarar nettointäkterna. Kontrakt som helt och hållet tar ut varandra är valutaterminer eller liknande kontrakt, för vilka det nominella beloppet är lika med betalningsflödena om de förfaller på samma förfallodag och helt eller delvis i samma valuta.

Vid tillämpning av del 4 i steg a

| — | får kontrakt som helt tar ut varandra och ingår i nettningsöverenskommelsen beaktas som ett enda kontrakt med ett nominellt belopp som är lika med nettointäkterna. De nominella beloppen multipliceras med de procenttal som anges i tabell 3. |
| --- | --- |

—

får kontrakt som helt tar ut varandra och ingår i nettningsöverenskommelsen beaktas som ett enda kontrakt med ett nominellt belopp som är lika med nettointäkterna. De nominella beloppen multipliceras med de procenttal som anges i tabell 3.

| — | För alla andra kontrakt som ingår i en nettningsöverenskommelse kan de tillämpliga procentsatserna minskas enligt tabell 6.
  Tabell 6







  Ursprunglig löptid (5) | Räntekontrakt | Valutakurskontrakt |
| --- | --- | --- | --- |
| Ett år eller mindre | 0,35 % | 1,50 % |
| Över ett år men högst två år | 0,75 % | 3,75 % |
| Tillägg för varje ytterligare år | 0,75 % | 2,25 % |

—

För alla andra kontrakt som ingår i en nettningsöverenskommelse kan de tillämpliga procentsatserna minskas enligt tabell 6.

Tabell 6

Ursprunglig löptid (5)

Räntekontrakt

Valutakurskontrakt

Ett år eller mindre

0,35 %

1,50 %

Över ett år men högst två år

0,75 %

3,75 %

Tillägg för varje ytterligare år

0,75 %

2,25 %

---

(1)  Kontrakt som inte innefattas i någon av de fem kategorier som anges i denna tabell skall behandlas som kontrakt baserade på råvaror utom ädelmetaller.

(2)  För kontrakt där kapitalbeloppet utväxlas vid flera tillfällen, skall procenttalen multipliceras med det antal betalningar som enligt kontraktet återstår.

(3)  För kontrakt som är så utformade att den exponering som är utestående efter särskilt angivna betalningsdagar avvecklas och där villkoren justeras så att marknadsvärdet på kontraktet är noll på dessa särskilt angivna betalningsdagar, blir den återstående löptiden lika med tiden fram till nästa justeringsdag. Vid räntebaserade kontrakt som uppfyller dessa villkor och har en återstående löptid på mer än ett år, skall procenttalen inte vara lägre än 0,5 %.

(4)  I fråga om räntekontrakt får kreditinstituten, under förutsättning av de behöriga myndigheternas samtycke, välja antingen ursprunglig eller återstående löptid.

(5)  I fråga om räntekontrakt får kreditinstituten, under förutsättning av de behöriga myndigheternas samtycke, välja antingen ursprunglig eller återstående löptid.

BILAGA IV

TYPER AV DERIVAT

| 1. | Räntebaserade kontrakt:






  a) | Ränteswappar i en valuta. |
| --- | --- | --- |

1.

Räntebaserade kontrakt:

a)

Ränteswappar i en valuta.

| b) | Basswappar. |
| --- | --- |

b)

Basswappar.

| c) | Icke standardiserade ränteterminer. |
| --- | --- |

c)

Icke standardiserade ränteterminer.

| d) | Standardiserade ränteterminer. |
| --- | --- |

d)

Standardiserade ränteterminer.

| e) | Köpta ränteoptioner. |
| --- | --- |

e)

Köpta ränteoptioner.

| f) | Andra kontrakt av liknande slag. |
| --- | --- |

f)

Andra kontrakt av liknande slag.

| 2. | Kontrakt som rör valuta eller guld:






  a) | Valutaränteswappar (ränteswappar i mer än en valuta). |
| --- | --- | --- |

2.

Kontrakt som rör valuta eller guld:

a)

Valutaränteswappar (ränteswappar i mer än en valuta).

| b) | Icke standardiserade valutaterminer. |
| --- | --- |

b)

Icke standardiserade valutaterminer.

| c) | Standardiserade valutaterminer. |
| --- | --- |

c)

Standardiserade valutaterminer.

| d) | Köpta valutaoptioner. |
| --- | --- |

d)

Köpta valutaoptioner.

| e) | Andra kontrakt av liknande slag. |
| --- | --- |

e)

Andra kontrakt av liknande slag.

| f) | Kontrakt avseende guld av liknande slag som de i punkterna a–e. |
| --- | --- |

f)

Kontrakt avseende guld av liknande slag som de i punkterna a–e.

| 3. | Kontrakt liknande dem i punkterna 1 a–e och 2 a–d avseende andra referensposter eller index. Detta skall som ett minimum avse alla instrument som specificeras i punkterna 4–7 och 9–10 i avsnitt C i bilaga I i direktiv 2004/39/EG och som inte ingår i punkterna 1 eller 2. |
| --- | --- |

3.

Kontrakt liknande dem i punkterna 1 a–e och 2 a–d avseende andra referensposter eller index. Detta skall som ett minimum avse alla instrument som specificeras i punkterna 4–7 och 9–10 i avsnitt C i bilaga I i direktiv 2004/39/EG och som inte ingår i punkterna 1 eller 2.

BILAGA V

TEKNISKA KRITERIER AVSEENDE ORGANISATION OCH RISKHANTERING

1.   STYRNING

| 1. | Den ansvariga ledning som beskrivs i artikel 11 skall ange formerna för uppdelning av ansvar inom organisationen och förebyggande av intressekonflikter. |
| --- | --- |

1.

Den ansvariga ledning som beskrivs i artikel 11 skall ange formerna för uppdelning av ansvar inom organisationen och förebyggande av intressekonflikter.

2.   RISKHANTERING

| 2. | Den ansvariga ledning som beskrivs i artikel 11 skall godkänna och periodiskt se över strategier och riktlinjer för att ta på sig, hantera, övervaka och reducera de risker som kreditinstituten är exponerade, eller kan exponeras för, däribland de risker som skapas av den makroekonomiska miljön där de verkar med hänsyn till konjunkturcykelns olika faser. |
| --- | --- |

2.

Den ansvariga ledning som beskrivs i artikel 11 skall godkänna och periodiskt se över strategier och riktlinjer för att ta på sig, hantera, övervaka och reducera de risker som kreditinstituten är exponerade, eller kan exponeras för, däribland de risker som skapas av den makroekonomiska miljön där de verkar med hänsyn till konjunkturcykelns olika faser.

3.   KREDIT- OCH MOTPARTSRISKER

| 3. | Kreditgivning skall baseras på sunda och väldefinierade kriterier. Förfarandet för att godkänna, ändra, förnya och återfinansiera krediter skall fastställas klart. |
| --- | --- |

3.

Kreditgivning skall baseras på sunda och väldefinierade kriterier. Förfarandet för att godkänna, ändra, förnya och återfinansiera krediter skall fastställas klart.

| 4. | Löpande förvaltning och övervakning av de olika kreditriskbärande portföljerna och exponeringarna, bland annat för att identifiera och hantera problemkrediter och genomföra behövliga värderegleringar och avsättningar, skall bedrivas genom effektiva system. |
| --- | --- |

4.

Löpande förvaltning och övervakning av de olika kreditriskbärande portföljerna och exponeringarna, bland annat för att identifiera och hantera problemkrediter och genomföra behövliga värderegleringar och avsättningar, skall bedrivas genom effektiva system.

| 5. | Kreditportföljerna skall ha en lämplig diversifiering med hänsyn till kreditinstitutets målmarknader och övergripande kreditstrategi. |
| --- | --- |

5.

Kreditportföljerna skall ha en lämplig diversifiering med hänsyn till kreditinstitutets målmarknader och övergripande kreditstrategi.

4.   KVARSTÅENDE RISK

| 6. | Risken för att kreditinstitutets godkända kreditriskreducerande tekniker visar sig vara mindre effektiva än förväntat skall åtgärdas och kontrolleras genom skriftliga riktlinjer och förfaranden. |
| --- | --- |

6.

Risken för att kreditinstitutets godkända kreditriskreducerande tekniker visar sig vara mindre effektiva än förväntat skall åtgärdas och kontrolleras genom skriftliga riktlinjer och förfaranden.

5.   KONCENTRATIONSRISK

| 7. | Koncentrationsrisker som uppstår till följd av exponering mot motparter, grupper av motparter med inbördes anknytning och motparter inom samma ekonomiska sektor, geografiska region eller exponeringar som avser samma verksamhet eller råvara, och vid tillämpning av metoder för kreditriskreducering, inbegripet särskilt risker i samband med stora indirekta kreditexponeringar (exempelvis mot en enskild emittent av säkerheter), skall åtgärdas och kontrolleras genom skriftliga riktlinjer och förfaranden. |
| --- | --- |

7.

Koncentrationsrisker som uppstår till följd av exponering mot motparter, grupper av motparter med inbördes anknytning och motparter inom samma ekonomiska sektor, geografiska region eller exponeringar som avser samma verksamhet eller råvara, och vid tillämpning av metoder för kreditriskreducering, inbegripet särskilt risker i samband med stora indirekta kreditexponeringar (exempelvis mot en enskild emittent av säkerheter), skall åtgärdas och kontrolleras genom skriftliga riktlinjer och förfaranden.

6.   RISKER VID VÄRDEPAPPERISERING

| 8. | Risker som uppstår till följd av värdepapperisering där kreditinstituten är originator eller medverkande institut skall utvärderas och åtgärdas genom lämpliga riktlinjer och förfaranden för att bland annat säkerställa att transaktionens ekonomiska innehåll avspeglas fullständigt i riskbedömningen och ledningens beslut. |
| --- | --- |

8.

Risker som uppstår till följd av värdepapperisering där kreditinstituten är originator eller medverkande institut skall utvärderas och åtgärdas genom lämpliga riktlinjer och förfaranden för att bland annat säkerställa att transaktionens ekonomiska innehåll avspeglas fullständigt i riskbedömningen och ledningens beslut.

| 9. | Likviditetsplaner för att åtgärda effekterna av både planerad och förtida amortering skall finnas på de kreditinstitut som genomför rullande värdepapperisering med bestämmelser om förtida amortering. |
| --- | --- |

9.

Likviditetsplaner för att åtgärda effekterna av både planerad och förtida amortering skall finnas på de kreditinstitut som genomför rullande värdepapperisering med bestämmelser om förtida amortering.

7.   MARKNADSRISKER

| 10. | Riktlinjer och förfaranden skall införas för mätning och hantering av alla väsentliga källor till och effekter av marknadsrisker. |
| --- | --- |

10.

Riktlinjer och förfaranden skall införas för mätning och hantering av alla väsentliga källor till och effekter av marknadsrisker.

8.   RÄNTERISK TILL FÖLJD AV ANDRA VERKSAMHETER ÄN HANDEL

| 11. | Det skall inrättas system för att utvärdera och hantera risker till följd av möjliga ränteförändringar, i den utsträckning som dessa påverkar kreditinstitutets icke-handelsrelaterade verksamhet. |
| --- | --- |

11.

Det skall inrättas system för att utvärdera och hantera risker till följd av möjliga ränteförändringar, i den utsträckning som dessa påverkar kreditinstitutets icke-handelsrelaterade verksamhet.

9.   OPERATIV RISK

| 12. | Riktlinjer och förfaranden för att utvärdera och hantera exponering för operativ risk, inbegripet extrema händelser med stor inverkan på institutets verksamhet, skall införas. Utan att det påverkar definitionen i artikel 4.22 skall kreditinstituten ange vad som utgör operativ risk vid tillämpningen av dessa riktlinjer och förfaranden. |
| --- | --- |

12.

Riktlinjer och förfaranden för att utvärdera och hantera exponering för operativ risk, inbegripet extrema händelser med stor inverkan på institutets verksamhet, skall införas. Utan att det påverkar definitionen i artikel 4.22 skall kreditinstituten ange vad som utgör operativ risk vid tillämpningen av dessa riktlinjer och förfaranden.

| 13. | Det skall finnas beredskaps- och kontinuitetsplaner för att säkerställa ett kreditinstituts förmåga att verka löpande och begränsa förlusterna vid en allvarlig störning i verksamheten. |
| --- | --- |

13.

Det skall finnas beredskaps- och kontinuitetsplaner för att säkerställa ett kreditinstituts förmåga att verka löpande och begränsa förlusterna vid en allvarlig störning i verksamheten.

10.   LIKVIDITETSRISK

| 14. | Det skall finnas riktlinjer och förfaranden för kontinuerlig och framåtblickande mätning och hantering av institutets nettofinansieringsposition och finansieringsbehov. Alternativscenarion skall övervägas och de antaganden som ligger till grund för besluten om nettofinansieringspositionen skall ses över regelbundet. |
| --- | --- |

14.

Det skall finnas riktlinjer och förfaranden för kontinuerlig och framåtblickande mätning och hantering av institutets nettofinansieringsposition och finansieringsbehov. Alternativscenarion skall övervägas och de antaganden som ligger till grund för besluten om nettofinansieringspositionen skall ses över regelbundet.

| 15. | Det skall finnas beredskapsplaner för att hantera likviditetskriser. |
| --- | --- |

15.

Det skall finnas beredskapsplaner för att hantera likviditetskriser.

BILAGA VI

SCHABLONMETODEN

Del 1 – Riskvikter

1.   EXPONERINGAR MOT NATIONELLA REGERINGAR ELLER CENTRALBANKER

1.1   Behandling

| 1. | Utan att det påverkar punkterna 2–7 skall exponeringar mot nationella regeringar eller centralbanker åsättas 100 % riskvikt. |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar punkterna 2–7 skall exponeringar mot nationella regeringar eller centralbanker åsättas 100 % riskvikt.

| 2. | Med förbehåll för tillämpningen av punkt 3 skall exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker, för vilka det föreligger en kreditvärdering från ett utsett ratinginstitut, ges riskvikt enligt tabell 1 varvid de valbara ratinginstitutens kreditbetyg rangordnas av de behöriga myndigheterna på en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet. |
| --- | --- |

2.

Med förbehåll för tillämpningen av punkt 3 skall exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker, för vilka det föreligger en kreditvärdering från ett utsett ratinginstitut, ges riskvikt enligt tabell 1 varvid de valbara ratinginstitutens kreditbetyg rangordnas av de behöriga myndigheterna på en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet.

Tabell 1

| Kreditkvalitetssteg | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskvikt | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kreditkvalitetssteg

1

2

3

4

5

6

Riskvikt

0 %

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

| 3. | Exponeringar mot Europeiska centralbanken skall åsättas en riskvikt på 0 %. |
| --- | --- |

3.

Exponeringar mot Europeiska centralbanken skall åsättas en riskvikt på 0 %.

1.2   Exponeringar i låntagarens nationella valuta

| 4. | Exponeringar mot medlemsstaters nationella regeringar och centralbanker som är uttryckta och refinansierade i den nationella regeringens och centralbankens valuta skall åsättas en riskvikt på 0 %. |
| --- | --- |

4.

Exponeringar mot medlemsstaters nationella regeringar och centralbanker som är uttryckta och refinansierade i den nationella regeringens och centralbankens valuta skall åsättas en riskvikt på 0 %.

| 5. | Om de behöriga myndigheterna i ett tredje land, som tillämpar tillsyns- och regleringssystem som minst motsvarar de system som tillämpas i gemenskapen, ger en riskvikt som är lägre än den som anges i punkterna 1–2 för exponeringar mot den egna nationella regeringen eller centralbanken som är uttryckta och refinansierade i den nationella valutan får medlemsstaterna tillåta sina kreditinstitut att ge sådana exponeringar samma riskvikt. |
| --- | --- |

5.

Om de behöriga myndigheterna i ett tredje land, som tillämpar tillsyns- och regleringssystem som minst motsvarar de system som tillämpas i gemenskapen, ger en riskvikt som är lägre än den som anges i punkterna 1–2 för exponeringar mot den egna nationella regeringen eller centralbanken som är uttryckta och refinansierade i den nationella valutan får medlemsstaterna tillåta sina kreditinstitut att ge sådana exponeringar samma riskvikt.

1.3   Användning av kreditvärderingar som gjorts av ett exportkreditorgan

| 6. | Kreditvärderingar från ett exportkreditorgan skall godkännas av de behöriga myndigheterna om något av följande villkor är uppfyllda:






  a) | Den uttrycker en konsensusklassificering från exportkreditorgan som godkänt OECD:s ”överenskommelse om riktlinjer för statsstödda exportkrediter”. |
| --- | --- | --- |

6.

Kreditvärderingar från ett exportkreditorgan skall godkännas av de behöriga myndigheterna om något av följande villkor är uppfyllda:

a)

Den uttrycker en konsensusklassificering från exportkreditorgan som godkänt OECD:s ”överenskommelse om riktlinjer för statsstödda exportkrediter”.

| b) | Exportkreditorganet offentliggör sina kreditvärderingar, använder OECD:s metod och kreditvärderingen är bunden till en av de åtta minimipremierna för exportförsäkring som fastställts enligt OECD:s metod. |
| --- | --- |

b)

Exportkreditorganet offentliggör sina kreditvärderingar, använder OECD:s metod och kreditvärderingen är bunden till en av de åtta minimipremierna för exportförsäkring som fastställts enligt OECD:s metod.

| 7. | Exponeringar för vilka ett exportkreditorgan kreditvärdering har godkänts för riskvägning skall ges riskvikt enligt tabell 2. |
| --- | --- |

7.

Exponeringar för vilka ett exportkreditorgan kreditvärdering har godkänts för riskvägning skall ges riskvikt enligt tabell 2.

Tabell 2

| Minimi-premie för exportförsäkring | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskvikt | 0 % | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Minimi-premie för exportförsäkring

0

1

2

3

4

5

6

7

Riskvikt

0 %

0 %

20 %

50 %

100 %

100 %

100 %

150 %

2.   EXPONERINGAR MOT DELSTATLIGA ELLER LOKALA SJÄLVSTYRELSEORGAN ELLER MYNDIGHETER

| 8. | Utan att det påverkar punkterna 9–11 skall exponeringar mot delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter ges samma riskvikt som exponeringar mot institut. Denna behandling är oberoende av hur möjligheten i artikel 80.3 har utnyttjats. Förmånsbehandlingen av kortfristiga exponeringar som anges i punkterna 31, 32 och 37 skall inte tillämpas. |
| --- | --- |

8.

Utan att det påverkar punkterna 9–11 skall exponeringar mot delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter ges samma riskvikt som exponeringar mot institut. Denna behandling är oberoende av hur möjligheten i artikel 80.3 har utnyttjats. Förmånsbehandlingen av kortfristiga exponeringar som anges i punkterna 31, 32 och 37 skall inte tillämpas.

| 9. | Exponeringar mot delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter skall behandlas på samma sätt som exponeringar mot den nationella regering inom vars territorium de är belägna om det inte föreligger någon skillnad i risk mellan dessa exponeringar på grund av de delstatliga eller lokala självstyrelseorganens eller myndigheternas särskilda beskattningsrätt, och förekomsten av särskilda institutionella ordningar som minskar risken för fallissemang.
  De behöriga myndigheterna skall utarbeta och offentliggöra förteckningen över delstatliga och lokala självstyrelseorgan eller myndigheter som skall riskvägas på samma sätt som nationella regeringar. |
| --- | --- |

9.

Exponeringar mot delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter skall behandlas på samma sätt som exponeringar mot den nationella regering inom vars territorium de är belägna om det inte föreligger någon skillnad i risk mellan dessa exponeringar på grund av de delstatliga eller lokala självstyrelseorganens eller myndigheternas särskilda beskattningsrätt, och förekomsten av särskilda institutionella ordningar som minskar risken för fallissemang.

De behöriga myndigheterna skall utarbeta och offentliggöra förteckningen över delstatliga och lokala självstyrelseorgan eller myndigheter som skall riskvägas på samma sätt som nationella regeringar.

| 10. | Exponeringar mot kyrkor och religiösa samfund som har bildats som juridiska personer enligt offentlig rätt och som har laglig rätt att uppbära skatt skall behandlas som exponeringar mot delstatliga regeringar och lokala myndigheter, förutom att punkt 9 inte skall gälla. Vid tillämpningen av artikel 89.1 a skall i detta fall inte tillstånd att tillämpa avdelning V, kapitel 2, avsnitt 3, underavsnitt 1 uteslutas. |
| --- | --- |

10.

Exponeringar mot kyrkor och religiösa samfund som har bildats som juridiska personer enligt offentlig rätt och som har laglig rätt att uppbära skatt skall behandlas som exponeringar mot delstatliga regeringar och lokala myndigheter, förutom att punkt 9 inte skall gälla. Vid tillämpningen av artikel 89.1 a skall i detta fall inte tillstånd att tillämpa avdelning V, kapitel 2, avsnitt 3, underavsnitt 1 uteslutas.

| 11. | Om behöriga myndigheter i tredje land, som enligt sin nationella rättsordning tillämpar tillsyns- och regleringssystem som minst motsvarar de system som tillämpas i gemenskapen, behandlar exponeringar mot delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter på samma sätt som exponeringar mot den egna nationella regeringen, får medlemsstaterna tillåta sina kreditinstitut att ge exponeringar mot sådana delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter samma riskvikt. |
| --- | --- |

11.

Om behöriga myndigheter i tredje land, som enligt sin nationella rättsordning tillämpar tillsyns- och regleringssystem som minst motsvarar de system som tillämpas i gemenskapen, behandlar exponeringar mot delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter på samma sätt som exponeringar mot den egna nationella regeringen, får medlemsstaterna tillåta sina kreditinstitut att ge exponeringar mot sådana delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter samma riskvikt.

3.   EXPONERINGAR MOT ADMINISTRATIVA ORGAN OCH ICKE-KOMMERSIELLA FÖRETAG

3.1   Behandling

| 12. | Utan att det påverkar punkterna 13–17 skall exponeringar mot administrativa organ och icke-kommersiella företag åsätts 100 % riskvikt. |
| --- | --- |

12.

Utan att det påverkar punkterna 13–17 skall exponeringar mot administrativa organ och icke-kommersiella företag åsätts 100 % riskvikt.

3.2   Offentliga organ

| 13. | Utan att det påverkar punkterna 14–17 skall exponeringar mot offentliga organ åsätts 100 % riskvikt. |
| --- | --- |

13.

Utan att det påverkar punkterna 14–17 skall exponeringar mot offentliga organ åsätts 100 % riskvikt.

| 14. | De behöriga myndigheterna får själva bestämma om exponeringar mot offentliga organ skall behandlas som exponeringar mot institut. Utnyttjande av denna möjlighet är oberoende av hur möjligheten i artikel 80.3 har utnyttjats. Förmånsbehandlingen av kortfristiga exponeringar som anges i punkterna 31, 32 och 37 skall inte tillämpas. |
| --- | --- |

14.

De behöriga myndigheterna får själva bestämma om exponeringar mot offentliga organ skall behandlas som exponeringar mot institut. Utnyttjande av denna möjlighet är oberoende av hur möjligheten i artikel 80.3 har utnyttjats. Förmånsbehandlingen av kortfristiga exponeringar som anges i punkterna 31, 32 och 37 skall inte tillämpas.

| 15. | I exceptionella fall får exponeringar mot offentliga organ behandlas på samma sätt som exponeringar mot den nationella regering inom vars territorium de är belägna om det enligt de behöriga myndigheternas uppfattning inte föreligger någon skillnad i risk mellan dessa exponeringar på grund av förekomsten av en lämplig garanti från den nationella regeringen. |
| --- | --- |

15.

I exceptionella fall får exponeringar mot offentliga organ behandlas på samma sätt som exponeringar mot den nationella regering inom vars territorium de är belägna om det enligt de behöriga myndigheternas uppfattning inte föreligger någon skillnad i risk mellan dessa exponeringar på grund av förekomsten av en lämplig garanti från den nationella regeringen.

| 16. | Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utnyttjar möjligheten att behandla exponeringar mot offentliga organ på samma sätt som exponeringar mot institut eller som exponeringar mot den nationella regering inom vars territorium de är etablerade skall de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat tillåta sina kreditinstitut att ge exponeringar mot sådana offentliga organ samma riskvikt. |
| --- | --- |

16.

Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utnyttjar möjligheten att behandla exponeringar mot offentliga organ på samma sätt som exponeringar mot institut eller som exponeringar mot den nationella regering inom vars territorium de är etablerade skall de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat tillåta sina kreditinstitut att ge exponeringar mot sådana offentliga organ samma riskvikt.

| 17. | Om behöriga myndigheter i tredje land som enligt sin nationella rättsordning tillämpar tillsyns- och regleringssystem som minst motsvarar de system som tillämpas i gemenskapen behandlar exponeringar mot offentliga organ på samma sätt som exponeringar mot institutioner, får medlemsstaterna tillåta sina kreditinstitut att ge exponeringar mot sådana offentliga organ samma riskvikt. |
| --- | --- |

17.

Om behöriga myndigheter i tredje land som enligt sin nationella rättsordning tillämpar tillsyns- och regleringssystem som minst motsvarar de system som tillämpas i gemenskapen behandlar exponeringar mot offentliga organ på samma sätt som exponeringar mot institutioner, får medlemsstaterna tillåta sina kreditinstitut att ge exponeringar mot sådana offentliga organ samma riskvikt.

4.   EXPONERINGAR MOT MULTILATERALA UTVECKLINGSBANKER

4.1   Räckvidd

| 18. | Vid tillämpningen av artiklarna 78–83 skall Inter-American Investment Corporation, Black Sea Trade and Development Bank och Central American Bank for Economic Integration betraktas som multilaterala utvecklingsbanker. |
| --- | --- |

18.

Vid tillämpningen av artiklarna 78–83 skall Inter-American Investment Corporation, Black Sea Trade and Development Bank och Central American Bank for Economic Integration betraktas som multilaterala utvecklingsbanker.

4.2   Behandling

| 19. | Utan att det påverkar punkterna 20 och 21 skall exponeringar mot multilaterala utvecklingsbanker behandlas på samma sätt som exponeringar mot institut i enlighet med punkterna 29–32. Förmånsbehandling av kortfristiga exponeringar som anges i punkterna 31, 32 och 37 skall inte tillämpas. |
| --- | --- |

19.

Utan att det påverkar punkterna 20 och 21 skall exponeringar mot multilaterala utvecklingsbanker behandlas på samma sätt som exponeringar mot institut i enlighet med punkterna 29–32. Förmånsbehandling av kortfristiga exponeringar som anges i punkterna 31, 32 och 37 skall inte tillämpas.

| 20. | Exponeringar mot följande multilaterala utvecklingsbanker skall åsättas 0 % riskvikt:






  a) | Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling. |
| --- | --- | --- |

20.

Exponeringar mot följande multilaterala utvecklingsbanker skall åsättas 0 % riskvikt:

a)

Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling.

| b) | Internationella finansieringsbolaget (IFC). |
| --- | --- |

b)

Internationella finansieringsbolaget (IFC).

| c) | Interamerikanska utvecklingsbanken. |
| --- | --- |

c)

Interamerikanska utvecklingsbanken.

| d) | Asiatiska utvecklingsbanken. |
| --- | --- |

d)

Asiatiska utvecklingsbanken.

| e) | Afrikanska utvecklingsbanken. |
| --- | --- |

e)

Afrikanska utvecklingsbanken.

| f) | Europarådets utvecklingsbank. |
| --- | --- |

f)

Europarådets utvecklingsbank.

| g) | Nordiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

g)

Nordiska investeringsbanken.

| h) | Karibiska utvecklingsbanken. |
| --- | --- |

h)

Karibiska utvecklingsbanken.

| i) | Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. |
| --- | --- |

i)

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.

| j) | Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

j)

Europeiska investeringsbanken.

| k) | Europeiska investeringsfonden. |
| --- | --- |

k)

Europeiska investeringsfonden.

| l) | Organisationen för multilaterala investeringsgarantier. |
| --- | --- |

l)

Organisationen för multilaterala investeringsgarantier.

| 21. | En andel av kapitalet i Europeiska investeringsfonden som tecknats men inte betalts skall åsättas riskvikt 20 %. |
| --- | --- |

21.

En andel av kapitalet i Europeiska investeringsfonden som tecknats men inte betalts skall åsättas riskvikt 20 %.

5.   EXPONERINGAR MOT INTERNATIONELLA ORGANISATIONER

| 22. | Exponeringar mot följande internationella organisationer skall åsättas 0 % riskvikt:






  a) | Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- | --- |

22.

Exponeringar mot följande internationella organisationer skall åsättas 0 % riskvikt:

a)

Europeiska gemenskapen.

| b) | Internationella valutafonden. |
| --- | --- |

b)

Internationella valutafonden.

| c) | Banken för internationell betalningsutjämning (BIS). |
| --- | --- |

c)

Banken för internationell betalningsutjämning (BIS).

6.   EXPONERINGAR MOT INSTITUT

6.1   Behandling

| 23. | En av de två metoder som beskrivs i punkterna 26–27 och 29–32 skall tillämpas vid fastställande av riskvikt för exponeringar mot institut. |
| --- | --- |

23.

En av de två metoder som beskrivs i punkterna 26–27 och 29–32 skall tillämpas vid fastställande av riskvikt för exponeringar mot institut.

| 24. | Utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i punkterna 23–39 skall exponeringar mot finansiella institut som har auktoriserats av, och som övervakas av, de behöriga myndigheter som är ansvariga för tillståndsgivning och tillsyn över kreditinstitut och som omfattas av stabilitetskrav som motsvarar de krav som tillämpas på kreditinstitut ges samma riskvikt som exponeringar mot institut. |
| --- | --- |

24.

Utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i punkterna 23–39 skall exponeringar mot finansiella institut som har auktoriserats av, och som övervakas av, de behöriga myndigheter som är ansvariga för tillståndsgivning och tillsyn över kreditinstitut och som omfattas av stabilitetskrav som motsvarar de krav som tillämpas på kreditinstitut ges samma riskvikt som exponeringar mot institut.

6.2   Lägsta riskvikt för exponeringar mot institut utan rating

| 25. | Exponeringar mot institut utan rating skall inte åsättas en riskvikt som är lägre än den riskvikt som ges till exponeringar mot dess nationella regering. |
| --- | --- |

25.

Exponeringar mot institut utan rating skall inte åsättas en riskvikt som är lägre än den riskvikt som ges till exponeringar mot dess nationella regering.

6.3   Metod baserad på hemstatens riskvikt

| 26. | Exponeringar mot institut skall åsättas en riskvikt som motsvarar det kreditkvalitetssteg som exponeringar mot den stat enligt vars rätt institutet är etablerat åsätts enligt tabell 3. |
| --- | --- |

26.

Exponeringar mot institut skall åsättas en riskvikt som motsvarar det kreditkvalitetssteg som exponeringar mot den stat enligt vars rätt institutet är etablerat åsätts enligt tabell 3.

Tabell 3

| Kreditkvalitetssteg för hemstaten | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskvikt för exponering | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kreditkvalitetssteg för hemstaten

1

2

3

4

5

6

Riskvikt för exponering

20 %

50 %

100 %

100 %

100 %

150 %

| 27. | För exponeringar mot institut som är etablerade i stater utan rating skall riskvikten inte vara mer än 100 %. |
| --- | --- |

27.

För exponeringar mot institut som är etablerade i stater utan rating skall riskvikten inte vara mer än 100 %.

| 28. | Exponeringar mot institut med en ursprunglig effektiv löptid på tre månader eller mindre skall åsättas riskvikt 20 %. |
| --- | --- |

28.

Exponeringar mot institut med en ursprunglig effektiv löptid på tre månader eller mindre skall åsättas riskvikt 20 %.

6.4   Kreditbetygsbaserad metod

| 29. | Exponeringar mot institut med en ursprunglig effektiv löptid på mer än tre månader, för vilka det föreligger ett kreditbetyg som tilldelats av ett utsett ratinginstitut, skall ges riskvikt enligt tabell 4 varvid de valbara ratinginstitutens kreditbetyg rangordnas av de behöriga myndigheterna enligt en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet. |
| --- | --- |

29.

Exponeringar mot institut med en ursprunglig effektiv löptid på mer än tre månader, för vilka det föreligger ett kreditbetyg som tilldelats av ett utsett ratinginstitut, skall ges riskvikt enligt tabell 4 varvid de valbara ratinginstitutens kreditbetyg rangordnas av de behöriga myndigheterna enligt en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet.

Tabell 4

| Kreditkvalitetssteg | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskvikt | 20 % | 50 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kreditkvalitetssteg

1

2

3

4

5

6

Riskvikt

20 %

50 %

50 %

100 %

100 %

150 %

| 30. | Exponeringar mot institut utan rating skall ges riskvikt 50 %. |
| --- | --- |

30.

Exponeringar mot institut utan rating skall ges riskvikt 50 %.

| 31. | Exponeringar mot ett institut med en ursprunglig effektiv löptid på tre månader eller mindre, för vilka det föreligger ett kreditbetyg som tilldelats av ett utsett ratinginstitut, skall åsättas riskvikt enligt tabell 4 varvid de valbara ratinginstitutens kreditbetyg rangordnas av de behöriga myndigheterna enligt en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet. |
| --- | --- |

31.

Exponeringar mot ett institut med en ursprunglig effektiv löptid på tre månader eller mindre, för vilka det föreligger ett kreditbetyg som tilldelats av ett utsett ratinginstitut, skall åsättas riskvikt enligt tabell 4 varvid de valbara ratinginstitutens kreditbetyg rangordnas av de behöriga myndigheterna enligt en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet.

Tabell 5

| Kreditkvalitetssteg | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskvikt | 20 % | 20 % | 20 % | 50 % | 50 % | 150 % |

Kreditkvalitetssteg

1

2

3

4

5

6

Riskvikt

20 %

20 %

20 %

50 %

50 %

150 %

| 32. | Exponeringar mot institutioner utan rating som har en ursprunglig effektiv löptid på tre månader eller mindre skall åsättas riskvikt 20 %. |
| --- | --- |

32.

Exponeringar mot institutioner utan rating som har en ursprunglig effektiv löptid på tre månader eller mindre skall åsättas riskvikt 20 %.

6.5   Förhållande till kortfristiga kreditvärderingar

| 33. | Om den metod som anges i punkterna 29–32 tillämpas på exponeringar mot institut skall förhållandet till särskilda kortfristiga värderingar vara följande: |
| --- | --- |

33.

Om den metod som anges i punkterna 29–32 tillämpas på exponeringar mot institut skall förhållandet till särskilda kortfristiga värderingar vara följande:

| 34. | Om det inte föreligger någon kortfristig värdering av exponeringen skall den allmänna förmånsbehandlingen för kortfristiga exponeringar i punkt 31 tillämpas på alla exponeringar mot institut med upp till tre månaders återstående löptid. |
| --- | --- |

34.

Om det inte föreligger någon kortfristig värdering av exponeringen skall den allmänna förmånsbehandlingen för kortfristiga exponeringar i punkt 31 tillämpas på alla exponeringar mot institut med upp till tre månaders återstående löptid.

| 35. | Om det föreligger en kortfristig värdering som utmynnar i ett kreditbetyg som leder till tillämpning av en mer förmånlig eller identisk riskvikt än tillämpning av den allmänna förmånsbehandlingen för kortfristiga exponeringar, som anges i punkt 31, skall den kortfristiga värderingen bara användas för den särskilda exponeringen. Andra kortfristiga exponeringar skall följa den allmänna förmånsbehandlingen för kortfristiga exponeringar, som anges i punkt 31. |
| --- | --- |

35.

Om det föreligger en kortfristig värdering som utmynnar i ett kreditbetyg som leder till tillämpning av en mer förmånlig eller identisk riskvikt än tillämpning av den allmänna förmånsbehandlingen för kortfristiga exponeringar, som anges i punkt 31, skall den kortfristiga värderingen bara användas för den särskilda exponeringen. Andra kortfristiga exponeringar skall följa den allmänna förmånsbehandlingen för kortfristiga exponeringar, som anges i punkt 31.

| 36. | Om det föreligger en kortfristig värdering och den värderingen leder till en mindre förmånlig riskvikt än om den allmänna förmånsbehandlingen för kortfristiga exponeringar, som anges i punkt 31, tillämpas skall inte den allmänna förmånsbehandlingen för kortfristiga exponeringar tillämpas och alla kortfristiga fordringar utan rating skall åsättas samma riskvikt som den som tilldelas genom den särskilda kortfristiga värderingen. |
| --- | --- |

36.

Om det föreligger en kortfristig värdering och den värderingen leder till en mindre förmånlig riskvikt än om den allmänna förmånsbehandlingen för kortfristiga exponeringar, som anges i punkt 31, tillämpas skall inte den allmänna förmånsbehandlingen för kortfristiga exponeringar tillämpas och alla kortfristiga fordringar utan rating skall åsättas samma riskvikt som den som tilldelas genom den särskilda kortfristiga värderingen.

6.6   Kortfristiga exponeringar i låntagarens nationella valuta

| 37. | Exponeringar mot institut som är uttryckta och refinansierade i den nationella valutan med en återstående löptid på tre månader eller mindre enligt båda de metoder som beskrivs i punkterna 26–27 och 29–32 kan, förutsatt att de behöriga myndigheterna givit sitt tillstånd, ges en riskvikt som är ett steg mindre förmånlig än den förmånliga riskvikt som i enlighet med punkterna 4 och 5 ges till exponeringar mot den egna nationella regeringen. |
| --- | --- |

37.

Exponeringar mot institut som är uttryckta och refinansierade i den nationella valutan med en återstående löptid på tre månader eller mindre enligt båda de metoder som beskrivs i punkterna 26–27 och 29–32 kan, förutsatt att de behöriga myndigheterna givit sitt tillstånd, ges en riskvikt som är ett steg mindre förmånlig än den förmånliga riskvikt som i enlighet med punkterna 4 och 5 ges till exponeringar mot den egna nationella regeringen.

| 38. | Inga exponeringar, som är uttryckta och refinansierade i låntagarens nationella valuta, med en återstående löptid på tre månader eller mindre skall ges en riskvikt mindre än 20 %. |
| --- | --- |

38.

Inga exponeringar, som är uttryckta och refinansierade i låntagarens nationella valuta, med en återstående löptid på tre månader eller mindre skall ges en riskvikt mindre än 20 %.

6.7   Placeringar i instrument som kan räknas in i kapitalbasen

| 39. | Placeringar i av andra institut utgivna aktier eller andra instrument som kan räknas in i kapitalbasen skall ha riskvikten 100 %, om positionen inte har dragits av från kapitalbasen. |
| --- | --- |

39.

Placeringar i av andra institut utgivna aktier eller andra instrument som kan räknas in i kapitalbasen skall ha riskvikten 100 %, om positionen inte har dragits av från kapitalbasen.

6.8   Minimireserver som krävs av ECB

| 40. | Om en exponering mot ett kreditinstitut är i form av minimireserver som krävs av ECB eller av en medlemsstats centralbank som kreditinstitutet skall vara skyldigt att inneha kan medlemsstaterna tillåta åsättande av den riskvikt som skulle åsättas exponeringar mot vederbörande medlemsstats centralbank förutsatt att






  a) | reserverna innehas i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 av den 12 september 2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (1) eller en senare ersättningsförordning eller i enlighet med nationella krav i alla materiella hänseenden som är likvärdiga med den förordningen, och |
| --- | --- | --- |

40.

Om en exponering mot ett kreditinstitut är i form av minimireserver som krävs av ECB eller av en medlemsstats centralbank som kreditinstitutet skall vara skyldigt att inneha kan medlemsstaterna tillåta åsättande av den riskvikt som skulle åsättas exponeringar mot vederbörande medlemsstats centralbank förutsatt att

a)

reserverna innehas i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 av den 12 september 2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (1) eller en senare ersättningsförordning eller i enlighet med nationella krav i alla materiella hänseenden som är likvärdiga med den förordningen, och

| b) | vid konkurs eller insolvens för det institut där reserverna förvaras återbetalas till fullo i tid till kreditinstitutet och inte disponeras för att reglera andra av institutets åtaganden. |
| --- | --- |

b)

vid konkurs eller insolvens för det institut där reserverna förvaras återbetalas till fullo i tid till kreditinstitutet och inte disponeras för att reglera andra av institutets åtaganden.

7.   EXPONERINGAR MOT FÖRETAG

7.1   Behandling

| 41. | Exponeringar, för vilka det föreligger en kreditvärdering från ett utsett ratinginstitut, skall åsättas riskvikt enligt nedanstående tabell varvid de valbara ratinginstitutens kreditvärderingar rangordnas av de behöriga myndigheterna på en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet. |
| --- | --- |

41.

Exponeringar, för vilka det föreligger en kreditvärdering från ett utsett ratinginstitut, skall åsättas riskvikt enligt nedanstående tabell varvid de valbara ratinginstitutens kreditvärderingar rangordnas av de behöriga myndigheterna på en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet.

Tabell 6

| Kreditkvalitetssteg | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskvikt | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

Kreditkvalitetssteg

1

2

3

4

5

6

Riskvikt

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

| 42. | Exponeringar för vilka ingen sådan kreditvärdering finns tillgänglig skall åsättas 100 % riskvikt eller den egna nationella regeringens riskvikt, varvid det högsta värdet skall ges. |
| --- | --- |

42.

Exponeringar för vilka ingen sådan kreditvärdering finns tillgänglig skall åsättas 100 % riskvikt eller den egna nationella regeringens riskvikt, varvid det högsta värdet skall ges.

8.   HUSHÅLLSEXPONERING

| 43. | Exponeringar som uppfyller kriterierna i artikel 79.2 skall åsättas riskvikt 75 %. |
| --- | --- |

43.

Exponeringar som uppfyller kriterierna i artikel 79.2 skall åsättas riskvikt 75 %.

9.   EXPONERINGAR SOM ÄR SÄKRADE GENOM FAST EGENDOM

| 44. | Utan att det påverkar punkterna 45–60 skall exponeringar som säkrats fullt ut genom fast egendom ges riskvikt 100 %. |
| --- | --- |

44.

Utan att det påverkar punkterna 45–60 skall exponeringar som säkrats fullt ut genom fast egendom ges riskvikt 100 %.

9.1   Exponeringar som är säkrade genom panträtt i bostadsfastighet

| 45. | Exponeringar eller någon del av en exponering som enligt de behöriga myndigheternas bedömning är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet, som är eller skall bli bebodd eller uthyrd av ägaren eller den verklige ägaren när det gäller privata investeringsföretag, skall ges riskvikt 35 %. |
| --- | --- |

45.

Exponeringar eller någon del av en exponering som enligt de behöriga myndigheternas bedömning är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet, som är eller skall bli bebodd eller uthyrd av ägaren eller den verklige ägaren när det gäller privata investeringsföretag, skall ges riskvikt 35 %.

| 46. | Exponeringar som enligt de behöriga myndigheternas bedömning är fullt ut säkrade genom aktier i sådana finska bostadsaktiebolag som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll skall, i fall då bostäderna är eller skall bli bebodda eller uthyrda av ägaren, åsättas riskvikt 35 %. |
| --- | --- |

46.

Exponeringar som enligt de behöriga myndigheternas bedömning är fullt ut säkrade genom aktier i sådana finska bostadsaktiebolag som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll skall, i fall då bostäderna är eller skall bli bebodda eller uthyrda av ägaren, åsättas riskvikt 35 %.

| 47. | Exponeringar mot en hyresgäst som avser transaktioner med fastighetsleasing i fråga om bostadsfastighet där kreditinstitutet är uthyraren och hyresgästen har rätt att köpa, skall ges riskvikt 35 % förutsatt att de behöriga myndigheterna är övertygade om att kreditinstitutets exponering är fullt ut säkrad genom ägande till fastigheten. |
| --- | --- |

47.

Exponeringar mot en hyresgäst som avser transaktioner med fastighetsleasing i fråga om bostadsfastighet där kreditinstitutet är uthyraren och hyresgästen har rätt att köpa, skall ges riskvikt 35 % förutsatt att de behöriga myndigheterna är övertygade om att kreditinstitutets exponering är fullt ut säkrad genom ägande till fastigheten.

| 48. | De berörda myndigheterna skall vid tillämpning av punkterna 45–47 anse bedömningskraven uppfyllda endast om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Fastighetens värde påverkas inte i väsentlig mån av gäldenärens kreditkvalitet. Detta krav utesluter inte situationer när rent makroekonomiska faktorer påverkar både fastighetens värde och låntagarens utförande av sina förpliktelser. |
| --- | --- | --- |

48.

De berörda myndigheterna skall vid tillämpning av punkterna 45–47 anse bedömningskraven uppfyllda endast om följande villkor är uppfyllda:

a)

Fastighetens värde påverkas inte i väsentlig mån av gäldenärens kreditkvalitet. Detta krav utesluter inte situationer när rent makroekonomiska faktorer påverkar både fastighetens värde och låntagarens utförande av sina förpliktelser.

| b) | Låntagarens risk påverkas inte i väsentlig mån av den underliggande fastighetens eller projektets resultat, utan snarare av låntagarens underliggande förmåga att återbetala skulden från andra källor. Återbetalningen av krediten beror därför inte i väsentlig grad av betalningsflöden som härrör från den underliggande fastighet som ställts som säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Låntagarens risk påverkas inte i väsentlig mån av den underliggande fastighetens eller projektets resultat, utan snarare av låntagarens underliggande förmåga att återbetala skulden från andra källor. Återbetalningen av krediten beror därför inte i väsentlig grad av betalningsflöden som härrör från den underliggande fastighet som ställts som säkerhet.

| c) | Minimikraven i punkt 8 i del 2 i bilaga VIII, och värderingsreglerna i punkterna 62–65 i del 3 i bilaga VIII är uppfyllda. |
| --- | --- |

c)

Minimikraven i punkt 8 i del 2 i bilaga VIII, och värderingsreglerna i punkterna 62–65 i del 3 i bilaga VIII är uppfyllda.

| d) | Fastighetens värde överstiger exponeringen med avsevärd marginal. |
| --- | --- |

d)

Fastighetens värde överstiger exponeringen med avsevärd marginal.

| 49. | De behöriga myndigheterna får göra undantag från villkoret i punkt 48 b för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet som är belägen inom deras territorium om de har belägg för att en välutvecklad och sedan länge etablerad marknad för bostadsfastigheter finns inom deras territorium med förlustnivåer som är tillräckligt låga för att motivera en sådan behandling. |
| --- | --- |

49.

De behöriga myndigheterna får göra undantag från villkoret i punkt 48 b för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet som är belägen inom deras territorium om de har belägg för att en välutvecklad och sedan länge etablerad marknad för bostadsfastigheter finns inom deras territorium med förlustnivåer som är tillräckligt låga för att motivera en sådan behandling.

| 50. | Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utnyttjar möjligheten i punkt 49 får de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat tillåta sina kreditinstitut att åsätta riskvikt 35 % för sådana exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet. |
| --- | --- |

50.

Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utnyttjar möjligheten i punkt 49 får de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat tillåta sina kreditinstitut att åsätta riskvikt 35 % för sådana exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i bostadsfastighet.

9.2   Exponeringar som är säkrade genom panträtt i kommersiella fastigheter

| 51. | De behöriga myndigheterna får själva besluta om exponeringar eller någon del av en exponering, som enligt deras bedömning är fullt ut säkrade genom panträtt i kontor eller andra kommersiella fastigheter som är belägna inom deras territorium, kan ges riskvikt 50 %. |
| --- | --- |

51.

De behöriga myndigheterna får själva besluta om exponeringar eller någon del av en exponering, som enligt deras bedömning är fullt ut säkrade genom panträtt i kontor eller andra kommersiella fastigheter som är belägna inom deras territorium, kan ges riskvikt 50 %.

| 52. | De behöriga myndigheterna får själva besluta om exponeringar som enligt deras bedömning är fullt ut säkrade genom aktier i sådana finska bostadsaktiebolag som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll kan ges riskvikt 50 % om dessa aktier avser kontor eller andra kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

52.

De behöriga myndigheterna får själva besluta om exponeringar som enligt deras bedömning är fullt ut säkrade genom aktier i sådana finska bostadsaktiebolag som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll kan ges riskvikt 50 % om dessa aktier avser kontor eller andra kommersiella fastigheter.

| 53. | De behöriga myndigheterna får själva besluta om exponeringar med avseende på avtal om leasing av fast egendom som gäller kontorslokaler eller andra kommersiella fastigheter som är belägna inom deras territorier och som innebär att kreditinstitutet är uthyraren och hyresgästen har rätt att köpa dem kan åsättas riskvikt 50 %, förutsatt att kreditinstitutets exponering, enligt dess egen bedömning är fullt ut säkrad genom ägande till fastigheten. |
| --- | --- |

53.

De behöriga myndigheterna får själva besluta om exponeringar med avseende på avtal om leasing av fast egendom som gäller kontorslokaler eller andra kommersiella fastigheter som är belägna inom deras territorier och som innebär att kreditinstitutet är uthyraren och hyresgästen har rätt att köpa dem kan åsättas riskvikt 50 %, förutsatt att kreditinstitutets exponering, enligt dess egen bedömning är fullt ut säkrad genom ägande till fastigheten.

| 54. | För att punkterna 51–53 skall kunna tillämpas måste följande villkor vara uppfyllda:






  a) | Fastighetens värde får inte i väsentlig mån påverkas av gäldenärens kreditkvalitet. Detta krav utesluter inte situationer när rent makroekonomiska faktorer påverkar både fastighetens värde och låntagarens utförande av sina förpliktelser. |
| --- | --- | --- |

54.

För att punkterna 51–53 skall kunna tillämpas måste följande villkor vara uppfyllda:

a)

Fastighetens värde får inte i väsentlig mån påverkas av gäldenärens kreditkvalitet. Detta krav utesluter inte situationer när rent makroekonomiska faktorer påverkar både fastighetens värde och låntagarens utförande av sina förpliktelser.

| b) | Låntagarens risk får inte i väsentlig mån påverkas av den underliggande fastighetens eller projektets resultat, utan snarare av låntagarens underliggande kapacitet att återbetala skulden från andra källor. Återbetalningen av krediten som sådan får inte i väsentlig mån påverkas av betalningsflöden som genererats av den underliggande fastigheten som ställts som säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Låntagarens risk får inte i väsentlig mån påverkas av den underliggande fastighetens eller projektets resultat, utan snarare av låntagarens underliggande kapacitet att återbetala skulden från andra källor. Återbetalningen av krediten som sådan får inte i väsentlig mån påverkas av betalningsflöden som genererats av den underliggande fastigheten som ställts som säkerhet.

| c) | Minimikraven i punkt 8 i del 2 i bilaga VIII och värderingsreglerna i punkterna 62–65 i del 3 i bilaga VIII är uppfyllda. |
| --- | --- |

c)

Minimikraven i punkt 8 i del 2 i bilaga VIII och värderingsreglerna i punkterna 62–65 i del 3 i bilaga VIII är uppfyllda.

| 55. | 50 % riskvikt skall åsättas den del av lånet som inte överstiger en gräns som beräknas enligt ett av följande villkor:






  a) | 50 % av ifrågavarande fastighets marknadsvärde. |
| --- | --- | --- |

55.

50 % riskvikt skall åsättas den del av lånet som inte överstiger en gräns som beräknas enligt ett av följande villkor:

a)

50 % av ifrågavarande fastighets marknadsvärde.

| b) | 50 % av fastighetens marknadsvärde eller 60 % av pantlånevärdet, beroende på vilket av dem som är lägst, i de medlemsstater som har infört strikta kriterier för bedömning av pantlånevärdet genom lagar eller andra föreskrifter. |
| --- | --- |

b)

50 % av fastighetens marknadsvärde eller 60 % av pantlånevärdet, beroende på vilket av dem som är lägst, i de medlemsstater som har infört strikta kriterier för bedömning av pantlånevärdet genom lagar eller andra föreskrifter.

| 56. | 100 % riskvikt skall åsättas den del av lånet som överstiger de gränser som fastställs i punkt 55. |
| --- | --- |

56.

100 % riskvikt skall åsättas den del av lånet som överstiger de gränser som fastställs i punkt 55.

| 57. | Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utnyttjar möjligheten i punkterna 51–53 får de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat tillåta sina kreditinstitut att ge riskvikt 50 % för sådana exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

57.

Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utnyttjar möjligheten i punkterna 51–53 får de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat tillåta sina kreditinstitut att ge riskvikt 50 % för sådana exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i kommersiella fastigheter.

| 58. | De behöriga myndigheterna får göra undantag från villkoret i punkt 54 b för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i kommersiella fastigheter som är belägna inom deras territorium om de har bevis för att en välutvecklad och sedan länge etablerad marknad för kommersiella fastigheter finns inom deras territorium med förlustnivåer som inte överstiger följande gränser:






  a) | Förluster från utlåning där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter på upp till 50 % av marknadsvärdet (eller i tillämpliga fall 60 % av pantlånevärdet om detta värde är lägre) överstiger inte under något år 0,3 % av de utestående lånen där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter under ett visst år. |
| --- | --- | --- |

58.

De behöriga myndigheterna får göra undantag från villkoret i punkt 54 b för exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i kommersiella fastigheter som är belägna inom deras territorium om de har bevis för att en välutvecklad och sedan länge etablerad marknad för kommersiella fastigheter finns inom deras territorium med förlustnivåer som inte överstiger följande gränser:

a)

Förluster från utlåning där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter på upp till 50 % av marknadsvärdet (eller i tillämpliga fall 60 % av pantlånevärdet om detta värde är lägre) överstiger inte under något år 0,3 % av de utestående lånen där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter under ett visst år.

| b) | De totala förlusterna från utlåning där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter får inte överskrida 0,5 % av de utestående lånen där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter under något år. |
| --- | --- |

b)

De totala förlusterna från utlåning där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter får inte överskrida 0,5 % av de utestående lånen där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter under något år.

| 59. | Om någon av gränserna i punkt 58 inte iakttas ett visst år skall rätten att använda punkt 58 upphöra och villkoret i punkt 54 b skall tillämpas till dess villkoren i punkt 58 är uppfyllda ett påföljande år. |
| --- | --- |

59.

Om någon av gränserna i punkt 58 inte iakttas ett visst år skall rätten att använda punkt 58 upphöra och villkoret i punkt 54 b skall tillämpas till dess villkoren i punkt 58 är uppfyllda ett påföljande år.

| 60. | Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utnyttjar möjligheten i punkt 58 får de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat tillåta sina kreditinstitut att åsätta riskvikt 50 % för sådana exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

60.

Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat utnyttjar möjligheten i punkt 58 får de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat tillåta sina kreditinstitut att åsätta riskvikt 50 % för sådana exponeringar som är fullt ut säkrade genom panträtt i kommersiella fastigheter.

10.   OREGLERADE POSTER

| 61. | Utan att det påverkar bestämmelserna i punkterna 62–65 skall den andel av någon post som är utan säkerhet och som är oreglerad sedan mer än 90 dagar och som ligger över den tröskel som fastställts av de behöriga myndigheterna och som avspeglar en rimlig risknivå åsättas följande riskvikt:






  a) | 150 % om värderegleringarna är mindre än 20 % av den andel av exponeringen som är utan säkerhet före avdrag för värderegleringen. |
| --- | --- | --- |

61.

Utan att det påverkar bestämmelserna i punkterna 62–65 skall den andel av någon post som är utan säkerhet och som är oreglerad sedan mer än 90 dagar och som ligger över den tröskel som fastställts av de behöriga myndigheterna och som avspeglar en rimlig risknivå åsättas följande riskvikt:

a)

150 % om värderegleringarna är mindre än 20 % av den andel av exponeringen som är utan säkerhet före avdrag för värderegleringen.

| b) | 100 % om värderegleringarna är minst 20 % av den andel av exponeringen som är utan säkerhet före avdrag för värderegleringen. |
| --- | --- |

b)

100 % om värderegleringarna är minst 20 % av den andel av exponeringen som är utan säkerhet före avdrag för värderegleringen.

| 62. | För definition av den andel av den förfallna posten som är utan säkerhet skall sådana säkerheter och garantier beaktas som godkänns för kreditriskreducerande ändamål. |
| --- | --- |

62.

För definition av den andel av den förfallna posten som är utan säkerhet skall sådana säkerheter och garantier beaktas som godkänns för kreditriskreducerande ändamål.

| 63. | Om en oreglerad post täcks fullt ut genom andra slag av säkerheter än de som får användas för kreditriskreducering och värderegleringen uppgår till minst 15 % av exponeringsvärdet före avdrag för värderegleringen, får dock de behöriga myndigheterna åsätta 100 % riskvikt på grundval av strikta operativa kriterier som syftar till att garantera att säkerheterna är av god kvalitet. |
| --- | --- |

63.

Om en oreglerad post täcks fullt ut genom andra slag av säkerheter än de som får användas för kreditriskreducering och värderegleringen uppgår till minst 15 % av exponeringsvärdet före avdrag för värderegleringen, får dock de behöriga myndigheterna åsätta 100 % riskvikt på grundval av strikta operativa kriterier som syftar till att garantera att säkerheterna är av god kvalitet.

| 64. | De exponeringar som anges i punkterna 45–50 skall ges riskvikt 100 % efter avdrag av värderegleringarna om de är oreglerade sedan mer än 90 dagar. Om värderegleringarna är minst 20 % av exponeringarna före avdrag för värderegleringar får de behöriga myndigheterna själva besluta om den riskvikt som skall åsättas den återstående exponeringen skall minskas till 50 %. |
| --- | --- |

64.

De exponeringar som anges i punkterna 45–50 skall ges riskvikt 100 % efter avdrag av värderegleringarna om de är oreglerade sedan mer än 90 dagar. Om värderegleringarna är minst 20 % av exponeringarna före avdrag för värderegleringar får de behöriga myndigheterna själva besluta om den riskvikt som skall åsättas den återstående exponeringen skall minskas till 50 %.

| 65. | De exponeringar som anges i punkterna 51–60 skall åsättas riskvikt 100 % om de är oreglerade sedan mer än 90 dagar. |
| --- | --- |

65.

De exponeringar som anges i punkterna 51–60 skall åsättas riskvikt 100 % om de är oreglerade sedan mer än 90 dagar.

11.   HÖGRISKPOSTER

| 66. | Det behöriga myndigheterna kan själva besluta om exponeringar i samband med särskilt höga risker såsom investeringar i venture-capitalföretag och andra former av riskkapitalengagemang skall ges riskvikt 150 %. |
| --- | --- |

66.

Det behöriga myndigheterna kan själva besluta om exponeringar i samband med särskilt höga risker såsom investeringar i venture-capitalföretag och andra former av riskkapitalengagemang skall ges riskvikt 150 %.

| 67. | De behöriga myndigheterna kan tillåta att ej oreglerade poster som åsatts 150 % riskvikt enligt bestämmelserna i denna del och för vilka värderegleringar har fastställts åsätts följande riskvikt:






  a) | 100 % om värderegleringarna är minst 20 % av exponeringens värde före avdrag för värderegleringar. |
| --- | --- | --- |

67.

De behöriga myndigheterna kan tillåta att ej oreglerade poster som åsatts 150 % riskvikt enligt bestämmelserna i denna del och för vilka värderegleringar har fastställts åsätts följande riskvikt:

a)

100 % om värderegleringarna är minst 20 % av exponeringens värde före avdrag för värderegleringar.

| b) | 50 % om värderegleringarna är minst 50 % av exponeringens värde före avdrag för värderegleringar. |
| --- | --- |

b)

50 % om värderegleringarna är minst 50 % av exponeringens värde före avdrag för värderegleringar.

12.   EXPONERINGAR I FORM AV TÄCKTA OBLIGATIONER

| 68. | Med ”täckta obligationer” avses obligationer enligt definitionen i artikel 22.4 i direktiv 85/611/EEG med säkerhet i någon av följande tillgångar:






  a) | Exponeringar mot eller garanterade av nationella regeringar, centralbanker, offentliga organ, regionala regeringar och lokala myndigheter i EU. |
| --- | --- | --- |

68.

Med ”täckta obligationer” avses obligationer enligt definitionen i artikel 22.4 i direktiv 85/611/EEG med säkerhet i någon av följande tillgångar:

a)

Exponeringar mot eller garanterade av nationella regeringar, centralbanker, offentliga organ, regionala regeringar och lokala myndigheter i EU.

| b) | Exponeringar mot eller garanterade av nationella regeringar och centralbanker utanför EU, multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer som uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt denna bilaga samt exponeringar mot eller garanterade av offentliga organ, regionala regeringar och lokala myndigheter utanför EU som getts riskvikt som exponeringar mot institut eller nationella regeringar och centralbanker enligt punkterna 8, 9, 14 eller 15 och som uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt denna bilaga samt exponeringar enligt denna punkt som åtminstone uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 2 i enlighet med denna bilaga, förutsatt att de inte överstiger 20 % av det nominella beloppet av de emitterande institutens utestående täckta obligationer. |
| --- | --- |

b)

Exponeringar mot eller garanterade av nationella regeringar och centralbanker utanför EU, multilaterala utvecklingsbanker och internationella organisationer som uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt denna bilaga samt exponeringar mot eller garanterade av offentliga organ, regionala regeringar och lokala myndigheter utanför EU som getts riskvikt som exponeringar mot institut eller nationella regeringar och centralbanker enligt punkterna 8, 9, 14 eller 15 och som uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt denna bilaga samt exponeringar enligt denna punkt som åtminstone uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 2 i enlighet med denna bilaga, förutsatt att de inte överstiger 20 % av det nominella beloppet av de emitterande institutens utestående täckta obligationer.

| c) | Exponeringar mot institut som uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt denna bilaga. Den totala exponeringen av detta slag får inte överstiga 15 % av det nominella beloppet av det emitterande kreditinstitutets utestående täckta obligationer. Exponeringar som uppstår på grund av överföring och förvaltning av gäldenärernas betalningar eller behållning efter likvidation för lån med fastighetspant till innehavarna av täckta obligationer omfattas inte av femtonprocentsgränsen. Exponeringar gentemot kreditinstitut i EU med en löptid av högst 100 dagar skall inte omfattas av kraven för steg 1, men dessa institut måste åtminstone uppfylla kraven för kreditkvalitetssteg 2 enligt denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Exponeringar mot institut som uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt denna bilaga. Den totala exponeringen av detta slag får inte överstiga 15 % av det nominella beloppet av det emitterande kreditinstitutets utestående täckta obligationer. Exponeringar som uppstår på grund av överföring och förvaltning av gäldenärernas betalningar eller behållning efter likvidation för lån med fastighetspant till innehavarna av täckta obligationer omfattas inte av femtonprocentsgränsen. Exponeringar gentemot kreditinstitut i EU med en löptid av högst 100 dagar skall inte omfattas av kraven för steg 1, men dessa institut måste åtminstone uppfylla kraven för kreditkvalitetssteg 2 enligt denna bilaga.

| d) | Lån mot säkerhet i bostadsfastighet eller aktier i finska bostadsaktiebolag enligt punkt 46 upp till det lägsta nominella beloppet av panträtterna tillsammans med eventuella panträtter med bättre rätt och 80 % av värdet av de intecknade fastigheterna; eller i bättre rangordnade andelar utfärdade av franska Fonds Communs de Créances eller av likvärdiga organ för värdepapperisering som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat om värdepapperisering av exponeringar i bostadsfastigheter, förutsatt att minst 90 % av tillgångarna i sådana Fonds Communs de Créances eller i likvärdiga organ för värdepapperisering som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat är sammansatta med förstarangs panträtt tillsammans med eventuella panter med bättre rätt upp till det lägsta nominella belopp som förfaller enligt andelarna, det nominella beloppet av panträtterna och 80 % av värdet av de intecknade fastigheterna och andelarna uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt denna bilaga om sådana andelar inte överskrider 20 % av de intecknade fastigheterna.
  Exponeringar som uppstår på grund av överföring och förvaltning av gäldenärernas betalningar eller behållning efter likvidation för lån mot säkerhet i bättre rangordnade andelar av intecknade fastigheter eller räntebärande värdepapper skall inte tas med i beräkningen av nittioprocentsgränsen. |
| --- | --- |

d)

Lån mot säkerhet i bostadsfastighet eller aktier i finska bostadsaktiebolag enligt punkt 46 upp till det lägsta nominella beloppet av panträtterna tillsammans med eventuella panträtter med bättre rätt och 80 % av värdet av de intecknade fastigheterna; eller i bättre rangordnade andelar utfärdade av franska Fonds Communs de Créances eller av likvärdiga organ för värdepapperisering som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat om värdepapperisering av exponeringar i bostadsfastigheter, förutsatt att minst 90 % av tillgångarna i sådana Fonds Communs de Créances eller i likvärdiga organ för värdepapperisering som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat är sammansatta med förstarangs panträtt tillsammans med eventuella panter med bättre rätt upp till det lägsta nominella belopp som förfaller enligt andelarna, det nominella beloppet av panträtterna och 80 % av värdet av de intecknade fastigheterna och andelarna uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt denna bilaga om sådana andelar inte överskrider 20 % av de intecknade fastigheterna.

Exponeringar som uppstår på grund av överföring och förvaltning av gäldenärernas betalningar eller behållning efter likvidation för lån mot säkerhet i bättre rangordnade andelar av intecknade fastigheter eller räntebärande värdepapper skall inte tas med i beräkningen av nittioprocentsgränsen.

| e) | Lån mot säkerhet i kommersiella fastigheter eller genom aktier i finska bostadsaktiebolag enligt punkt 52 upp till det lägsta nominella beloppet av panträtterna tillsammans med eventuella panter med bättre rätt och 60 % av värdet av de intecknade fastigheterna eller i bättre rangordnade andelar utfärdade av franska Fonds Communs de Créances eller av likvärdiga organ för värdepapperisering som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat om värdepapperisering av exponeringar i bostadsfastigheter, förutsatt att minst 90 % av tillgångarna i sådana Fonds Communs de Créances eller i likvärdiga organ för värdepapperisering som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat är sammansatta med förstarangs panträtt tillsammans med eventuella panter med bättre rätt upp till det lägsta nominella belopp som förfaller enligt andelarna, det nominella beloppet av panträtterna och 60 % av värdet av de intecknade fastigheterna och andelarna uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt denna bilaga om sådana andelar inte överskrider 20 % av de intecknade fastigheterna. De behöriga myndigheterna får godkänna lån mot säkerhet i kommersiella fastigheter där belåningsgraden överskrider 60 %, upp till maximalt 70 %, om värdet av de totala tillgångar som ställts som säkerhet för de täckta obligationerna överstiger det nominella utestående beloppet på den täckta obligationen med minst 10 % och obligationsinnehavarnas fordran uppfyller de krav på rättslig förutsebarhet som anges i bilaga VIII. Obligationsinnehavarnas fordran måste prioriteras före alla andra fordringar på den ställda säkerheten.
  Exponeringar som uppstår på grund av överföring och förvaltning av betalningar från gäldenärerna eller behållning efter likvidation för lån mot säkerhet i bättre rangordnade andelar av intecknade fastigheter eller räntebärande värdepapper skall inte tas med i beräkningen av nittioprocentsgränsen. |
| --- | --- |

e)

Lån mot säkerhet i kommersiella fastigheter eller genom aktier i finska bostadsaktiebolag enligt punkt 52 upp till det lägsta nominella beloppet av panträtterna tillsammans med eventuella panter med bättre rätt och 60 % av värdet av de intecknade fastigheterna eller i bättre rangordnade andelar utfärdade av franska Fonds Communs de Créances eller av likvärdiga organ för värdepapperisering som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat om värdepapperisering av exponeringar i bostadsfastigheter, förutsatt att minst 90 % av tillgångarna i sådana Fonds Communs de Créances eller i likvärdiga organ för värdepapperisering som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat är sammansatta med förstarangs panträtt tillsammans med eventuella panter med bättre rätt upp till det lägsta nominella belopp som förfaller enligt andelarna, det nominella beloppet av panträtterna och 60 % av värdet av de intecknade fastigheterna och andelarna uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt denna bilaga om sådana andelar inte överskrider 20 % av de intecknade fastigheterna. De behöriga myndigheterna får godkänna lån mot säkerhet i kommersiella fastigheter där belåningsgraden överskrider 60 %, upp till maximalt 70 %, om värdet av de totala tillgångar som ställts som säkerhet för de täckta obligationerna överstiger det nominella utestående beloppet på den täckta obligationen med minst 10 % och obligationsinnehavarnas fordran uppfyller de krav på rättslig förutsebarhet som anges i bilaga VIII. Obligationsinnehavarnas fordran måste prioriteras före alla andra fordringar på den ställda säkerheten.

Exponeringar som uppstår på grund av överföring och förvaltning av betalningar från gäldenärerna eller behållning efter likvidation för lån mot säkerhet i bättre rangordnade andelar av intecknade fastigheter eller räntebärande värdepapper skall inte tas med i beräkningen av nittioprocentsgränsen.

| f) | Lån mot säkerhet i fartyg om panträtterna tillsammans med eventuella panträtt med bättre rätt uppgår till högst 60 % av värdet av det intecknade fartyget. |
| --- | --- |

f)

Lån mot säkerhet i fartyg om panträtterna tillsammans med eventuella panträtt med bättre rätt uppgår till högst 60 % av värdet av det intecknade fartyget.

För detta ändamål kan ”ställande av säkerhet” även inkludera situationer där de tillgångar som beskrivs i styckena a–f uteslutande i lag ägnas att skydda obligationsinnehavare mot förluster.

Fram till den 31 december 2010 är tjugoprocentsgränsen för bättre rangordnade andelar utfärdade av franska Fonds Communs de Créances eller av likvärdiga organ för värdepapperisering som anges i styckena d och e inte tillämpliga, förutsatt att dessa bättre rangordnade andelar har en kreditvärdering från ett utsett ratinginstitut som är den mest fördelaktiga kategorin av kreditvärdering som gjorts av ratinginstitutet för täckta obligationer. Före slutet av perioden skall avvikelsen ses över och som konsekvens av en sådan översyn kan kommissionen vid behov förlänga denna period i enlighet med det förfarande som anges i artikel 151.2 med eller utan en ytterligare översynsklausul.

Fram till den 31 december 2010 kan talet 60 % som anges i stycke f ersättas med 70 %. Före slutet av denna period skall denna avvikelse ses över och som konsekvens av en sådan översyn kan kommissionen vid behov förlänga denna period i enlighet med det förfarande som anges i artikel 151.2 med eller utan en ytterligare översynsklausul.

| 69. | Kreditinstitut skall när det gäller fastigheter som ställts som säkerhet för täckta obligationer uppfylla minimikraven under punkt 8 i del 2 i bilaga VIII och värderingsreglerna under punkterna 62–65 i del 3 i bilaga VIII. |
| --- | --- |

69.

Kreditinstitut skall när det gäller fastigheter som ställts som säkerhet för täckta obligationer uppfylla minimikraven under punkt 8 i del 2 i bilaga VIII och värderingsreglerna under punkterna 62–65 i del 3 i bilaga VIII.

| 70. | Utan hinder av punkterna 68–69 är täckta obligationer som motsvarar definitionen i artikel 22.4 i direktiv 85/611/EEG och som emitterats före den 31 december 2007 också berättigade till förmånsbehandling till och med förfallodagen. |
| --- | --- |

70.

Utan hinder av punkterna 68–69 är täckta obligationer som motsvarar definitionen i artikel 22.4 i direktiv 85/611/EEG och som emitterats före den 31 december 2007 också berättigade till förmånsbehandling till och med förfallodagen.

| 71. | Täckta obligationer skall åsättas riskvikt på grundval av den riskvikt som åsatts oprioriterade fordringar på det kreditinstitut som utfärdat dem. Riskvikterna skall ha följande samband:






  a) | Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikt 20 % skall den täckta obligationen åsättas riskvikt 10 %. |
| --- | --- | --- |

71.

Täckta obligationer skall åsättas riskvikt på grundval av den riskvikt som åsatts oprioriterade fordringar på det kreditinstitut som utfärdat dem. Riskvikterna skall ha följande samband:

a)

Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikt 20 % skall den täckta obligationen åsättas riskvikt 10 %.

| b) | Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikt 50 % skall den täckta obligationen åsättas riskvikt 20 %. |
| --- | --- |

b)

Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikt 50 % skall den täckta obligationen åsättas riskvikt 20 %.

| c) | Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikt 100 % skall den täckta obligationen åsättas riskvikt 50 %. |
| --- | --- |

c)

Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikt 100 % skall den täckta obligationen åsättas riskvikt 50 %.

| d) | Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikt 150 % skall den täckta obligationen åsättas riskvikt 100 %. |
| --- | --- |

d)

Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikt 150 % skall den täckta obligationen åsättas riskvikt 100 %.

13.   POSTER SOM UTGÖR POSITIONER I VÄRDEPAPPERISERING

| 72. | Riskvägda exponeringsbelopp för positioner i värdepapperisering skall fastställas enligt artiklarna 94–101. |
| --- | --- |

72.

Riskvägda exponeringsbelopp för positioner i värdepapperisering skall fastställas enligt artiklarna 94–101.

14.   KORTFRISTIGA EXPONERINGAR MOT INSTITUT OCH FÖRETAG

| 73. | Kortfristiga exponeringar mot institut eller företag, för vilka det föreligger en kreditvärdering från ett utsett ratinginstitut, skall åsättas riskvikt enligt tabell 7 nedan varvid de valbara ratinginstitutens kreditvärderingar rangordnas av de behöriga myndigheterna på en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet. |
| --- | --- |

73.

Kortfristiga exponeringar mot institut eller företag, för vilka det föreligger en kreditvärdering från ett utsett ratinginstitut, skall åsättas riskvikt enligt tabell 7 nedan varvid de valbara ratinginstitutens kreditvärderingar rangordnas av de behöriga myndigheterna på en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet.

Tabell 7

| Kreditkvalitetssteg | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskvikt | 20 % | 50 % | 100 % | 150 % | 150 % | 150 % |

Kreditkvalitetssteg

1

2

3

4

5

6

Riskvikt

20 %

50 %

100 %

150 %

150 %

150 %

15.   EXPONERINGAR MOT FÖRETAG FÖR KOLLEKTIVA INVESTERINGAR (FONDFÖRETAG)

| 74. | Utan att det påverkar punkterna 75–81 skall exponeringar mot företag för kollektiva investeringar (fondföretag) åsättas riskvikt 100 %. |
| --- | --- |

74.

Utan att det påverkar punkterna 75–81 skall exponeringar mot företag för kollektiva investeringar (fondföretag) åsättas riskvikt 100 %.

| 75. | Exponeringar mot fondföretag, för vilka det föreligger en kreditvärdering från ett utsett ratinginstitut, skall erhålla riskvikt enligt tabell 8 nedan varvid de valbara ratinginstitutens kreditvärderingar rangordnas av de behöriga myndigheterna på en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet. |
| --- | --- |

75.

Exponeringar mot fondföretag, för vilka det föreligger en kreditvärdering från ett utsett ratinginstitut, skall erhålla riskvikt enligt tabell 8 nedan varvid de valbara ratinginstitutens kreditvärderingar rangordnas av de behöriga myndigheterna på en sexgradig skala för värdering av kreditkvalitet.

Tabell 8

| Kreditkvalitetssteg | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskvikt | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

Kreditkvalitetssteg

1

2

3

4

5

6

Riskvikt

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

| 76. | Om de behöriga myndigheterna anser att en position i ett fondföretag är förenat med särskilt hög risk skall de kräva att den positionen ges riskvikt 150 %. |
| --- | --- |

76.

Om de behöriga myndigheterna anser att en position i ett fondföretag är förenat med särskilt hög risk skall de kräva att den positionen ges riskvikt 150 %.

| 77. | Kreditinstitut kan fastställa riskvikt för ett fondföretag enligt punkterna 79–81 om följande kriterier är uppfyllda:






  a) | Fondföretaget förvaltas av ett företag som står under tillsyn i en medlemsstat eller, efter godkännande av kreditinstitutets behöriga myndighet,






  i) | kan det förvaltas av ett företag som omfattas av tillsyn som anses motsvara de krav som anges i gemenskapslagstiftningen, och |
| --- | --- | --- | --- |

77.

Kreditinstitut kan fastställa riskvikt för ett fondföretag enligt punkterna 79–81 om följande kriterier är uppfyllda:

a)

Fondföretaget förvaltas av ett företag som står under tillsyn i en medlemsstat eller, efter godkännande av kreditinstitutets behöriga myndighet,

i)

kan det förvaltas av ett företag som omfattas av tillsyn som anses motsvara de krav som anges i gemenskapslagstiftningen, och

| ii) | samarbete mellan de behöriga myndigheterna är tillräckligt säkerställt. |
| --- | --- |

ii)

samarbete mellan de behöriga myndigheterna är tillräckligt säkerställt.

| b) | Fondföretagets prospekt eller motsvarande dokument innefattar






  i) | de kategorier av tillgångar som fondföretaget har tillstånd att investera i, och |
| --- | --- | --- |

b)

Fondföretagets prospekt eller motsvarande dokument innefattar

i)

de kategorier av tillgångar som fondföretaget har tillstånd att investera i, och

| ii) | om investeringsbegränsningar tillämpas, gränsvärdena i fråga och metoderna för att beräkna dem. |
| --- | --- |

ii)

om investeringsbegränsningar tillämpas, gränsvärdena i fråga och metoderna för att beräkna dem.

| c) | Fondföretagets verksamhet skall rapporteras minst en gång om året för att göra det möjligt att bedöma tillgångar och skulder, inkomster och verksamhet under rapporteringsperioden. |
| --- | --- |

c)

Fondföretagets verksamhet skall rapporteras minst en gång om året för att göra det möjligt att bedöma tillgångar och skulder, inkomster och verksamhet under rapporteringsperioden.

| 78. | Om en behörig myndighet godkänner ett fondföretag i ett tredje land enligt vad som anges i punkt 77 a kan en behörig myndighet i en annan medlemsstat utnyttja detta godkännande utan att göra en egen bedömning. |
| --- | --- |

78.

Om en behörig myndighet godkänner ett fondföretag i ett tredje land enligt vad som anges i punkt 77 a kan en behörig myndighet i en annan medlemsstat utnyttja detta godkännande utan att göra en egen bedömning.

| 79. | Om kreditinstitutet känner till fondföretagets underliggande exponeringar kan det gå igenom dessa underliggande exponeringar för att beräkna en genomsnittlig riskvikt för fondföretaget med hjälp av de metoder som anges i artikel 78–83. |
| --- | --- |

79.

Om kreditinstitutet känner till fondföretagets underliggande exponeringar kan det gå igenom dessa underliggande exponeringar för att beräkna en genomsnittlig riskvikt för fondföretaget med hjälp av de metoder som anges i artikel 78–83.

| 80. | Om kreditinstitutet inte känner till fondföretagets underliggande exponeringar får det beräkna en genomsnittlig riskvikt för fondföretaget enligt de metoder som anges i artiklarna 78–83 med beaktande av följande regler: det skall antas att företaget för kollektiva investeringar först investerar i exponeringsklasserna med de högsta kapitalkraven till dess att den maximala gräns som företagets regler medger för denna kategori är uppnådd, och att det därefter fortsätter att i fallande ordning investera i de efterföljande exponeringsklasserna till dess att den maximala totala investeringsgränsen är nådd. |
| --- | --- |

80.

Om kreditinstitutet inte känner till fondföretagets underliggande exponeringar får det beräkna en genomsnittlig riskvikt för fondföretaget enligt de metoder som anges i artiklarna 78–83 med beaktande av följande regler: det skall antas att företaget för kollektiva investeringar först investerar i exponeringsklasserna med de högsta kapitalkraven till dess att den maximala gräns som företagets regler medger för denna kategori är uppnådd, och att det därefter fortsätter att i fallande ordning investera i de efterföljande exponeringsklasserna till dess att den maximala totala investeringsgränsen är nådd.

| 81. | Kreditinstitut får använda sig av en tredje part för att enligt de metoder som anges i punkterna 79–80 beräkna och rapportera riskvikt för fondföretaget förutsatt att beräkningens och rapportens riktighet kan säkerställas tillfredsställande. |
| --- | --- |

81.

Kreditinstitut får använda sig av en tredje part för att enligt de metoder som anges i punkterna 79–80 beräkna och rapportera riskvikt för fondföretaget förutsatt att beräkningens och rapportens riktighet kan säkerställas tillfredsställande.

16.   ÖVRIGA POSTER

16.1   Behandling

| 82. | Materiella anläggningstillgångar i den mening som avses i artikel 4.10 i direktiv 86/635/EEG skall åsättas riskvikt 100 %. |
| --- | --- |

82.

Materiella anläggningstillgångar i den mening som avses i artikel 4.10 i direktiv 86/635/EEG skall åsättas riskvikt 100 %.

| 83. | Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter för vilka ett institut inte kan fastställa någon motpart enligt direktiv 86/635/EEG skall åsättas riskvikt 100 %. |
| --- | --- |

83.

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter för vilka ett institut inte kan fastställa någon motpart enligt direktiv 86/635/EEG skall åsättas riskvikt 100 %.

| 84. | Kontanta poster som håller på att uppbäras skall åsättas 20 % riskvikt. Kassabehållning och likvärdiga poster skall åsättas 0 % riskvikt. |
| --- | --- |

84.

Kontanta poster som håller på att uppbäras skall åsättas 20 % riskvikt. Kassabehållning och likvärdiga poster skall åsättas 0 % riskvikt.

| 85. | Medlemsstaterna får tillåta riskvikt 10 % för exponeringar mot institut som har specialiserat sig på verksamhet inom interbank- och statslånemarknader i hemlandet och som är föremål för ingående tillsyn av behöriga myndigheter, under förutsättning att det för sådana tillgångsposter, enligt den bedömning som hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter gör, finns fullgod säkerhet i form av poster som getts 0 % eller 20 % riskvikt och som av myndigheterna godtagits som betryggande säkerhet. |
| --- | --- |

85.

Medlemsstaterna får tillåta riskvikt 10 % för exponeringar mot institut som har specialiserat sig på verksamhet inom interbank- och statslånemarknader i hemlandet och som är föremål för ingående tillsyn av behöriga myndigheter, under förutsättning att det för sådana tillgångsposter, enligt den bedömning som hemmedlemsstaternas behöriga myndigheter gör, finns fullgod säkerhet i form av poster som getts 0 % eller 20 % riskvikt och som av myndigheterna godtagits som betryggande säkerhet.

| 86. | Innehav av aktier och andra delägarinstrument, såvitt de inte har dragits av från kapitalbasen, skall åsättas en riskvikt på minst 100 %. |
| --- | --- |

86.

Innehav av aktier och andra delägarinstrument, såvitt de inte har dragits av från kapitalbasen, skall åsättas en riskvikt på minst 100 %.

| 87. | Omyntat guld som förvaras i egna valv eller på tilldelad plats skall åsättas riskvikt 0 % i den utsträckning som institutet har förpliktelser i motsvarande form. |
| --- | --- |

87.

Omyntat guld som förvaras i egna valv eller på tilldelad plats skall åsättas riskvikt 0 % i den utsträckning som institutet har förpliktelser i motsvarande form.

| 88. | I fråga om avtal om försäljning och återköp och om rena terminsköp skall den riskvikt åsättas som hänför sig till tillgångarna i fråga, och inte de som gäller för motparten. |
| --- | --- |

88.

I fråga om avtal om försäljning och återköp och om rena terminsköp skall den riskvikt åsättas som hänför sig till tillgångarna i fråga, och inte de som gäller för motparten.

| 89. | Om ett kreditinstitut ger kreditriskskydd för ett antal exponeringar på villkor att det n-te fallissemanget bland exponeringarna skall utlösa betalning och att denna kredithändelse skall avsluta kontraktet skall den riskvikt åsättas som föreskrivs i artiklarna 94–101, förutsatt att produkten har en kreditvärdering av ett valbart ratinginstitut. Om någon sådan kreditvärdering inte föreligger skall riskvikten för exponeringarna i korgen summeras, exklusive n-1 exponeringar, upp till maximalt 1 250 % och multipliceras med det nominella skyddsbeloppet som ges genom kreditderivatet för att bestämma det riskvägda tillgångsbeloppet. De n-1 exponeringar som skall undantas från summeringen skall fastställas på basis av att de skall innefatta de exponeringar som ger upphov till ett lägre riskvägt exponeringsbelopp än det som gäller för de exponeringar som räknats in i summeringen. |
| --- | --- |

89.

Om ett kreditinstitut ger kreditriskskydd för ett antal exponeringar på villkor att det n-te fallissemanget bland exponeringarna skall utlösa betalning och att denna kredithändelse skall avsluta kontraktet skall den riskvikt åsättas som föreskrivs i artiklarna 94–101, förutsatt att produkten har en kreditvärdering av ett valbart ratinginstitut. Om någon sådan kreditvärdering inte föreligger skall riskvikten för exponeringarna i korgen summeras, exklusive n-1 exponeringar, upp till maximalt 1 250 % och multipliceras med det nominella skyddsbeloppet som ges genom kreditderivatet för att bestämma det riskvägda tillgångsbeloppet. De n-1 exponeringar som skall undantas från summeringen skall fastställas på basis av att de skall innefatta de exponeringar som ger upphov till ett lägre riskvägt exponeringsbelopp än det som gäller för de exponeringar som räknats in i summeringen.

Del 2 – Erkännande av ratinginstitut och inplacering av deras kreditbetyg

1.   METOD

1.1   Objektivitet

| 1. | De behöriga myndigheterna skall kontrollera att metoden för att tilldela kreditbetyg är strikt, systematisk, konsekvent och valideras på grundval av historiska erfarenheter. |
| --- | --- |

1.

De behöriga myndigheterna skall kontrollera att metoden för att tilldela kreditbetyg är strikt, systematisk, konsekvent och valideras på grundval av historiska erfarenheter.

1.2   Oberoende

| 2. | De behöriga myndigheterna skall kontrollera att metodiken inte är föremål för yttre politisk påverkan eller tvång, eller av ekonomiska påtryckningar som kan inverka på kreditvärderingen. |
| --- | --- |

2.

De behöriga myndigheterna skall kontrollera att metodiken inte är föremål för yttre politisk påverkan eller tvång, eller av ekonomiska påtryckningar som kan inverka på kreditvärderingen.

| 3. | De behöriga myndigheterna skall bedöma om ratinginstitutets metodik är oberoende med hänsyn till följande faktorer:






  a) | Ratinginstitutets ägar- och organisationsstruktur. |
| --- | --- | --- |

3.

De behöriga myndigheterna skall bedöma om ratinginstitutets metodik är oberoende med hänsyn till följande faktorer:

a)

Ratinginstitutets ägar- och organisationsstruktur.

| b) | Ratinginstitutets ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

b)

Ratinginstitutets ekonomiska resurser.

| c) | Ratinginstitutets personalstyrka och sakkunskap. |
| --- | --- |

c)

Ratinginstitutets personalstyrka och sakkunskap.

| d) | Ratinginstitutets företagsstyrning. |
| --- | --- |

d)

Ratinginstitutets företagsstyrning.

1.3   Fortlöpande översyn

| 4. | De behöriga myndigheterna skall verifiera att ratinginstitutens kreditvärderingar är föremål för fortlöpande översyn och beaktar förändringar av de finansiella villkoren. En översyn skall genomföras efter alla betydande händelser och minst varje år. |
| --- | --- |

4.

De behöriga myndigheterna skall verifiera att ratinginstitutens kreditvärderingar är föremål för fortlöpande översyn och beaktar förändringar av de finansiella villkoren. En översyn skall genomföras efter alla betydande händelser och minst varje år.

| 5. | Innan ratinginstituten erkänns skall de behöriga myndigheterna verifiera att värderingsmetoden för varje marknadssegment tas fram enligt standarder av följande slag:






  a) | Utfallstester måste ha företagits i minst ett år. |
| --- | --- | --- |

5.

Innan ratinginstituten erkänns skall de behöriga myndigheterna verifiera att värderingsmetoden för varje marknadssegment tas fram enligt standarder av följande slag:

a)

Utfallstester måste ha företagits i minst ett år.

| b) | De behöriga myndigheterna måste övervaka att ratinginstituten genomför översyner regelbundet. |
| --- | --- |

b)

De behöriga myndigheterna måste övervaka att ratinginstituten genomför översyner regelbundet.

| c) | De behöriga myndigheterna måste kunna kräva information från ett ratinginstitut om i vilken utsträckning det har varit i kontakt med den högsta ledningen i de enheter som det värderar. |
| --- | --- |

c)

De behöriga myndigheterna måste kunna kräva information från ett ratinginstitut om i vilken utsträckning det har varit i kontakt med den högsta ledningen i de enheter som det värderar.

| 6. | De behöriga myndigheterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att omgående få information från ratinginstituten om väsentliga förändringar av den metodik för tilldelning av kreditbetyg som instituten använder. |
| --- | --- |

6.

De behöriga myndigheterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att omgående få information från ratinginstituten om väsentliga förändringar av den metodik för tilldelning av kreditbetyg som instituten använder.

1.4   Öppenhet och information

| 7. | De behöriga myndigheterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att principerna för det ratinginstitutets metodik för tilldelning av kreditbetyg finns offentligt tillgängliga för att alla eventuella användare skall kunna avgöra om de bygger på rimliga grunder. |
| --- | --- |

7.

De behöriga myndigheterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att principerna för det ratinginstitutets metodik för tilldelning av kreditbetyg finns offentligt tillgängliga för att alla eventuella användare skall kunna avgöra om de bygger på rimliga grunder.

2.   ENSKILDA KREDITVÄRDERINGAR

2.1   Trovärdighet och marknadsacceptans

| 8. | De behöriga myndigheterna skall förvissa sig om att användarna på marknaden godtar ratinginstitutens enskilda kreditvärderingar som trovärdiga och tillförlitliga. |
| --- | --- |

8.

De behöriga myndigheterna skall förvissa sig om att användarna på marknaden godtar ratinginstitutens enskilda kreditvärderingar som trovärdiga och tillförlitliga.

| 9. | Trovärdigheten skall bedömas av de behöriga myndigheterna på grundval av faktorer av följande slag:






  a) | Ratinginstitutets marknadsandel. |
| --- | --- | --- |

9.

Trovärdigheten skall bedömas av de behöriga myndigheterna på grundval av faktorer av följande slag:

a)

Ratinginstitutets marknadsandel.

| b) | Ratinginstitutets inkomster och mer allmänt dess ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

b)

Ratinginstitutets inkomster och mer allmänt dess ekonomiska resurser.

| c) | Huruvida det förekommer någon prissättning på grundval av kreditbetygen. |
| --- | --- |

c)

Huruvida det förekommer någon prissättning på grundval av kreditbetygen.

| d) | Åtminstone två kreditinstitut använder ratinginstitutets individuella kreditvärdering för emittering av obligationer och/eller bedömning av kreditrisker. |
| --- | --- |

d)

Åtminstone två kreditinstitut använder ratinginstitutets individuella kreditvärdering för emittering av obligationer och/eller bedömning av kreditrisker.

2.2   Öppenhet och information

| 10. | De behöriga myndigheterna skall verifiera att de enskilda kreditvärderingar finns tillgängliga på likvärdiga villkor åtminstone för alla kreditinstitut som har ett berättigat intresse av dessa. |
| --- | --- |

10.

De behöriga myndigheterna skall verifiera att de enskilda kreditvärderingar finns tillgängliga på likvärdiga villkor åtminstone för alla kreditinstitut som har ett berättigat intresse av dessa.

| 11. | De behöriga myndigheterna skall särskilt verifiera att enskilda kreditvärderingar finns tillgängliga för icke-nationella parter på likvärdiga villkor som för nationella kreditinstitut som har berättigat intresse av dessa enskilda kreditvärderingar. |
| --- | --- |

11.

De behöriga myndigheterna skall särskilt verifiera att enskilda kreditvärderingar finns tillgängliga för icke-nationella parter på likvärdiga villkor som för nationella kreditinstitut som har berättigat intresse av dessa enskilda kreditvärderingar.

3.   INPLACERING

| 12. | För att skilja mellan de relativa risknivåer som uttrycks genom varje kreditbetyg skall de behöriga myndigheterna beakta kvantitativa faktorer såsom den långfristiga andelen fallissemang när det gäller alla poster som getts samma kreditvärdering. När det gäller nyligen etablerade ratinginstitut och sådana som inte har hunnit registrera uppgifter om fallissemang under någon längre tid skall de behöriga myndigheterna begära att det ratinginstitutet uppskattar den långfristiga andelen fallissemang när det gäller alla poster som getts samma kreditbetyg. |
| --- | --- |

12.

För att skilja mellan de relativa risknivåer som uttrycks genom varje kreditbetyg skall de behöriga myndigheterna beakta kvantitativa faktorer såsom den långfristiga andelen fallissemang när det gäller alla poster som getts samma kreditvärdering. När det gäller nyligen etablerade ratinginstitut och sådana som inte har hunnit registrera uppgifter om fallissemang under någon längre tid skall de behöriga myndigheterna begära att det ratinginstitutet uppskattar den långfristiga andelen fallissemang när det gäller alla poster som getts samma kreditbetyg.

| 13. | För att skilja mellan de relativa risknivåer som uttrycks genom varje kreditbetyg skall de behöriga myndigheterna beakta kvalitativa faktorer såsom den emittentgrupp som ratinginstitutet täcker, den kreditbetygsskala som ratinginstitutet tillämpar, varje kreditbetygs betydelse och det ratinginstitutets definition av fallissemang. |
| --- | --- |

13.

För att skilja mellan de relativa risknivåer som uttrycks genom varje kreditbetyg skall de behöriga myndigheterna beakta kvalitativa faktorer såsom den emittentgrupp som ratinginstitutet täcker, den kreditbetygsskala som ratinginstitutet tillämpar, varje kreditbetygs betydelse och det ratinginstitutets definition av fallissemang.

| 14. | De behöriga myndigheterna skall jämföra andelen fallissemang för varje kreditbetyg från ett enskilt ratinginstitut och ställa den i förhållande till ett referensvärde som bygger på den andel fallissemang som andra ratinginstitut registrerat för en emittentpopulation som de behöriga myndigheterna anser ligga på en likvärdig kreditrisknivå. |
| --- | --- |

14.

De behöriga myndigheterna skall jämföra andelen fallissemang för varje kreditbetyg från ett enskilt ratinginstitut och ställa den i förhållande till ett referensvärde som bygger på den andel fallissemang som andra ratinginstitut registrerat för en emittentpopulation som de behöriga myndigheterna anser ligga på en likvärdig kreditrisknivå.

| 15. | Om de behöriga myndigheterna anser att andelen registrerade fallissemang när det gäller ett enskilt ratinginstituts kreditbetyg är avsevärt och systematiskt högre än referensvärdet skall de behöriga myndigheterna placera ratinginstitutets kreditbetyg på ett steg i kreditkvalitetsskalan som innebär högre risk. |
| --- | --- |

15.

Om de behöriga myndigheterna anser att andelen registrerade fallissemang när det gäller ett enskilt ratinginstituts kreditbetyg är avsevärt och systematiskt högre än referensvärdet skall de behöriga myndigheterna placera ratinginstitutets kreditbetyg på ett steg i kreditkvalitetsskalan som innebär högre risk.

| 16. | När de behöriga myndigheterna har höjt den tilldelade riskvikten för ett visst kreditbetyg från ett enskilt ratinginstitut får de, om ratinginstitutet visar att andelen fallissemang när det gäller det aktuella kreditbetyget inte längre är väsentligt och systematiskt högre än referensvärdet, besluta att åter placera ratinginstitutets kreditbetyg på det ursprungliga steget i kreditkvalitetsskalan. |
| --- | --- |

16.

När de behöriga myndigheterna har höjt den tilldelade riskvikten för ett visst kreditbetyg från ett enskilt ratinginstitut får de, om ratinginstitutet visar att andelen fallissemang när det gäller det aktuella kreditbetyget inte längre är väsentligt och systematiskt högre än referensvärdet, besluta att åter placera ratinginstitutets kreditbetyg på det ursprungliga steget i kreditkvalitetsskalan.

Del 3 – Användning av ratinginstituts kreditvärderingar för att fastställa riskvikt

1.   BEHANDLING

| 1. | Ett kreditinstitut kan utse ett eller flera valbara ratinginstitut för att fastställa den riskvikt som skall åsättas tillgångsposter och poster utanför balansräkningen. |
| --- | --- |

1.

Ett kreditinstitut kan utse ett eller flera valbara ratinginstitut för att fastställa den riskvikt som skall åsättas tillgångsposter och poster utanför balansräkningen.

| 2. | Ett kreditinstitut som beslutar att använda kreditvärderingar från ett valbart ratinginstitut för en viss kategori poster måste använda dessa kreditvärderingar genomgående för alla exponeringar som tillhör denna kategori. |
| --- | --- |

2.

Ett kreditinstitut som beslutar att använda kreditvärderingar från ett valbart ratinginstitut för en viss kategori poster måste använda dessa kreditvärderingar genomgående för alla exponeringar som tillhör denna kategori.

| 3. | Ett kreditinstitut som beslutar att använda de kreditvärderingar från ett ratinginstitut måste använda dem fortlöpande och konsekvent. |
| --- | --- |

3.

Ett kreditinstitut som beslutar att använda de kreditvärderingar från ett ratinginstitut måste använda dem fortlöpande och konsekvent.

| 4. | Ett kreditinstitut får bara använda kreditvärderingar från ratinginstitut som beaktar alla belopp, dvs. både kapital- och räntebelopp, som det har fordringar på. |
| --- | --- |

4.

Ett kreditinstitut får bara använda kreditvärderingar från ratinginstitut som beaktar alla belopp, dvs. både kapital- och räntebelopp, som det har fordringar på.

| 5. | Om det bara finns en kreditvärdering tillgänglig från ett utsett ratinginstitut för en post skall den kreditvärderingen användas för att fastställa riskvikt för den posten. |
| --- | --- |

5.

Om det bara finns en kreditvärdering tillgänglig från ett utsett ratinginstitut för en post skall den kreditvärderingen användas för att fastställa riskvikt för den posten.

| 6. | Om det finns två kreditvärderingar tillgängliga från utsedda ratinginstitut och de ger två olika riskvikter för en post skall den högre riskvikten tillämpas. |
| --- | --- |

6.

Om det finns två kreditvärderingar tillgängliga från utsedda ratinginstitut och de ger två olika riskvikter för en post skall den högre riskvikten tillämpas.

| 7. | Om fler än två kreditvärderingar finns tillgängliga från utsedda ratinginstitut för en post skall de båda värderingarna som ger lägst riskvikt beaktas. Om de två lägsta riskvikterna skiljer sig åt skall den högre av dessa åsättas. Om de två lägsta riskvikterna är samma skall den riskvikten åsättas. |
| --- | --- |

7.

Om fler än två kreditvärderingar finns tillgängliga från utsedda ratinginstitut för en post skall de båda värderingarna som ger lägst riskvikt beaktas. Om de två lägsta riskvikterna skiljer sig åt skall den högre av dessa åsättas. Om de två lägsta riskvikterna är samma skall den riskvikten åsättas.

2.   KREDITVÄRDERINGAR AV EMITTENTER OCH EMISSIONER

| 8. | Om det föreligger en kreditvärdering för ett särskilt emissionsprogram eller facilitet som posten som utgör exponeringen tillhör, skall denna kreditvärdering användas för att fastställa den riskvikt som skall åsättas denna post. |
| --- | --- |

8.

Om det föreligger en kreditvärdering för ett särskilt emissionsprogram eller facilitet som posten som utgör exponeringen tillhör, skall denna kreditvärdering användas för att fastställa den riskvikt som skall åsättas denna post.

| 9. | Om det inte föreligger någon direkt tillämplig kreditvärdering för en viss post, men däremot en kreditvärdering för ett specifikt emissionsprogram eller facilitet som posten som utgör exponeringen inte tillhör, eller om det finns en allmän kreditvärdering för emittenten skall den kreditvärderingen användas om den resulterar i en högre riskvikt än vad som annars vore fallet eller om den resulterar i en lägre riskvikt och den berörda exponeringen rankas jämsides eller före i alla avseenden i förhållande till emissionsprogrammet, faciliteten eller till oprioriterade fordringar på emittenten. |
| --- | --- |

9.

Om det inte föreligger någon direkt tillämplig kreditvärdering för en viss post, men däremot en kreditvärdering för ett specifikt emissionsprogram eller facilitet som posten som utgör exponeringen inte tillhör, eller om det finns en allmän kreditvärdering för emittenten skall den kreditvärderingen användas om den resulterar i en högre riskvikt än vad som annars vore fallet eller om den resulterar i en lägre riskvikt och den berörda exponeringen rankas jämsides eller före i alla avseenden i förhållande till emissionsprogrammet, faciliteten eller till oprioriterade fordringar på emittenten.

| 10. | Punkterna 8 och 9 skall inte hindra tillämpningen av punkterna 68–71 i del 1. |
| --- | --- |

10.

Punkterna 8 och 9 skall inte hindra tillämpningen av punkterna 68–71 i del 1.

| 11. | Kreditvärderingar för emittenter inom en företagsgrupp får inte användas som kreditvärdering för en annan emittent inom samma företagsgrupp. |
| --- | --- |

11.

Kreditvärderingar för emittenter inom en företagsgrupp får inte användas som kreditvärdering för en annan emittent inom samma företagsgrupp.

3.   LÅNGFRISTIGA OCH KORTFRISTIGA KREDITVÄRDERINGAR

| 12. | Kortfristiga kreditvärderingar får bara användas för kortfristiga tillgångar och poster utanför balansräkningen som utgör exponeringar mot institut och företag. |
| --- | --- |

12.

Kortfristiga kreditvärderingar får bara användas för kortfristiga tillgångar och poster utanför balansräkningen som utgör exponeringar mot institut och företag.

| 13. | En kortfristig kreditvärdering skall bara tillämpas på den post som den avser, och den skall inte användas för att härleda riskvikt för andra poster. |
| --- | --- |

13.

En kortfristig kreditvärdering skall bara tillämpas på den post som den avser, och den skall inte användas för att härleda riskvikt för andra poster.

| 14. | Om en facilitet med kortfristig kreditvärdering åsätts riskvikten 150 % skall, utan hinder av punkt 13, alla exponeringar utan rating och säkerhet mot den gäldenären oberoende av om de är kortfristiga eller långfristiga, också åsättas 150 % riskvikt. |
| --- | --- |

14.

Om en facilitet med kortfristig kreditvärdering åsätts riskvikten 150 % skall, utan hinder av punkt 13, alla exponeringar utan rating och säkerhet mot den gäldenären oberoende av om de är kortfristiga eller långfristiga, också åsättas 150 % riskvikt.

| 15. | Om en kortfristig facilitet åsätts 50 % riskvikt skall, utan hinder av punkt 13, ingen kortfristig exponering utan säkerhet åsättas en riskvikt som är lägre än 100 %. |
| --- | --- |

15.

Om en kortfristig facilitet åsätts 50 % riskvikt skall, utan hinder av punkt 13, ingen kortfristig exponering utan säkerhet åsättas en riskvikt som är lägre än 100 %.

4.   POSTER I NATIONELL OCH UTLÄNDSK VALUTA

| 16. | En kreditvärdering som avser en post som är tecknad i gäldenärens nationella valuta kan inte användas för att härleda riskvikt för en annan exponering mot samma gäldenär som är tecknad i utländsk valuta. |
| --- | --- |

16.

En kreditvärdering som avser en post som är tecknad i gäldenärens nationella valuta kan inte användas för att härleda riskvikt för en annan exponering mot samma gäldenär som är tecknad i utländsk valuta.

| 17. | Om en exponering uppstår genom ett kreditinstituts deltagande i ett lån som har utvidgats av en multilateral utvecklingsbank vars status som prioriterad borgenär är erkänd på marknaden kan de behöriga myndigheterna, utan hinder av punkt 16, tillåta att kreditvärderingen av posten i gäldenärens nationella valuta används för att fastställa riskvikt. |
| --- | --- |

17.

Om en exponering uppstår genom ett kreditinstituts deltagande i ett lån som har utvidgats av en multilateral utvecklingsbank vars status som prioriterad borgenär är erkänd på marknaden kan de behöriga myndigheterna, utan hinder av punkt 16, tillåta att kreditvärderingen av posten i gäldenärens nationella valuta används för att fastställa riskvikt.

---

(1)  EUT L 250, 2.10.2003, s. 10.

BILAGA VII

INTERNMETODEN

Del 1 – Riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp

1.   BERÄKNING AV RISKVÄGDA EXPONERINGSBELOPP FÖR KREDITRISK

| 1. | Såvida inte något annat anges skall riskparametrarna PD, LGD och löptid (M) fastställas enligt del 2 och exponeringsvärdet skall fastställas enligt del 3. |
| --- | --- |

1.

Såvida inte något annat anges skall riskparametrarna PD, LGD och löptid (M) fastställas enligt del 2 och exponeringsvärdet skall fastställas enligt del 3.

| 2. | Det riskvägda exponeringsbeloppet för varje exponering skall beräknas enligt följande formler: |
| --- | --- |

2.

Det riskvägda exponeringsbeloppet för varje exponering skall beräknas enligt följande formler:

1.1   Riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker

| 3. | Om inte annat följer av punkterna 5–9 skall de riskvägda exponeringsbeloppen för exponeringar mot företag, kreditinstitut, nationella regeringar och centralbanker beräknas enligt följande formler:
  Korrelation (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]
  Löptidsfaktor (b) = (0.11852 – 0.05478 * ln(PD))2

  Riskvikt (RW) = (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – )) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD * (1 – 1,5 * b) -1 * (1 + (M – 2,5) * b) * 12,5 * 1,06
  N(x) betecknar den kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpvariabel (dvs. sannolikheten för att en normalfördelad slumpvariabel med medelvärdet noll och variansen ett är mindre än eller lika med x). Gz betecknar den inversa kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpvariabel (dvs. variabeln har ett värde x som är sådant att N(x) = z).
  För PD = 0, skall RW vara: 0
  För PD = 1:






  — | I fråga om fallissemang där kreditinstituten tillämpar LGD-värdena enligt punkt 8 i del 2, skall RW vara: 0; |
| --- | --- | --- |

3.

Om inte annat följer av punkterna 5–9 skall de riskvägda exponeringsbeloppen för exponeringar mot företag, kreditinstitut, nationella regeringar och centralbanker beräknas enligt följande formler:

Korrelation (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]

Löptidsfaktor (b) = (0.11852 – 0.05478 * ln(PD))2

Riskvikt (RW) = (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – )) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD * (1 – 1,5 * b) -1 * (1 + (M – 2,5) * b) * 12,5 * 1,06

N(x) betecknar den kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpvariabel (dvs. sannolikheten för att en normalfördelad slumpvariabel med medelvärdet noll och variansen ett är mindre än eller lika med x). Gz betecknar den inversa kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpvariabel (dvs. variabeln har ett värde x som är sådant att N(x) = z).

För PD = 0, skall RW vara: 0

För PD = 1:

—

I fråga om fallissemang där kreditinstituten tillämpar LGD-värdena enligt punkt 8 i del 2, skall RW vara: 0;

| — | I fråga om fallissemang där kreditinstituten tillämpar egna skattningar av LGD-värden skall RW vara Max{0, 12.5 *(LGD-ELBE)}; |
| --- | --- |

—

I fråga om fallissemang där kreditinstituten tillämpar egna skattningar av LGD-värden skall RW vara Max{0, 12.5 *(LGD-ELBE)};

där ELBE skall vara kreditinstitutets bästa skattning av den förväntade förlusten för den fallerade exponeringen enligt punkt 80 i del 4.

Riskvägt exponeringsbelopp = RW * exponeringsbelopp

| 4. | De riskvägda exponeringsbeloppen för exponeringar som uppfyller kraven i punkt 29 i del 1 och punkt 22 i del 2 av bilaga VIII får justeras enligt följande formel:
  Riskvägt exponeringsbelopp = RW * exponeringsvärde * (0,15 + 160*PDpp)
  där
  PDpp = PD-värdet för tillhandahållaren av kreditriskskyddet.
  RW skall beräknas med den tillämpliga riskviktsformeln i punkt 3 för den skyddade exponeringen, gäldenärens PD-värde och LGD-värdet för en jämförbar direkt exponering mot tillhandahållaren av kreditriskskyddet. Löptidsfaktorn b skall beräknas med det PD-värde som är lägst av skyddstillhandahållarens och gäldenärens. |
| --- | --- |

4.

De riskvägda exponeringsbeloppen för exponeringar som uppfyller kraven i punkt 29 i del 1 och punkt 22 i del 2 av bilaga VIII får justeras enligt följande formel:

Riskvägt exponeringsbelopp = RW * exponeringsvärde * (0,15 + 160*PDpp)

där

PDpp = PD-värdet för tillhandahållaren av kreditriskskyddet.

RW skall beräknas med den tillämpliga riskviktsformeln i punkt 3 för den skyddade exponeringen, gäldenärens PD-värde och LGD-värdet för en jämförbar direkt exponering mot tillhandahållaren av kreditriskskyddet. Löptidsfaktorn b skall beräknas med det PD-värde som är lägst av skyddstillhandahållarens och gäldenärens.

| 5. | När det gäller exponeringar mot företag där den totala årliga försäljningen för den koncern som företaget tillhör inte överstiger 50 000 000 euro får kreditinstituten använda följande korrelationsformel för beräkning av riskvikt för exponeringar mot företag. I denna formel uttrycks S som total omsättning per år i miljoner euro med 5 000 000 euro ≤ S ≤ 50 000 000 euro. Rapporterad omsättning som understiger 5 000 000 euro skall behandlas som om den motsvarade 5 000 000 euro. När det gäller en grupp av förvärvade fordringar skall den totala årliga omsättningen vara ett vägt genomsnitt av gruppens enskilda exponeringar.
  Korrelation (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]– 0,04 * (1 – ( S – 5)/45)
  Kreditinstituten skall ersätta total omsättning per år med koncernens totala tillgångar om den totala omsättningen per år inte är ett lämpligt mått på företagets storlek och totala tillgångar är ett lämpligare mått än total omsättning per år. |
| --- | --- |

5.

När det gäller exponeringar mot företag där den totala årliga försäljningen för den koncern som företaget tillhör inte överstiger 50 000 000 euro får kreditinstituten använda följande korrelationsformel för beräkning av riskvikt för exponeringar mot företag. I denna formel uttrycks S som total omsättning per år i miljoner euro med 5 000 000 euro ≤ S ≤ 50 000 000 euro. Rapporterad omsättning som understiger 5 000 000 euro skall behandlas som om den motsvarade 5 000 000 euro. När det gäller en grupp av förvärvade fordringar skall den totala årliga omsättningen vara ett vägt genomsnitt av gruppens enskilda exponeringar.

Korrelation (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]– 0,04 * (1 – ( S – 5)/45)

Kreditinstituten skall ersätta total omsättning per år med koncernens totala tillgångar om den totala omsättningen per år inte är ett lämpligt mått på företagets storlek och totala tillgångar är ett lämpligare mått än total omsättning per år.

| 6. | För exponeringar som utgör specialutlåning och där kreditinstitutet inte kan visa att dess PD-skattningar uppfyller minimikraven i del 4 skall riskvikt ges enligt tabell 1.
  Tabell 1










  Resterande löptid | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mindre än 2,5 år | 50 % | 70 % | 11 % | 250 % | 0 % |
| Lika med eller mer än 2,5 år | 70 % | 90 % | 115 % | 250 % | 0 % |

6.

För exponeringar som utgör specialutlåning och där kreditinstitutet inte kan visa att dess PD-skattningar uppfyller minimikraven i del 4 skall riskvikt ges enligt tabell 1.

Tabell 1

Resterande löptid

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Mindre än 2,5 år

50 %

70 %

11 %

250 %

0 %

Lika med eller mer än 2,5 år

70 %

90 %

115 %

250 %

0 %

De behöriga myndigheterna får tillåta att ett kreditinstitut genomgående åsätter förmånliga riskvikter på 50 % till exponeringar i kategori 1 och 70 % till exponeringar i kategori 2 förutsatt att kreditinstitutets krav för att bevilja krediter och kraven med avseende på andra riskpåverkande faktorer framstår som högt ställda för den aktuella kategorin.

När kreditinstituten åsätter exponeringar som utgör specialutlåning riskvikt skall de beakta följande faktorer: finansiell styrka, politiskt och rättsligt klimat, transaktionernas och/eller tillgångarnas särdrag, de medverkande och utvecklande parternas styrka, däribland eventuella inkomster från offentliga och privata partnerskap och förekomsten av säkerheter.

| 7. | För sina förvärvade företagsfordringar skall kreditinstitut uppfylla minimikraven i del 4 punkterna 105–109. I fråga om förvärvade företagsfordringar som dessutom uppfyller villkoren i punkt 14, och där det skulle vara onödigt betungande för ett kreditinstitut att tillämpa standarder för riskbedömning för exponeringar mot företag enligt del 4, får standarder för riskbedömning för hushållsexponeringar enligt del 4 användas. |
| --- | --- |

7.

För sina förvärvade företagsfordringar skall kreditinstitut uppfylla minimikraven i del 4 punkterna 105–109. I fråga om förvärvade företagsfordringar som dessutom uppfyller villkoren i punkt 14, och där det skulle vara onödigt betungande för ett kreditinstitut att tillämpa standarder för riskbedömning för exponeringar mot företag enligt del 4, får standarder för riskbedömning för hushållsexponeringar enligt del 4 användas.

| 8. | I fråga om förvärvade företagsfordringar gäller att sådana åtgärder i form av återbetalningsbara prisavdrag, säkerheter eller partiella garantier som ger ett förstaförlustskydd med avseende på fallissemang, utspädning eller bådadera, får behandlas som förstaförlustpositioner vid tillämpning av internmetoden på värdepapperisering. |
| --- | --- |

8.

I fråga om förvärvade företagsfordringar gäller att sådana åtgärder i form av återbetalningsbara prisavdrag, säkerheter eller partiella garantier som ger ett förstaförlustskydd med avseende på fallissemang, utspädning eller bådadera, får behandlas som förstaförlustpositioner vid tillämpning av internmetoden på värdepapperisering.

| 9. | Om ett kreditinstitut ger kreditriskskydd för ett antal exponeringar på villkor att det n-te fallissemanget bland exponeringarna skall utlösa betalning och att denna kredithändelse skall avsluta kontraktet skall den riskvikt användas som föreskrivs i artiklarna 94–101, förutsatt att produkten har en kreditvärdering av ett godtagbart ratinginstitut. Om någon sådan kreditvärdering inte föreligger skall riskvikten för exponeringarna i korgen summeras, exklusive n-1 exponeringar, där summan av det förväntade förlustbeloppet multiplicerat med 12,5 och det riskvägda exponeringsbeloppet inte skall överstiga det nominella beloppet på det skydd som ges av kreditderivatet multiplicerat med 12,5. De n-1 exponeringar som skall undantas från summeringen skall fastställas på basis av att de skall innefatta de exponeringar som ger upphov till ett lägre riskvägt exponeringsbelopp än det som gäller för någon av de exponeringar som räknats in i summeringen. |
| --- | --- |

9.

Om ett kreditinstitut ger kreditriskskydd för ett antal exponeringar på villkor att det n-te fallissemanget bland exponeringarna skall utlösa betalning och att denna kredithändelse skall avsluta kontraktet skall den riskvikt användas som föreskrivs i artiklarna 94–101, förutsatt att produkten har en kreditvärdering av ett godtagbart ratinginstitut. Om någon sådan kreditvärdering inte föreligger skall riskvikten för exponeringarna i korgen summeras, exklusive n-1 exponeringar, där summan av det förväntade förlustbeloppet multiplicerat med 12,5 och det riskvägda exponeringsbeloppet inte skall överstiga det nominella beloppet på det skydd som ges av kreditderivatet multiplicerat med 12,5. De n-1 exponeringar som skall undantas från summeringen skall fastställas på basis av att de skall innefatta de exponeringar som ger upphov till ett lägre riskvägt exponeringsbelopp än det som gäller för någon av de exponeringar som räknats in i summeringen.

1.2   Riskvägda exponeringsbelopp för hushållsexponeringar

| 10. | Om inte annat följer av punkterna 12 och 13 skall riskvägda exponeringsbelopp för hushållsexponeringar beräknas enligt följande formler:
  Korrelation (R) = 0,03 × (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35)) + 0,16 * [1 –(1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35))]
  Riskvikt (RW):
  (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – R)) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD) * 12,5 * 1,06
  N(x) betecknar den kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpvariabel (dvs. sannolikheten för att en normalfördelad slumpvariabel med medelvärdet noll och variansen ett är mindre än eller lika med x). betecknar den inversa kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpvariabel (dvs. variabeln har ett värde x som är sådant att = z).
  För PD = 1 (fallerad exponering) skall RW vara Max{0, 12.5 *(LGD-ELBE)}
  där ELBE skall vara kreditinstitutets bästa skattning av den förväntade förlusten för den fallerade exponeringen enligt punkt 80 i del 4 i denna bilaga.
  Riskvägt exponeringsbelopp = RW * exponeringsbelopp |
| --- | --- |

10.

Om inte annat följer av punkterna 12 och 13 skall riskvägda exponeringsbelopp för hushållsexponeringar beräknas enligt följande formler:

Korrelation (R) = 0,03 × (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35)) + 0,16 * [1 –(1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35))]

Riskvikt (RW):

(LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – R)) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD) * 12,5 * 1,06

N(x) betecknar den kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpvariabel (dvs. sannolikheten för att en normalfördelad slumpvariabel med medelvärdet noll och variansen ett är mindre än eller lika med x). betecknar den inversa kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpvariabel (dvs. variabeln har ett värde x som är sådant att = z).

För PD = 1 (fallerad exponering) skall RW vara Max{0, 12.5 *(LGD-ELBE)}

där ELBE skall vara kreditinstitutets bästa skattning av den förväntade förlusten för den fallerade exponeringen enligt punkt 80 i del 4 i denna bilaga.

Riskvägt exponeringsbelopp = RW * exponeringsbelopp

| 11. | Riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar mot små och medelstora juridiska personer enligt definitionen i artikel 86.4 som uppfyller kraven i punkt 29 i del 1 och punkt 22 i del 2 av bilaga VIII får beräknas enligt punkt 4. |
| --- | --- |

11.

Riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar mot små och medelstora juridiska personer enligt definitionen i artikel 86.4 som uppfyller kraven i punkt 29 i del 1 och punkt 22 i del 2 av bilaga VIII får beräknas enligt punkt 4.

| 12. | När det gäller hushållsexponeringar där säkerhet ställts i form av säkerhet i fastigheten skall en korrelation (R) på 0,15 ersätta det värde som erhålls enligt korrelationsformeln i punkt 10. |
| --- | --- |

12.

När det gäller hushållsexponeringar där säkerhet ställts i form av säkerhet i fastigheten skall en korrelation (R) på 0,15 ersätta det värde som erhålls enligt korrelationsformeln i punkt 10.

| 13. | När det gäller kvalificerade rullande hushållsexponeringar enligt definitionen i a till e skall en korrelation (R) på 0,04 ersätta det värde som erhålls enligt korrelationsformeln i punkt 10.
  Exponeringar skall betecknas som kvalificerade rullande hushållsexponeringar om de uppfyller samtliga följande villkor:






  a) | Exponeringarna skall vara mot en eller flera fysiska personer. |
| --- | --- | --- |

13.

När det gäller kvalificerade rullande hushållsexponeringar enligt definitionen i a till e skall en korrelation (R) på 0,04 ersätta det värde som erhålls enligt korrelationsformeln i punkt 10.

Exponeringar skall betecknas som kvalificerade rullande hushållsexponeringar om de uppfyller samtliga följande villkor:

a)

Exponeringarna skall vara mot en eller flera fysiska personer.

| b) | Exponeringarna skall vara rullande, utan säkerhet och, så länge de inte tas i anspråk, villkorslöst återkalleliga av kreditinstitutet. (I detta sammanhang definieras rullande exponeringar som exponeringar där kundernas utestående belopp tillåts fluktuera på grundval av deras beslut att låna och betala tillbaka upp till en gräns som fastställts av kreditinstitutet.) Outnyttjade kreditmöjligheter kan betraktas som villkorslöst återkalleliga om villkoren tillåter kreditinstitutet att annullera dem i den utsträckning som lagstiftningen om konsumentskydd och anknutna områden medger. |
| --- | --- |

b)

Exponeringarna skall vara rullande, utan säkerhet och, så länge de inte tas i anspråk, villkorslöst återkalleliga av kreditinstitutet. (I detta sammanhang definieras rullande exponeringar som exponeringar där kundernas utestående belopp tillåts fluktuera på grundval av deras beslut att låna och betala tillbaka upp till en gräns som fastställts av kreditinstitutet.) Outnyttjade kreditmöjligheter kan betraktas som villkorslöst återkalleliga om villkoren tillåter kreditinstitutet att annullera dem i den utsträckning som lagstiftningen om konsumentskydd och anknutna områden medger.

| c) | Exponeringen i underportföljen mot en enskild person får uppgå till maximalt 100 000 euro. |
| --- | --- |

c)

Exponeringen i underportföljen mot en enskild person får uppgå till maximalt 100 000 euro.

| d) | Kreditinstitutet kan visa att korrelationen i denna punkt bara används för portföljer där förlustnivån visat låg volatilitet i förhållande till genomsnittsnivån, särskilt inom de låga PD-intervallen. De behöriga myndigheterna skall kontrollera hur volatiliteten i förlustnivån förhåller sig till den genomsnittliga förlustnivån både för den totala portföljen av kvalificerade rullande hushållsexponeringar och för de enskilda delportföljerna, och vara beredda att utbyta information över gränserna om särdragen hos de kvalificerade rullande hushållskrediternas förlustnivåer. |
| --- | --- |

d)

Kreditinstitutet kan visa att korrelationen i denna punkt bara används för portföljer där förlustnivån visat låg volatilitet i förhållande till genomsnittsnivån, särskilt inom de låga PD-intervallen. De behöriga myndigheterna skall kontrollera hur volatiliteten i förlustnivån förhåller sig till den genomsnittliga förlustnivån både för den totala portföljen av kvalificerade rullande hushållsexponeringar och för de enskilda delportföljerna, och vara beredda att utbyta information över gränserna om särdragen hos de kvalificerade rullande hushållskrediternas förlustnivåer.

| e) | De behöriga myndigheterna delar uppfattningen om att behandling som en kvalificerad rullande hushållsexponering överensstämmer med underportföljens underliggande riskegenskaper. |
| --- | --- |

e)

De behöriga myndigheterna delar uppfattningen om att behandling som en kvalificerad rullande hushållsexponering överensstämmer med underportföljens underliggande riskegenskaper.

Med avvikelse från punkt b får de behöriga myndigheterna avstå från att tillämpa kravet att exponeringen skall vara utan säkerhet för kreditfaciliteter med säkerhet kopplade till ett lönekonto. I detta fall skall de belopp som återvinns från säkerheten inte beaktas i LGD-skattningen.

| 14. | För att vara berättigade till hushållsbehandling skall förvärvade fordringar uppfylla minimikraven i punkterna 105–109 i del 4 och samtliga följande villkor:






  a) | Kreditinstitutet har förvärvat fordringarna från en eller flera oberoende säljande tredje parter och dess exponering mot fordringarnas gäldenärer innefattar inte någon exponering som direkt eller indirekt har sitt ursprung hos kreditinstitutet. |
| --- | --- | --- |

14.

För att vara berättigade till hushållsbehandling skall förvärvade fordringar uppfylla minimikraven i punkterna 105–109 i del 4 och samtliga följande villkor:

a)

Kreditinstitutet har förvärvat fordringarna från en eller flera oberoende säljande tredje parter och dess exponering mot fordringarnas gäldenärer innefattar inte någon exponering som direkt eller indirekt har sitt ursprung hos kreditinstitutet.

| b) | De förvärvade fordringarna skall ha uppstått på rent marknadsmässiga grunder mellan säljaren och gäldenären. Företagsinterna fordringar och fordringar som balanseras mot motkonton mellan företag som köper och säljer till varandra kan därför inte komma ifråga. |
| --- | --- |

b)

De förvärvade fordringarna skall ha uppstått på rent marknadsmässiga grunder mellan säljaren och gäldenären. Företagsinterna fordringar och fordringar som balanseras mot motkonton mellan företag som köper och säljer till varandra kan därför inte komma ifråga.

| c) | Det förvärvande kreditinstitutet har en fordran på all avkastning från de köpta fordringarna eller proportionell ränta på avkastningen. |
| --- | --- |

c)

Det förvärvande kreditinstitutet har en fordran på all avkastning från de köpta fordringarna eller proportionell ränta på avkastningen.

| d) | Portföljen med köpta fordringar är tillräckligt diversifierad. |
| --- | --- |

d)

Portföljen med köpta fordringar är tillräckligt diversifierad.

| 15. | I fråga om förvärvade företagsfordringar gäller att sådana åtgärder i form av återbetalningsbara prisavdrag, säkerheter eller partiella garantier som ger ett förstaförlustskydd med avseende på fallissemang, utspädning eller bådadera, får behandlas som förstaförlustpositioner vid tillämpning av internmetoden på värdepapperisering. |
| --- | --- |

15.

I fråga om förvärvade företagsfordringar gäller att sådana åtgärder i form av återbetalningsbara prisavdrag, säkerheter eller partiella garantier som ger ett förstaförlustskydd med avseende på fallissemang, utspädning eller bådadera, får behandlas som förstaförlustpositioner vid tillämpning av internmetoden på värdepapperisering.

| 16. | I fråga om hybridgrupper med köpta hushållsfordringar, där de förvärvande kreditinstituten inte kan separera exponeringar mot säkerhet i fastigheter och kvalificerade rullande hushållsexponeringar från andra hushållsexponeringar, skall den hushållsriskviktfunktion som ger det högsta kapitalkravet för dessa exponeringar gälla. |
| --- | --- |

16.

I fråga om hybridgrupper med köpta hushållsfordringar, där de förvärvande kreditinstituten inte kan separera exponeringar mot säkerhet i fastigheter och kvalificerade rullande hushållsexponeringar från andra hushållsexponeringar, skall den hushållsriskviktfunktion som ger det högsta kapitalkravet för dessa exponeringar gälla.

1.3   Riskvägda exponeringsbelopp för aktieexponeringar

| 17. | Ett kreditinstitut får använda olika metoder för olika portföljer, när kreditinstitutet självt använder olika metoder internt. Om ett kreditinstitut använder olika metoder skall det styrka för de behöriga myndigheterna att beslutet är konsekvent och inte styrs av tillsynsarbitrage. |
| --- | --- |

17.

Ett kreditinstitut får använda olika metoder för olika portföljer, när kreditinstitutet självt använder olika metoder internt. Om ett kreditinstitut använder olika metoder skall det styrka för de behöriga myndigheterna att beslutet är konsekvent och inte styrs av tillsynsarbitrage.

| 18. | Utan hinder av punkt 17 får de behöriga myndigheterna tillåta att riskvägda exponeringsbelopp för aktieexponeringar mot företag som tillhandahåller anknutna tjänster tilldelas i enlighet med behandlingen av övriga motpartslösa tillgångar. |
| --- | --- |

18.

Utan hinder av punkt 17 får de behöriga myndigheterna tillåta att riskvägda exponeringsbelopp för aktieexponeringar mot företag som tillhandahåller anknutna tjänster tilldelas i enlighet med behandlingen av övriga motpartslösa tillgångar.

1.3.1   Förenklad riskviktmetod

| 19. | De riskvägda exponeringsbeloppen skall beräknas enligt följande formel:
  Riskvikt (RW) = 190 % för exponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer av andra former av riskkapitalengagemang.
  Riskvikt (RW) = 290 % för exponeringar i börsnoterade aktier.
  Riskvikt (RW) = 370 % för övriga aktieexponeringar.
  Riskvägt exponeringsbelopp = RW * exponeringsbelopp |
| --- | --- |

19.

De riskvägda exponeringsbeloppen skall beräknas enligt följande formel:

Riskvikt (RW) = 190 % för exponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer av andra former av riskkapitalengagemang.

Riskvikt (RW) = 290 % för exponeringar i börsnoterade aktier.

Riskvikt (RW) = 370 % för övriga aktieexponeringar.

Riskvägt exponeringsbelopp = RW * exponeringsbelopp

| 20. | Korta avistapositioner och derivatinstrument som hålls utanför handelslagret får balansera långa positioner i samma enskilda värdepapper förutsatt att dessa instrument uttryckligen har utpekats som säkringar av bestämda aktieexponeringar och att de tillhandahåller skydd för ytterligare minst ett år. Övriga korta positioner skall behandlas som om de vore långa positioner varvid den relevanta riskvikten åsätts varje positions absoluta värde. I fråga om positioner där det finns en löptidsobalans skall metoden för företagsexponeringar tillämpas enligt bilaga VII del 2 punkt 16. |
| --- | --- |

20.

Korta avistapositioner och derivatinstrument som hålls utanför handelslagret får balansera långa positioner i samma enskilda värdepapper förutsatt att dessa instrument uttryckligen har utpekats som säkringar av bestämda aktieexponeringar och att de tillhandahåller skydd för ytterligare minst ett år. Övriga korta positioner skall behandlas som om de vore långa positioner varvid den relevanta riskvikten åsätts varje positions absoluta värde. I fråga om positioner där det finns en löptidsobalans skall metoden för företagsexponeringar tillämpas enligt bilaga VII del 2 punkt 16.

| 21. | Kreditinstituten får ta hänsyn till obetalt kreditriskskydd som erhållits för en aktieexponering enligt de metoder som anges i artiklarna 90–93. |
| --- | --- |

21.

Kreditinstituten får ta hänsyn till obetalt kreditriskskydd som erhållits för en aktieexponering enligt de metoder som anges i artiklarna 90–93.

1.3.2   PD/LGD-metod

| 22. | De riskvägda exponeringsbeloppen skall beräknas enligt formlerna i punkt 3. Om kreditinstitutet inte har tillräckligt med information för att kunna använda definitionen på fallissemang i punkterna 44–48 i del 4 skall riskvikterna räknas upp med faktorn 1,5. |
| --- | --- |

22.

De riskvägda exponeringsbeloppen skall beräknas enligt formlerna i punkt 3. Om kreditinstitutet inte har tillräckligt med information för att kunna använda definitionen på fallissemang i punkterna 44–48 i del 4 skall riskvikterna räknas upp med faktorn 1,5.

| 23. | För varje enskild exponering får summan av den förväntade förlusten multiplicerad med 12,5 och det riskvägda exponeringsbeloppet inte överstiga exponeringsbeloppet multiplicerat med 12,5. |
| --- | --- |

23.

För varje enskild exponering får summan av den förväntade förlusten multiplicerad med 12,5 och det riskvägda exponeringsbeloppet inte överstiga exponeringsbeloppet multiplicerat med 12,5.

| 24. | Kreditinstituten får godkänna obetalt kreditriskskydd som erhållits för en aktieexponering enligt de metoder som anges i artiklarna 90–93. Därvid skall ett LGD-värde på 90 % av exponeringen mot tillhandahållaren av säkringen tillämpas. För icke noterade aktieexponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer får ett LGD-värde på 65 % användas. För detta ändamål skall löptiden M vara 5 år. |
| --- | --- |

24.

Kreditinstituten får godkänna obetalt kreditriskskydd som erhållits för en aktieexponering enligt de metoder som anges i artiklarna 90–93. Därvid skall ett LGD-värde på 90 % av exponeringen mot tillhandahållaren av säkringen tillämpas. För icke noterade aktieexponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer får ett LGD-värde på 65 % användas. För detta ändamål skall löptiden M vara 5 år.

1.3.3   Metod baserad på egna modeller för riskhantering

| 25. | Det riskvägda exponeringsbeloppet skall motsvara den potentiella förlust på kreditinstitutets aktieexponeringar som motsvarar ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall i en intern value at risk-modell avseende skillnaden mellan den kvartalsvisa avkastningen och en relevant riskfri räntenivå under en lång jämförelseperiod, multiplicerad med faktorn 12,5. De riskvägda exponeringsbeloppen på den enskilda exponeringsnivån skall minst motsvara det minsta riskvägda exponeringsbelopp som krävs enligt PD/LGD-metoden och de motsvarande förväntade förlustbeloppen multiplicerade med 12,5, och beräknat på grundval av de PD-värden som anges i punkt 24 a i del 2, och de tillhörande LGD-värden som anges i punkterna 25 och 26 i del 2. |
| --- | --- |

25.

Det riskvägda exponeringsbeloppet skall motsvara den potentiella förlust på kreditinstitutets aktieexponeringar som motsvarar ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall i en intern value at risk-modell avseende skillnaden mellan den kvartalsvisa avkastningen och en relevant riskfri räntenivå under en lång jämförelseperiod, multiplicerad med faktorn 12,5. De riskvägda exponeringsbeloppen på den enskilda exponeringsnivån skall minst motsvara det minsta riskvägda exponeringsbelopp som krävs enligt PD/LGD-metoden och de motsvarande förväntade förlustbeloppen multiplicerade med 12,5, och beräknat på grundval av de PD-värden som anges i punkt 24 a i del 2, och de tillhörande LGD-värden som anges i punkterna 25 och 26 i del 2.

| 26. | Kreditinstituten får godkänna obetalt kreditriskskydd som erhållits för en aktieposition. |
| --- | --- |

26.

Kreditinstituten får godkänna obetalt kreditriskskydd som erhållits för en aktieposition.

1.4   Riskvägda exponeringsbelopp för övriga motpartslösa tillgångar

| 27. | De riskvägda exponeringsbeloppen skall beräknas enligt följande formel:
  Riskvägt exponeringsbelopp = 100 % * exponeringsvärde
  förutom då exponeringen är ett restvärde, vilket medför att det skall fastställas för varje enskilt år och beräknas på följande sätt:
  1/t * 100 % * exponeringsvärdet,
  där t är leasingkontraktets löptid i antal år. |
| --- | --- |

27.

De riskvägda exponeringsbeloppen skall beräknas enligt följande formel:

Riskvägt exponeringsbelopp = 100 % * exponeringsvärde

förutom då exponeringen är ett restvärde, vilket medför att det skall fastställas för varje enskilt år och beräknas på följande sätt:

1/t * 100 % * exponeringsvärdet,

där t är leasingkontraktets löptid i antal år.

2.   BERÄKNING AV RISKVÄGDA EXPONERINGSBELOPP FÖR FÖRVÄRVADE FORDRINGARS UTSPÄDNINGSRISK

| 28. | Riskvikter för förvärvade företags- och hushållsfordringars utspädningsrisk.
  Riskvikterna skall beräknas enligt formeln i punkt 3. Parametrarna PD och LGD skall fastställas enligt del 2, exponeringsvärdet skall fastställas enligt del 3 och M skall vara 1 år. Om ett kreditinstitut kan styrka för de behöriga myndigheterna att utspädningsrisken är försumbar, behöver den inte beaktas. |
| --- | --- |

28.

Riskvikter för förvärvade företags- och hushållsfordringars utspädningsrisk.

Riskvikterna skall beräknas enligt formeln i punkt 3. Parametrarna PD och LGD skall fastställas enligt del 2, exponeringsvärdet skall fastställas enligt del 3 och M skall vara 1 år. Om ett kreditinstitut kan styrka för de behöriga myndigheterna att utspädningsrisken är försumbar, behöver den inte beaktas.

3.   BERÄKNING AV FÖRVÄNTADE FÖRLUSTBELOPP

| 29. | Såvida inget annat anges skall parametrarna PD och LGD fastställas enligt del 2 och exponeringsvärdet enligt del 3. |
| --- | --- |

29.

Såvida inget annat anges skall parametrarna PD och LGD fastställas enligt del 2 och exponeringsvärdet enligt del 3.

| 30. | Det förväntade förlustbeloppet för exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker samt hushållsexponeringar skall beräknas enligt följande formler:
  Förväntad förlust (EL) = PD × LGD
  Förväntat förlustbelopp = EL × exponeringsbelopp
  För fallerade exponeringar (PD = 1) när kreditinstitut använder egna skattningar av LGD-värden skall EL vara ELBE, kreditinstitutets bästa skattning av den förväntade förlusten för den fallerade exponeringen enligt punkt 80 i del 4.
  För exponeringar som behandlas enligt punkt 4 a i del 1 skall EL-värdet vara 0. |
| --- | --- |

30.

Det förväntade förlustbeloppet för exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker samt hushållsexponeringar skall beräknas enligt följande formler:

Förväntad förlust (EL) = PD × LGD

Förväntat förlustbelopp = EL × exponeringsbelopp

För fallerade exponeringar (PD = 1) när kreditinstitut använder egna skattningar av LGD-värden skall EL vara ELBE, kreditinstitutets bästa skattning av den förväntade förlusten för den fallerade exponeringen enligt punkt 80 i del 4.

För exponeringar som behandlas enligt punkt 4 a i del 1 skall EL-värdet vara 0.

| 31. | EL-värden för exponeringar som utgör specialutlåning där kreditinstitut bestämmer riskvikt enligt metoderna i punkt 6 skall fastställas enligt tabell 2.
  Tabell 2










  Resterande löptid | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mindre än 2,5 år | 0 % | 0,4 % | 2,8 % | 8 % | 50 % |
| EL lika med eller mer än 2,5 år | 0,4 % | 0,8 % | 2,8 % | 8 % | 50 % |

31.

EL-värden för exponeringar som utgör specialutlåning där kreditinstitut bestämmer riskvikt enligt metoderna i punkt 6 skall fastställas enligt tabell 2.

Tabell 2

Resterande löptid

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Mindre än 2,5 år

0 %

0,4 %

2,8 %

8 %

50 %

EL lika med eller mer än 2,5 år

0,4 %

0,8 %

2,8 %

8 %

50 %

Om de behöriga myndigheterna har tillåtit ett kreditinstitut att genomgående ge förmånliga riskvikter på 50 % till exponeringar i kategori 1 och 70 % till exponeringar i kategori 2 skall EL-värdet för exponeringar i kategori 1 anges till 0 % och för exponeringar i kategori 2 till 0,4 %.

| 32. | Det förväntade förlustbeloppet för aktieexponeringar där det riskvägda exponeringsbeloppet beräknas enligt metoderna i punkterna 19–21 skall beräknas enligt följande formel:
  Förväntat förlustbelopp = EL × exponeringsbelopp
  Följande EL-värden skall användas:
  Förväntad förlust (EL) = 0,8 % för exponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer av andra former av riskkapitalengagemang.
  Förväntad förlust (EL) = 0,8 % för börsnoterade aktieexponeringar.
  Förväntad förlust (EL) = 2,4 % för alla övriga aktieexponeringar. |
| --- | --- |

32.

Det förväntade förlustbeloppet för aktieexponeringar där det riskvägda exponeringsbeloppet beräknas enligt metoderna i punkterna 19–21 skall beräknas enligt följande formel:

Förväntat förlustbelopp = EL × exponeringsbelopp

Följande EL-värden skall användas:

Förväntad förlust (EL) = 0,8 % för exponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer av andra former av riskkapitalengagemang.

Förväntad förlust (EL) = 0,8 % för börsnoterade aktieexponeringar.

Förväntad förlust (EL) = 2,4 % för alla övriga aktieexponeringar.

| 33. | Det förväntade förlustbeloppet för aktieexponeringar där det riskvägda exponeringsbeloppet beräknas enligt metoderna i punkterna 22–24 skall beräknas enligt följande formler:
  Förväntad förlust (EL) = PD × LGD
  Förväntat förlustbelopp = EL × exponeringsbelopp |
| --- | --- |

33.

Det förväntade förlustbeloppet för aktieexponeringar där det riskvägda exponeringsbeloppet beräknas enligt metoderna i punkterna 22–24 skall beräknas enligt följande formler:

Förväntad förlust (EL) = PD × LGD

Förväntat förlustbelopp = EL × exponeringsbelopp

| 34. | Det förväntade förlustbeloppet för aktieexponeringar där det riskvägda exponeringsbeloppet beräknas enligt metoderna i punkterna 25–26 skall vara 0 %. |
| --- | --- |

34.

Det förväntade förlustbeloppet för aktieexponeringar där det riskvägda exponeringsbeloppet beräknas enligt metoderna i punkterna 25–26 skall vara 0 %.

| 35. | Det förväntade förlustbeloppen för förvärvade fordringars utspädningsrisk skall beräknas enligt följande formel:
  Förväntad förlust (EL) = PD × LGD
  Förväntat förlustbelopp = EL × exponeringsbelopp |
| --- | --- |

35.

Det förväntade förlustbeloppen för förvärvade fordringars utspädningsrisk skall beräknas enligt följande formel:

Förväntad förlust (EL) = PD × LGD

Förväntat förlustbelopp = EL × exponeringsbelopp

4.   BEHANDLING AV FÖRVÄNTADE FÖRLUSTBELOPP

| 36. | De förväntade förlustbelopp som beräknats enligt punkterna 30, 31 och 35 skall dras av från summan av värderegleringar och avsättningar som avser dessa exponeringar. Underkursbelopp på exponeringar i balansräkningen som förvärvats i samband med fallissemang enligt punkt 1 i del 3 skall behandlas på samma sätt som värderegleringar. Förväntade förlustbelopp för värdepapperiserade exponeringar samt värderegleringar och avsättningar som avser dessa exponeringar skall inte tas med i denna beräkning. |
| --- | --- |

36.

De förväntade förlustbelopp som beräknats enligt punkterna 30, 31 och 35 skall dras av från summan av värderegleringar och avsättningar som avser dessa exponeringar. Underkursbelopp på exponeringar i balansräkningen som förvärvats i samband med fallissemang enligt punkt 1 i del 3 skall behandlas på samma sätt som värderegleringar. Förväntade förlustbelopp för värdepapperiserade exponeringar samt värderegleringar och avsättningar som avser dessa exponeringar skall inte tas med i denna beräkning.

Del 2 – PD, LGD och löptid

| 1. | Parametrarna PD, LGD och löptid (M) för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt del 1 skall skattas av kreditinstitutet enligt del 4, med beaktande av följande bestämmelser: |
| --- | --- |

1.

Parametrarna PD, LGD och löptid (M) för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt del 1 skall skattas av kreditinstitutet enligt del 4, med beaktande av följande bestämmelser:

1.   EXPONERINGAR MOT FÖRETAG, INSTITUT OCH NATIONELLA REGERINGAR OCH CENTRALBANKER

1.1   PD

| 2. | PD-värdet för en exponering mot ett företag eller ett institut skall vara minst 0,03 %. |
| --- | --- |

2.

PD-värdet för en exponering mot ett företag eller ett institut skall vara minst 0,03 %.

| 3. | För förvärvade företagsfordringar skall PD-värdet om kreditinstitutet inte kan visa att dess PD-skattningar uppfyller minimikraven i del 4, fastställas enligt följande metoder: PD för icke efterställda fordringar på förvärvade företagsfordringar skall motsvara kreditinstitutens skattning av EL dividerat med LGD för dessa fordringar. PD för efterställda fordringar på förvärvade företagsfordringar skall motsvara kreditinstitutens skattning av EL. Om kreditinstitutet får använda egna skattningar av LGD för företagsexponeringar och det kan bryta ner sina EL-skattningar för förvärvade företagsfordringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt får PD-skattningen användas. |
| --- | --- |

3.

För förvärvade företagsfordringar skall PD-värdet om kreditinstitutet inte kan visa att dess PD-skattningar uppfyller minimikraven i del 4, fastställas enligt följande metoder: PD för icke efterställda fordringar på förvärvade företagsfordringar skall motsvara kreditinstitutens skattning av EL dividerat med LGD för dessa fordringar. PD för efterställda fordringar på förvärvade företagsfordringar skall motsvara kreditinstitutens skattning av EL. Om kreditinstitutet får använda egna skattningar av LGD för företagsexponeringar och det kan bryta ner sina EL-skattningar för förvärvade företagsfordringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt får PD-skattningen användas.

| 4. | PD för fallerande gäldenärer skall vara 100 %. |
| --- | --- |

4.

PD för fallerande gäldenärer skall vara 100 %.

| 5. | Kreditinstitut får ta hänsyn till obetalt kreditriskskydd i PD enligt bestämmelserna i artiklarna 90–93. Vid utspädningsrisk får dock de behöriga myndigheterna som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd erkänna andra än de som anges i del 1 i bilaga VIII. |
| --- | --- |

5.

Kreditinstitut får ta hänsyn till obetalt kreditriskskydd i PD enligt bestämmelserna i artiklarna 90–93. Vid utspädningsrisk får dock de behöriga myndigheterna som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd erkänna andra än de som anges i del 1 i bilaga VIII.

| 6. | Kreditinstitut som använder egna LGD-skattningar får erkänna obetalt kreditskydd genom att anpassa PD-värdena enligt punkt 10. |
| --- | --- |

6.

Kreditinstitut som använder egna LGD-skattningar får erkänna obetalt kreditskydd genom att anpassa PD-värdena enligt punkt 10.

| 7. | När det gäller utspädningsrisk för förvärvade företagsfordringar skall PD anges till samma värde som EL-skattningen för utspädningsrisk. Om ett kreditinstitut får använda egna LGD-skattningar för företagsexponeringar och det kan bryta ner sina EL-skattningar för utspädningsrisk för förvärvade fordringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt, får PD-skattningen användas. Kreditinstitut får godta obetalt kreditriskskydd i PD i enlighet med artiklarna 90–93. De behöriga myndigheterna får som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd erkänna andra än de som anges i del 1 i bilaga VIII. Om ett kreditinstitut får använda egna LGD-skattningar för utspädningsrisk för förvärvade företagsfordringar får det godta obetalt kreditriskskydd genom att anpassa PD-värdena i enlighet med punkt 10. |
| --- | --- |

7.

När det gäller utspädningsrisk för förvärvade företagsfordringar skall PD anges till samma värde som EL-skattningen för utspädningsrisk. Om ett kreditinstitut får använda egna LGD-skattningar för företagsexponeringar och det kan bryta ner sina EL-skattningar för utspädningsrisk för förvärvade fordringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt, får PD-skattningen användas. Kreditinstitut får godta obetalt kreditriskskydd i PD i enlighet med artiklarna 90–93. De behöriga myndigheterna får som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd erkänna andra än de som anges i del 1 i bilaga VIII. Om ett kreditinstitut får använda egna LGD-skattningar för utspädningsrisk för förvärvade företagsfordringar får det godta obetalt kreditriskskydd genom att anpassa PD-värdena i enlighet med punkt 10.

1.2   LGD

| 8. | Kreditinstitut skall använda följande LGD-värden:






  a) | Icke efterställda exponeringar utan godtagbar säkerhet: 45 %. |
| --- | --- | --- |

8.

Kreditinstitut skall använda följande LGD-värden:

a)

Icke efterställda exponeringar utan godtagbar säkerhet: 45 %.

| b) | Efterställda exponeringar utan godtagbar säkerhet: 75 %. |
| --- | --- |

b)

Efterställda exponeringar utan godtagbar säkerhet: 75 %.

| c) | Kreditinstitut får godta betalt och obetalt kreditriskskydd vid beräkningen av LGD i enlighet med artiklarna 90–93. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstitut får godta betalt och obetalt kreditriskskydd vid beräkningen av LGD i enlighet med artiklarna 90–93.

| d) | Täckta obligationer enligt definitionen i punkterna 68–70 i del 1 i bilaga VI får ges ett LGD-värde på 12,5 %. |
| --- | --- |

d)

Täckta obligationer enligt definitionen i punkterna 68–70 i del 1 i bilaga VI får ges ett LGD-värde på 12,5 %.

| e) | För exponeringar i icke efterställda förvärvade företagsfordringar skall 45 % anges, om kreditinstitutet inte kan visa att dess PD-skattningar uppfyller minimikraven i del 4. |
| --- | --- |

e)

För exponeringar i icke efterställda förvärvade företagsfordringar skall 45 % anges, om kreditinstitutet inte kan visa att dess PD-skattningar uppfyller minimikraven i del 4.

| f) | För exponeringar i efterställda förvärvade företagsfordringar skall 100 % anges om kreditinstitutet inte kan visa att dess PD-skattningar uppfyller minimikraven i del 4. |
| --- | --- |

f)

För exponeringar i efterställda förvärvade företagsfordringar skall 100 % anges om kreditinstitutet inte kan visa att dess PD-skattningar uppfyller minimikraven i del 4.

| g) | För utspädningsrisk för köpta företagsfordringar skall 75 % anges.
  Fram till den 31 december 2010 får täckta obligationer enligt definitionen i punkterna 68–70 i del 1 i bilaga VI ges ett LGD-värde på 11,25 % i följande fall:






  — | Där alla tillgångar enligt punkt 68 a–c i del I i bilaga VI som ställs som säkerhet för obligationer uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt den bilagan. |
| --- | --- | --- |

g)

För utspädningsrisk för köpta företagsfordringar skall 75 % anges.

Fram till den 31 december 2010 får täckta obligationer enligt definitionen i punkterna 68–70 i del 1 i bilaga VI ges ett LGD-värde på 11,25 % i följande fall:

—

Där alla tillgångar enligt punkt 68 a–c i del I i bilaga VI som ställs som säkerhet för obligationer uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt den bilagan.

| — | Där tillgångar enligt punkt 68 d och e i del I i bilaga VI ställs som säkerhet skall de respektive högsta gränserna som anges i var och en av de punkterna vara 10 % av det nominella beloppet av de utestående emissionerna. |
| --- | --- |

—

Där tillgångar enligt punkt 68 d och e i del I i bilaga VI ställs som säkerhet skall de respektive högsta gränserna som anges i var och en av de punkterna vara 10 % av det nominella beloppet av de utestående emissionerna.

| — | Där tillgångar enligt punkt 68 f i del I i bilaga VI inte ställs som säkerhet. |
| --- | --- |

—

Där tillgångar enligt punkt 68 f i del I i bilaga VI inte ställs som säkerhet.

| — | Där täckta obligationer är föremål för ett kreditbetyg som ges av ett utsett ratinginstitut, och där ratinginstitutet ger dem det bästa kreditbetyg som ratinginstitutet kunde för täckta obligationer. |
| --- | --- |

—

Där täckta obligationer är föremål för ett kreditbetyg som ges av ett utsett ratinginstitut, och där ratinginstitutet ger dem det bästa kreditbetyg som ratinginstitutet kunde för täckta obligationer.

Senast den 31 december 2010 skall avvikelsen ses över och som konsekvens av en sådan översyn kan kommissionen lägga fram förslag i enlighet med det förfarande som anges i artikel 151.2.

| 9. | Om ett kreditinstitut får använda egna LGD-skattningar för företagsexponeringar och det kan bryta ner sina skattningar av EL för förvärvade företagsfordringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt, får det för utspädningsrisk och risk för fallissemang, utan hinder av punkt 8, använda LGD-skattningen för förvärvade företagsfordringar. |
| --- | --- |

9.

Om ett kreditinstitut får använda egna LGD-skattningar för företagsexponeringar och det kan bryta ner sina skattningar av EL för förvärvade företagsfordringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt, får det för utspädningsrisk och risk för fallissemang, utan hinder av punkt 8, använda LGD-skattningen för förvärvade företagsfordringar.

| 10. | Om ett kreditinstitut får använda egna LGD-skattningar för exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker får obetalt kreditriskskydd godtas, utan hinder av punkt 8, genom att skattningarna av PD och/eller LGD anpassas under iakttagande av minimikraven i del 4 och med de behöriga myndigheternas godkännande. Ett kreditinstitut skall inte ge garanterade exponeringar ett justerat PD- eller LGD-värde så att den justerade riskvikten blir lägre än vad motsvarande riskvikt för en jämförbar direkt exponering mot garantigivaren skulle vara. |
| --- | --- |

10.

Om ett kreditinstitut får använda egna LGD-skattningar för exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker får obetalt kreditriskskydd godtas, utan hinder av punkt 8, genom att skattningarna av PD och/eller LGD anpassas under iakttagande av minimikraven i del 4 och med de behöriga myndigheternas godkännande. Ett kreditinstitut skall inte ge garanterade exponeringar ett justerat PD- eller LGD-värde så att den justerade riskvikten blir lägre än vad motsvarande riskvikt för en jämförbar direkt exponering mot garantigivaren skulle vara.

| 11. | Utan hinder av punkterna 8 och 10 skall, vid tillämpning av punkt 4 i del 1, LGD-värdet för en jämförbar direkt exponering mot tillhandahållaren av kreditriskskyddet vara LGD-värdet för antingen en osäkrad lånefacilitet i förhållande till garantigivaren eller en osäkrad lånefacilitet i förhållande till gäldenären, beroende på om tillgängliga uppgifter och garantins struktur tyder på att det belopp som kan återvinnas i händelse av att både garantigivaren och gäldenären fallerar under tiden för den säkrade transaktionen är beroende av den finansiella situationen för garantigivaren eller gäldenären. |
| --- | --- |

11.

Utan hinder av punkterna 8 och 10 skall, vid tillämpning av punkt 4 i del 1, LGD-värdet för en jämförbar direkt exponering mot tillhandahållaren av kreditriskskyddet vara LGD-värdet för antingen en osäkrad lånefacilitet i förhållande till garantigivaren eller en osäkrad lånefacilitet i förhållande till gäldenären, beroende på om tillgängliga uppgifter och garantins struktur tyder på att det belopp som kan återvinnas i händelse av att både garantigivaren och gäldenären fallerar under tiden för den säkrade transaktionen är beroende av den finansiella situationen för garantigivaren eller gäldenären.

1.3   Löptid

| 12. | Om inte annat följer av punkt 13 skall kreditinstituten ge exponeringar till följd av repor eller värdepappers- eller råvarulån en löptid (M) på 0,5 år och alla andra exponeringar en löptid (M) på 2,5 år. De behöriga myndigheterna får kräva att alla kreditinstitut inom deras territorium tillämpar ett M-värde enligt punkt 13 för alla exponeringar. |
| --- | --- |

12.

Om inte annat följer av punkt 13 skall kreditinstituten ge exponeringar till följd av repor eller värdepappers- eller råvarulån en löptid (M) på 0,5 år och alla andra exponeringar en löptid (M) på 2,5 år. De behöriga myndigheterna får kräva att alla kreditinstitut inom deras territorium tillämpar ett M-värde enligt punkt 13 för alla exponeringar.

| 13. | Kreditinstitut som får använda egna LGD-värden och/eller egna konverteringsfaktorer för exponeringar mot företag, institut eller nationella regeringar och centralbanker skall beräkna M för varje sådan exponering enligt vad som anges i a-e och med beaktande av vad som anges i punkterna 14–16. Värdet på M får inte i något fall vara högre än 5 år.






  a) | För ett instrument med ett fastställt betalningsflödesschema skall M beräknas enligt följande formel:

  där CFt betecknar betalningsflöden (kapitalbelopp, räntebetalningar och avgifter) som enligt kontraktet skall betalas av gäldenären under perioden t. |
| --- | --- | --- |

13.

Kreditinstitut som får använda egna LGD-värden och/eller egna konverteringsfaktorer för exponeringar mot företag, institut eller nationella regeringar och centralbanker skall beräkna M för varje sådan exponering enligt vad som anges i a-e och med beaktande av vad som anges i punkterna 14–16. Värdet på M får inte i något fall vara högre än 5 år.

a)

För ett instrument med ett fastställt betalningsflödesschema skall M beräknas enligt följande formel:

där CFt betecknar betalningsflöden (kapitalbelopp, räntebetalningar och avgifter) som enligt kontraktet skall betalas av gäldenären under perioden t.

| b) | För derivat som omfattas av ett ramavtal om nettning skall värdet på M anges till exponeringens vägda genomsnittliga återstående löptid, där M dock skall vara minst 1 år. Det nominella beloppet för varje exponering skall användas för att väga löptiden. |
| --- | --- |

b)

För derivat som omfattas av ett ramavtal om nettning skall värdet på M anges till exponeringens vägda genomsnittliga återstående löptid, där M dock skall vara minst 1 år. Det nominella beloppet för varje exponering skall användas för att väga löptiden.

| c) | För exponeringar vid transaktioner med derivatinstrument som tas upp i bilaga IV med fullständiga eller nära fullständiga säkerheter och marginallånetransaktioner med fullständiga eller nära fullständiga säkerheter som omfattas av ett ramavtal om nettning skall värdet på M anges till transaktionens vägda genomsnittliga återstående löptid, där M dock skall vara minst 10 dagar. Det nominella beloppet för varje transaktion skall användas för att väga löptiden. |
| --- | --- |

c)

För exponeringar vid transaktioner med derivatinstrument som tas upp i bilaga IV med fullständiga eller nära fullständiga säkerheter och marginallånetransaktioner med fullständiga eller nära fullständiga säkerheter som omfattas av ett ramavtal om nettning skall värdet på M anges till transaktionens vägda genomsnittliga återstående löptid, där M dock skall vara minst 10 dagar. Det nominella beloppet för varje transaktion skall användas för att väga löptiden.

| d) | Om ett kreditinstitut får använda egna PD-skattningar för förvärvade företagsfordringar skall M för belopp som tagits i anspråk motsvara de förvärvade fordringarnas vägda genomsnittliga löptid, där M skall dock vara minst 90 dagar. Samma värde på M skall även användas för outnyttjade belopp inom ramen för ett bindande köpåtagande, förutsatt att faciliteten innehåller effektiva sidovillkor, mekanismer som utlöser förtida amortering eller andra inslag som skyddar det köpande kreditinstitutet från en betydande försämring av de framtida fordringar som det måste förvärva enligt facilitetens villkor. Om sådant skydd saknas skall M för outnyttjade belopp beräknas som summan av den mest långfristiga potentiella fordringen enligt köpavtalet och den återstående löptiden för köpfaciliteten, där M dock skall vara minst 90 dagar. |
| --- | --- |

d)

Om ett kreditinstitut får använda egna PD-skattningar för förvärvade företagsfordringar skall M för belopp som tagits i anspråk motsvara de förvärvade fordringarnas vägda genomsnittliga löptid, där M skall dock vara minst 90 dagar. Samma värde på M skall även användas för outnyttjade belopp inom ramen för ett bindande köpåtagande, förutsatt att faciliteten innehåller effektiva sidovillkor, mekanismer som utlöser förtida amortering eller andra inslag som skyddar det köpande kreditinstitutet från en betydande försämring av de framtida fordringar som det måste förvärva enligt facilitetens villkor. Om sådant skydd saknas skall M för outnyttjade belopp beräknas som summan av den mest långfristiga potentiella fordringen enligt köpavtalet och den återstående löptiden för köpfaciliteten, där M dock skall vara minst 90 dagar.

| e) | För andra instrument än dem som nämns i denna punkt eller om ett kreditinstitut inte kan beräkna M enligt vad som anges i a, skall M sättas till den maximala återstående tiden (i antal år) som gäldenären får ta i anspråk för att uppfylla kontraktsförpliktelserna fullt ut, där M dock skall vara minst 1 år. |
| --- | --- |

e)

För andra instrument än dem som nämns i denna punkt eller om ett kreditinstitut inte kan beräkna M enligt vad som anges i a, skall M sättas till den maximala återstående tiden (i antal år) som gäldenären får ta i anspråk för att uppfylla kontraktsförpliktelserna fullt ut, där M dock skall vara minst 1 år.

| f) | Kreditinstitut som använder den metod med interna modeller som redovisas i del 6 i bilaga III för beräkningen av exponeringsvärden skall för exponeringar på vilka de tillämpar metoden, om löptiden för det mest långfristiga kontraktet i nettningsmängden är längre än ett år, beräkna M enligt följande formel:

  där:
  dfk är den riskfria diskonteringsfaktorn för den framtida tidsperioden tk, och de övriga symbolerna har de betydelser som anges i definitionerna i del 6 av bilaga III.
  Utan hinder av vad som sägs i punkt 13 f första stycket får ett kreditinstitut som använder en egen modell för att beräkna en ensidig kreditvärdighetsjustering, om de behöriga myndigheterna godkänner detta, som M använda den effektiva kreditdurationen enligt skattningen med den egna modellen.
  Om inte annat följer av punkt 14 skall formeln i led a tillämpas för nettningsmängder där samtliga kontrakt har en ursprungliga löptid som understiger ett år. |
| --- | --- |

f)

Kreditinstitut som använder den metod med interna modeller som redovisas i del 6 i bilaga III för beräkningen av exponeringsvärden skall för exponeringar på vilka de tillämpar metoden, om löptiden för det mest långfristiga kontraktet i nettningsmängden är längre än ett år, beräkna M enligt följande formel:

där:

dfk är den riskfria diskonteringsfaktorn för den framtida tidsperioden tk, och de övriga symbolerna har de betydelser som anges i definitionerna i del 6 av bilaga III.

Utan hinder av vad som sägs i punkt 13 f första stycket får ett kreditinstitut som använder en egen modell för att beräkna en ensidig kreditvärdighetsjustering, om de behöriga myndigheterna godkänner detta, som M använda den effektiva kreditdurationen enligt skattningen med den egna modellen.

Om inte annat följer av punkt 14 skall formeln i led a tillämpas för nettningsmängder där samtliga kontrakt har en ursprungliga löptid som understiger ett år.

| g) | Vad avser punkt 4 i del 1 skall M vara lika med kreditriskskyddets effektiva löptid, dock minst 1 år. |
| --- | --- |

g)

Vad avser punkt 4 i del 1 skall M vara lika med kreditriskskyddets effektiva löptid, dock minst 1 år.

| 14. | Utan hinder av punkt 13 a, b, d och e, skall M vara minst en dag för






  — | derivatinstrument som tas upp i bilaga IV med fullständiga eller nära fullständiga säkerheter, |
| --- | --- | --- |

14.

Utan hinder av punkt 13 a, b, d och e, skall M vara minst en dag för

—

derivatinstrument som tas upp i bilaga IV med fullständiga eller nära fullständiga säkerheter,

| — | marginallånetransaktioner med fullständiga eller nära fullständiga säkerheter, och |
| --- | --- |

—

marginallånetransaktioner med fullständiga eller nära fullständiga säkerheter, och

| — | transaktioner med repor samt värdepappers- och råvarulån, |
| --- | --- |

—

transaktioner med repor samt värdepappers- och råvarulån,

förutsatt att det i avtalsdokumentationen ställs krav på omprövning av marginalsäkerhet och förnyad värdering varje dag och att den innehåller bestämmelser som tillåter snabb realisation eller avräkning av säkerheter i händelse av fallissemang eller oförmåga att förnya marginalsäkerhet.

För andra av de behöriga myndigheterna särskilt angivna kortfristiga exponeringar som inte är en del av kreditinstitutens löpande finansiering av gäldenären, skall M vara minst en dag. En noggrann översyn av de särskilda omständigheterna skall göras i varje enskilt fall.

| 15. | Vad gäller exponeringar mot företag som har sitt säte inom gemenskapen och som har en konsoliderad omsättning och konsoliderade tillgångar som uppgår till mindre än 500 000 000 euro får de behöriga myndigheterna tillåta användning av M enligt punkt 12. De behöriga myndigheterna får ersätta beloppet 500 000 000 euro för de totala tillgångarna med 1 000 000 000 euro för företag som i första hand investerar i kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

15.

Vad gäller exponeringar mot företag som har sitt säte inom gemenskapen och som har en konsoliderad omsättning och konsoliderade tillgångar som uppgår till mindre än 500 000 000 euro får de behöriga myndigheterna tillåta användning av M enligt punkt 12. De behöriga myndigheterna får ersätta beloppet 500 000 000 euro för de totala tillgångarna med 1 000 000 000 euro för företag som i första hand investerar i kommersiella fastigheter.

| 16. | Löptidsobalanser skall behandlas enligt artiklarna 90–93. |
| --- | --- |

16.

Löptidsobalanser skall behandlas enligt artiklarna 90–93.

2.   HUSHÅLLSEXPONERINGAR

2.1   PD-värde

| 17. | En exponerings PD-värde skall vara minst 0,03 %. |
| --- | --- |

17.

En exponerings PD-värde skall vara minst 0,03 %.

| 18. | För gäldenärer som har fallerat och – om metoden med skuldtyper används – för skuldtyper där fallissemang föreligger skall PD-värdet vara 100 %. |
| --- | --- |

18.

För gäldenärer som har fallerat och – om metoden med skuldtyper används – för skuldtyper där fallissemang föreligger skall PD-värdet vara 100 %.

| 19. | När det gäller utspädningsrisk för förvärvade fordringar skall PD-värdet anges till samma värde som skattningen av EL för utspädningsrisk. Om ett kreditinstitut kan bryta ner sina skattningar av EL för utspädningsrisk för förvärvade fordringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt får PD-skattningen användas. |
| --- | --- |

19.

När det gäller utspädningsrisk för förvärvade fordringar skall PD-värdet anges till samma värde som skattningen av EL för utspädningsrisk. Om ett kreditinstitut kan bryta ner sina skattningar av EL för utspädningsrisk för förvärvade fordringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt får PD-skattningen användas.

| 20. | Obetalt kreditriskskydd får erkännas som godtagbart genom justering av PD-värden om inget annat följer av punkt 22. Vid utspädningsrisk där kreditinstituten inte använder egna skattningar av LGD-värden, skall detta ske i enlighet med artiklarna 90–93; för detta ändamål får de behöriga myndigheterna som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd erkänna andra än de som anges i del 1 i bilaga VIII. |
| --- | --- |

20.

Obetalt kreditriskskydd får erkännas som godtagbart genom justering av PD-värden om inget annat följer av punkt 22. Vid utspädningsrisk där kreditinstituten inte använder egna skattningar av LGD-värden, skall detta ske i enlighet med artiklarna 90–93; för detta ändamål får de behöriga myndigheterna som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd erkänna andra än de som anges i del 1 i bilaga VIII.

2.2   LGD-värde

| 21. | Kreditinstituten skall ta fram egna skattningar av LGD-värden med iakttagande av minimikraven i del 4 och under förutsättning att de godkänns av de behöriga myndigheterna. För utspädningsrisk för köpta fordringar skall ett LGD-värde på 75 % användas. Om ett kreditinstitut kan bryta ner sina EL-skattningar för utspädningsrisk för förvärvade fordringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt får LGD-skattningen användas. |
| --- | --- |

21.

Kreditinstituten skall ta fram egna skattningar av LGD-värden med iakttagande av minimikraven i del 4 och under förutsättning att de godkänns av de behöriga myndigheterna. För utspädningsrisk för köpta fordringar skall ett LGD-värde på 75 % användas. Om ett kreditinstitut kan bryta ner sina EL-skattningar för utspädningsrisk för förvärvade fordringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt får LGD-skattningen användas.

| 22. | Obetalt kreditriskskydd får erkännas som godtagbart för en enskild exponering eller grupp av exponeringar genom justering av PD- och LGD-skattningarna med hänsyn till minimikraven i punkt 99–104 i del 4 och de behöriga myndigheternas godkännande. Ett kreditinstitut skall inte ge garanterade exponeringar ett justerat PD- eller LGD-värde så att den justerade riskvikten blir lägre än vad motsvarande riskvikt för en jämförbar direkt exponering mot garantigivaren skulle vara. |
| --- | --- |

22.

Obetalt kreditriskskydd får erkännas som godtagbart för en enskild exponering eller grupp av exponeringar genom justering av PD- och LGD-skattningarna med hänsyn till minimikraven i punkt 99–104 i del 4 och de behöriga myndigheternas godkännande. Ett kreditinstitut skall inte ge garanterade exponeringar ett justerat PD- eller LGD-värde så att den justerade riskvikten blir lägre än vad motsvarande riskvikt för en jämförbar direkt exponering mot garantigivaren skulle vara.

| 23. | Utan hinder av punkt 22 skall, vid tillämpning av punkt 11 i del 1, LGD-värdet för en jämförbar direkt exponering mot tillhandahållaren av kreditriskskyddet vara LGD-värdet för antingen en osäkrad facilitet i förhållande till garantigivaren eller en osäkrad facilitet i förhållande till gäldenären, beroende på om tillgängliga uppgifter och garantins struktur tyder på att det belopp som kan återvinnas i händelse av att både garantigivaren och gäldenären fallerar under tiden för den säkrade transaktionen är beroende av den finansiella situationen för garantigivaren eller gäldenären. |
| --- | --- |

23.

Utan hinder av punkt 22 skall, vid tillämpning av punkt 11 i del 1, LGD-värdet för en jämförbar direkt exponering mot tillhandahållaren av kreditriskskyddet vara LGD-värdet för antingen en osäkrad facilitet i förhållande till garantigivaren eller en osäkrad facilitet i förhållande till gäldenären, beroende på om tillgängliga uppgifter och garantins struktur tyder på att det belopp som kan återvinnas i händelse av att både garantigivaren och gäldenären fallerar under tiden för den säkrade transaktionen är beroende av den finansiella situationen för garantigivaren eller gäldenären.

3.   AKTIEEXPONERINGAR ENLIGT PD/LGD-METODEN

3.1   PD-värde

| 24. | PD-värdena skall fastställas enligt metoderna för företagsexponeringar.
  Följande minsta PD-värden skall tillämpas:






  a) | 0,09 % för exponeringar i börsnoterade aktier, om placeringen är en del av en långfristig kundrelation. |
| --- | --- | --- |

24.

PD-värdena skall fastställas enligt metoderna för företagsexponeringar.

Följande minsta PD-värden skall tillämpas:

a)

0,09 % för exponeringar i börsnoterade aktier, om placeringen är en del av en långfristig kundrelation.

| b) | 0,09 % för exponeringar i ej börsnoterade aktier, om avkastningen på placeringen är baserad på regelbundna och återkommande kassaflöden som inte härrör från realisationsvinster. |
| --- | --- |

b)

0,09 % för exponeringar i ej börsnoterade aktier, om avkastningen på placeringen är baserad på regelbundna och återkommande kassaflöden som inte härrör från realisationsvinster.

| c) | 0,40 % för exponeringar i börsnoterade aktier inbegripet övriga korta positioner enligt punkt 20 i del 1. |
| --- | --- |

c)

0,40 % för exponeringar i börsnoterade aktier inbegripet övriga korta positioner enligt punkt 20 i del 1.

| d) | 1,25 % för alla övriga aktieexponeringar, inbegripet övriga korta positioner enligt punkt 20 i del 1. |
| --- | --- |

d)

1,25 % för alla övriga aktieexponeringar, inbegripet övriga korta positioner enligt punkt 20 i del 1.

3.2   LGD-värde

| 25. | Exponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer av andra former av riskkapitalengagemang får ges ett LGD-värde på 65 %. |
| --- | --- |

25.

Exponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer av andra former av riskkapitalengagemang får ges ett LGD-värde på 65 %.

| 26. | Alla övriga exponeringar skall ges ett LGD-värde på 90 %. |
| --- | --- |

26.

Alla övriga exponeringar skall ges ett LGD-värde på 90 %.

3.3   Löptid

| 27. | Alla exponeringar skall ges ett M-värde på 5 år. |
| --- | --- |

27.

Alla exponeringar skall ges ett M-värde på 5 år.

Del 3 – Exponeringsvärde

1.   EXPONERINGAR MOT FÖRETAG, INSTITUT, NATIONELLA REGERINGAR OCH CENTRALBANKER SAMT HUSHÅLLSEXPONERINGAR

| 1. | Om inget annat anges skall exponeringsvärdet för exponeringar i balansräkningen mätas före avdrag för värderegleringar. Denna regel gäller även för tillgångar som köpts för ett pris som skiljer sig från skuldbeloppet. För köpta tillgångar betecknas skillnaden mellan skuldbelopp och registrerat nettovärde i kreditinstitutens balansräkningar som underkurs om skuldbeloppet är större och som överkurs om det är mindre. |
| --- | --- |

1.

Om inget annat anges skall exponeringsvärdet för exponeringar i balansräkningen mätas före avdrag för värderegleringar. Denna regel gäller även för tillgångar som köpts för ett pris som skiljer sig från skuldbeloppet. För köpta tillgångar betecknas skillnaden mellan skuldbelopp och registrerat nettovärde i kreditinstitutens balansräkningar som underkurs om skuldbeloppet är större och som överkurs om det är mindre.

| 2. | Om kreditinstituten använder ramavtal om nettning i fråga om repor eller värdepappers- eller råvarulån skall exponeringsvärdet beräknas enligt artiklarna 90–93. |
| --- | --- |

2.

Om kreditinstituten använder ramavtal om nettning i fråga om repor eller värdepappers- eller råvarulån skall exponeringsvärdet beräknas enligt artiklarna 90–93.

| 3. | Vid nettning i balansräkningen av lån och insättningar skall kreditinstituten använda de metoder som anges i artiklarna 90–93 för beräkning av exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

3.

Vid nettning i balansräkningen av lån och insättningar skall kreditinstituten använda de metoder som anges i artiklarna 90–93 för beräkning av exponeringsvärdet.

| 4. | Vid hyresavtal skall exponeringsvärdet motsvara nuvärdet av minimileasingbetalningarna.
  ”Minimileasingbetalningar” är de betalningar under hyrestiden som hyrestagaren förpliktas eller kan förpliktas att göra samt alla förmånliga köpoptioner (som högst sannolikt kommer att utnyttjas). Ett garanterat restvärde som uppfyller villkoren i punkterna 26–28 i del 1 i bilaga VIII för skyddstillhandahållarens krav samt minimikraven i punkterna 14–19 i del 2 i bilaga VIII skall också tas med i minimileasingbetalningarna. |
| --- | --- |

4.

Vid hyresavtal skall exponeringsvärdet motsvara nuvärdet av minimileasingbetalningarna.

”Minimileasingbetalningar” är de betalningar under hyrestiden som hyrestagaren förpliktas eller kan förpliktas att göra samt alla förmånliga köpoptioner (som högst sannolikt kommer att utnyttjas). Ett garanterat restvärde som uppfyller villkoren i punkterna 26–28 i del 1 i bilaga VIII för skyddstillhandahållarens krav samt minimikraven i punkterna 14–19 i del 2 i bilaga VIII skall också tas med i minimileasingbetalningarna.

| 5. | När det gäller posterna i bilaga IV skall exponeringsvärdet fastställas genom de metoder som anges i bilaga III. |
| --- | --- |

5.

När det gäller posterna i bilaga IV skall exponeringsvärdet fastställas genom de metoder som anges i bilaga III.

| 6. | Exponeringsvärdet för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för förvärvade fordringar skall motsvara det utestående beloppet minus kapitalkraven för utspädningsrisk före kreditriskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Exponeringsvärdet för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för förvärvade fordringar skall motsvara det utestående beloppet minus kapitalkraven för utspädningsrisk före kreditriskreducerande åtgärder.

| 7. | Om en exponering har formen av värdepapper eller råvaror som sålts, ställts som säkerhet eller lånats ut inom ramen för repor eller aktie- eller råvarulån, långfristiga transaktioner samt marginallån skall exponeringsvärdet motsvara värdepapperens eller råvarornas värde som fastställts enligt artikel 74. Om den fullständiga metoden för finansiella säkerheter, som anges i del 3 i bilaga VIII, används skall exponeringsvärdet ökas med den volatilitetsjustering som är tillämplig för dessa värdepapper eller råvaror enligt bilagan. Exponeringsvärdet för repor, aktie- eller råvarulån, långfristiga transaktioner samt marginallån kan fastställas i enlighet med antingen bilaga III eller punkterna 12–21 i del 3 i bilaga VIII. |
| --- | --- |

7.

Om en exponering har formen av värdepapper eller råvaror som sålts, ställts som säkerhet eller lånats ut inom ramen för repor eller aktie- eller råvarulån, långfristiga transaktioner samt marginallån skall exponeringsvärdet motsvara värdepapperens eller råvarornas värde som fastställts enligt artikel 74. Om den fullständiga metoden för finansiella säkerheter, som anges i del 3 i bilaga VIII, används skall exponeringsvärdet ökas med den volatilitetsjustering som är tillämplig för dessa värdepapper eller råvaror enligt bilagan. Exponeringsvärdet för repor, aktie- eller råvarulån, långfristiga transaktioner samt marginallån kan fastställas i enlighet med antingen bilaga III eller punkterna 12–21 i del 3 i bilaga VIII.

| 8. | Utan hinder av punkt 7 skall exponeringsvärdet vid utestående kreditriskexponering som fastställts av behöriga myndigheter med en central motpart fastställas i enlighet med punkt 6 i del 2 i bilaga III, under förutsättning att det dagligen ställs full säkerhet för den centrala motpartens kreditriskexponering gentemot samtliga avtalsparter. |
| --- | --- |

8.

Utan hinder av punkt 7 skall exponeringsvärdet vid utestående kreditriskexponering som fastställts av behöriga myndigheter med en central motpart fastställas i enlighet med punkt 6 i del 2 i bilaga III, under förutsättning att det dagligen ställs full säkerhet för den centrala motpartens kreditriskexponering gentemot samtliga avtalsparter.

| 9. | Exponeringsvärdet för följande poster skall beräknas som det belopp som inte utnyttjats av åtagandet multiplicerat med en konverteringsfaktor.
  Kreditinstitut skall använda följande konverteringsfaktorer:






  a) | För oförbindliga låneramar, som är villkorslöst återkalleliga när som helst av kreditinstitutet utan förhandsanmälan, eller som kan annulleras automatiskt om låntagarens kreditvärdighet försämras, skall en konverteringsfaktor på 0 % tillämpas. För att kunna tillämpa en konverteringsfaktor på 0 % skall kreditinstituten aktivt övervaka gäldenärens finansiella ställning och de interna kontrollsystemen skall göra det möjligt att omedelbart upptäcka en försämring av gäldenärens kreditkvalitet. Outnyttjade hushållslåneramar kan betraktas som villkorslöst återkalleliga om villkoren tillåter kreditinstitutet att annullera dem i den utsträckning som konsumentskyddet och anknuten lagstiftning tillåter detta. |
| --- | --- | --- |

9.

Exponeringsvärdet för följande poster skall beräknas som det belopp som inte utnyttjats av åtagandet multiplicerat med en konverteringsfaktor.

Kreditinstitut skall använda följande konverteringsfaktorer:

a)

För oförbindliga låneramar, som är villkorslöst återkalleliga när som helst av kreditinstitutet utan förhandsanmälan, eller som kan annulleras automatiskt om låntagarens kreditvärdighet försämras, skall en konverteringsfaktor på 0 % tillämpas. För att kunna tillämpa en konverteringsfaktor på 0 % skall kreditinstituten aktivt övervaka gäldenärens finansiella ställning och de interna kontrollsystemen skall göra det möjligt att omedelbart upptäcka en försämring av gäldenärens kreditkvalitet. Outnyttjade hushållslåneramar kan betraktas som villkorslöst återkalleliga om villkoren tillåter kreditinstitutet att annullera dem i den utsträckning som konsumentskyddet och anknuten lagstiftning tillåter detta.

| b) | För kortfristiga remburser där levererade varor utgör säkerhet skall en konverteringsfaktor på 20 % tillämpas för både det öppnande och bekräftande institutet. |
| --- | --- |

b)

För kortfristiga remburser där levererade varor utgör säkerhet skall en konverteringsfaktor på 20 % tillämpas för både det öppnande och bekräftande institutet.

| c) | För outnyttjade förvärvade åtaganden, som är villkorslöst återkalleliga, eller som kan annulleras när som helst av kreditinstitutet utan förhandsanmälan, skall en konverteringsfaktor på 0 % tillämpas. För att kunna tillämpa en konverteringsfaktor på 0 % skall kreditinstituten aktivt övervaka gäldenärens finansiella ställning och de interna kontrollsystemen skall göra det möjligt att omedelbart upptäcka en försämring av gäldenärens kreditkvalitet. |
| --- | --- |

c)

För outnyttjade förvärvade åtaganden, som är villkorslöst återkalleliga, eller som kan annulleras när som helst av kreditinstitutet utan förhandsanmälan, skall en konverteringsfaktor på 0 % tillämpas. För att kunna tillämpa en konverteringsfaktor på 0 % skall kreditinstituten aktivt övervaka gäldenärens finansiella ställning och de interna kontrollsystemen skall göra det möjligt att omedelbart upptäcka en försämring av gäldenärens kreditkvalitet.

| d) | För övriga låneramar, note issuance facilities (NIF) och revolving underwriting facilities (RUF) skall en konverteringsfaktor på 75 % tillämpas. |
| --- | --- |

d)

För övriga låneramar, note issuance facilities (NIF) och revolving underwriting facilities (RUF) skall en konverteringsfaktor på 75 % tillämpas.

| e) | Kreditinstitut som uppfyller minimikraven för användning av egna skattningar av konverteringsfaktorer enligt vad som anges i del 4 får använda sina egna skattningar av konverteringsfaktorer för olika produkttyper enligt led a, b, c och d, under förutsättning att de behöriga myndigheterna godkänner det. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstitut som uppfyller minimikraven för användning av egna skattningar av konverteringsfaktorer enligt vad som anges i del 4 får använda sina egna skattningar av konverteringsfaktorer för olika produkttyper enligt led a, b, c och d, under förutsättning att de behöriga myndigheterna godkänner det.

| 10. | Om ett åtagande avser en förpliktelse att ingå ett annat åtagande skall den lägre av de två konverteringsfaktorerna för de enskilda åtagandena användas. |
| --- | --- |

10.

Om ett åtagande avser en förpliktelse att ingå ett annat åtagande skall den lägre av de två konverteringsfaktorerna för de enskilda åtagandena användas.

| 11. | För alla övriga poster utanför balansräkningen utom de som nämns i punkterna 1–9 skall exponeringsvärdet vara lika med följande procentandelar av dess värde:






  — | 100 % om det är en högriskpost, |
| --- | --- | --- |

11.

För alla övriga poster utanför balansräkningen utom de som nämns i punkterna 1–9 skall exponeringsvärdet vara lika med följande procentandelar av dess värde:

—

100 % om det är en högriskpost,

| — | 50 % om det är en medelriskpost, |
| --- | --- |

—

50 % om det är en medelriskpost,

| — | 20 % om det är en medel-lågriskpost och |
| --- | --- |

—

20 % om det är en medel-lågriskpost och

| — | 0 % om det är en lågriskpost. |
| --- | --- |

—

0 % om det är en lågriskpost.

I denna punkt skall poster utanför balansräkningen indelas i riskkategorier enligt bilaga II.

2.   AKTIEEXPONERING

| 12. | Exponeringsvärdet skall motsvara det värde som anges i externredovisningen. Följande mått på aktieexponeringar får användas:






  a) | För placeringar som tas upp till verkligt värde och där värdeförändringarna går via resultaträkningen och påverkar kapitalbasen skall exponeringsvärdet motsvara det verkliga värde som anges i balansräkningen. |
| --- | --- | --- |

12.

Exponeringsvärdet skall motsvara det värde som anges i externredovisningen. Följande mått på aktieexponeringar får användas:

a)

För placeringar som tas upp till verkligt värde och där värdeförändringarna går via resultaträkningen och påverkar kapitalbasen skall exponeringsvärdet motsvara det verkliga värde som anges i balansräkningen.

| b) | För placeringar som tas upp till verkligt värde men där värdeförändringarna inte går via resultaträkningen utan påverkar en skattejusterad separat del av det egna kapitalet skall exponeringsvärdet motsvara det verkliga värde som anges i balansräkningen. |
| --- | --- |

b)

För placeringar som tas upp till verkligt värde men där värdeförändringarna inte går via resultaträkningen utan påverkar en skattejusterad separat del av det egna kapitalet skall exponeringsvärdet motsvara det verkliga värde som anges i balansräkningen.

| c) | För placeringar som tas upp till anskaffningskostnad eller till det lägsta av anskaffningskostnaden och marknadsvärdet skall exponeringsvärdet motsvara den anskaffningskostnad eller det marknadsvärde som anges i balansräkningen. |
| --- | --- |

c)

För placeringar som tas upp till anskaffningskostnad eller till det lägsta av anskaffningskostnaden och marknadsvärdet skall exponeringsvärdet motsvara den anskaffningskostnad eller det marknadsvärde som anges i balansräkningen.

3.   ÖVRIGA MOTPARTSLÖSA EXPONERINGAR

| 13. | Exponeringsvärdet för de andra tillgångar som inte innebär någon form av skuldförbindelse skall motsvara det värde som anges i externredovisningen. |
| --- | --- |

13.

Exponeringsvärdet för de andra tillgångar som inte innebär någon form av skuldförbindelse skall motsvara det värde som anges i externredovisningen.

Del 4 – Minimikrav för internmetoden

1.   RISKKLASSIFICERINGSSYSTEM

| 1. | Med ”riskklassificeringssystem” skall avses alla metoder, tekniker, kontroller samt datainsamlings- och IT-system som ligger till grund för värdering av kreditrisk, tilldelning av riskklasser (rating) och kvantifiering av fallissemangs- och förlustskattningar för en viss typ av exponering. |
| --- | --- |

1.

Med ”riskklassificeringssystem” skall avses alla metoder, tekniker, kontroller samt datainsamlings- och IT-system som ligger till grund för värdering av kreditrisk, tilldelning av riskklasser (rating) och kvantifiering av fallissemangs- och förlustskattningar för en viss typ av exponering.

| 2. | Om ett kreditinstitut använder flera riskklassificeringssystem skall motiven för valet av system för en viss gäldenär eller en viss transaktion dokumenteras och tillämpas på ett sådant sätt att det avspeglar risknivån på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

2.

Om ett kreditinstitut använder flera riskklassificeringssystem skall motiven för valet av system för en viss gäldenär eller en viss transaktion dokumenteras och tillämpas på ett sådant sätt att det avspeglar risknivån på ett tillfredsställande sätt.

| 3. | Kriterier och metoder för riskklassificering skall periodiskt ses över för att fastställa om de fortfarande är lämpliga vad gäller den aktuella portföljen och de yttre förutsättningarna. |
| --- | --- |

3.

Kriterier och metoder för riskklassificering skall periodiskt ses över för att fastställa om de fortfarande är lämpliga vad gäller den aktuella portföljen och de yttre förutsättningarna.

1.1   Riskklassificeringssystemens struktur

| 4. | Om ett kreditinstitut använder direkta skattningar av riskparametrar får dessa betraktas som resultat av en tillämpning av en kontinuerlig risknivåskala. |
| --- | --- |

4.

Om ett kreditinstitut använder direkta skattningar av riskparametrar får dessa betraktas som resultat av en tillämpning av en kontinuerlig risknivåskala.

1.1.1   Exponeringar mot företag och institut samt nationella regeringar och centralbanker

| 5. | Ett riskklassificeringssystem skall beakta gäldenärens och transaktionens särskilda riskegenskaper. |
| --- | --- |

5.

Ett riskklassificeringssystem skall beakta gäldenärens och transaktionens särskilda riskegenskaper.

| 6. | Ett riskklassificeringssystem skall ha en riskklasskala för gäldenärer som uteslutande är uttryck för en kvantifiering av risken för gäldenärens fallissemang. Riskklasskalan för gäldenärer skall ha minst sju klasser för ej fallerande gäldenärer och en klass för fallerande gäldenärer. |
| --- | --- |

6.

Ett riskklassificeringssystem skall ha en riskklasskala för gäldenärer som uteslutande är uttryck för en kvantifiering av risken för gäldenärens fallissemang. Riskklasskalan för gäldenärer skall ha minst sju klasser för ej fallerande gäldenärer och en klass för fallerande gäldenärer.

| 7. | En ”gäldenärsklass” definieras som en riskkategori på systemets riskklasskala som gäldenären hänförts till på grundval av specificerade och klara ratingkriterier och från vilken PD-skattningar härleds. Kreditinstituten skall dokumentera sambandet mellan gäldenärsklasserna i form av den nivå för fallissemangsrisken som varje klass innebär och de kriterier som använts för att särskilja den nivån för fallissemangsrisken. |
| --- | --- |

7.

En ”gäldenärsklass” definieras som en riskkategori på systemets riskklasskala som gäldenären hänförts till på grundval av specificerade och klara ratingkriterier och från vilken PD-skattningar härleds. Kreditinstituten skall dokumentera sambandet mellan gäldenärsklasserna i form av den nivå för fallissemangsrisken som varje klass innebär och de kriterier som använts för att särskilja den nivån för fallissemangsrisken.

| 8. | Kreditinstitut vilkas portföljer är inriktade på ett särskilt marknadssegment och ett visst intervall vad gäller risk för fallissemang skall ha tillräckligt många gäldenärsklasser inom detta intervall för att undvika en alltför stor koncentration av gäldenärer inom en viss klass. Betydande koncentrationer inom en enskild klass skall motiveras genom övertygande empiriska belägg för att gäldenärsklassen täcker ett tillräckligt smalt PD-spann och att alla gäldenärers fallissemangsrisk inom denna klass ligger inom detta spann. |
| --- | --- |

8.

Kreditinstitut vilkas portföljer är inriktade på ett särskilt marknadssegment och ett visst intervall vad gäller risk för fallissemang skall ha tillräckligt många gäldenärsklasser inom detta intervall för att undvika en alltför stor koncentration av gäldenärer inom en viss klass. Betydande koncentrationer inom en enskild klass skall motiveras genom övertygande empiriska belägg för att gäldenärsklassen täcker ett tillräckligt smalt PD-spann och att alla gäldenärers fallissemangsrisk inom denna klass ligger inom detta spann.

| 9. | För att användning av egna skattningar av LGD-värden för beräkning av kapitalkrav skall kunna godkännas av de behöriga myndigheterna skall institutets riskklassificeringssystem omfatta en särskild klassificering av exponeringarna som enbart tar fasta på LGD-relaterade faktorer. |
| --- | --- |

9.

För att användning av egna skattningar av LGD-värden för beräkning av kapitalkrav skall kunna godkännas av de behöriga myndigheterna skall institutets riskklassificeringssystem omfatta en särskild klassificering av exponeringarna som enbart tar fasta på LGD-relaterade faktorer.

| 10. | En ”produktriskklass” definieras som en riskkategori inom ett riskklassificeringssystems skala för produktrisktyp som exponeringar tilldelas på grundval av en specificerad och separat uppsättning riskklassificeringskriterier från vilka egna skattningar av LGD-värden härleds. Definitionen av varje klass skall innefatta både en beskrivning av hur exponeringar hänförs till klassen i fråga och en beskrivning av de kriterier som används för att fastställa klassernas olika risknivåer. |
| --- | --- |

10.

En ”produktriskklass” definieras som en riskkategori inom ett riskklassificeringssystems skala för produktrisktyp som exponeringar tilldelas på grundval av en specificerad och separat uppsättning riskklassificeringskriterier från vilka egna skattningar av LGD-värden härleds. Definitionen av varje klass skall innefatta både en beskrivning av hur exponeringar hänförs till klassen i fråga och en beskrivning av de kriterier som används för att fastställa klassernas olika risknivåer.

| 11. | Betydande koncentrationer inom en enskild produktriskklass skall motiveras genom övertygande empiriska bevis om att klassen täcker ett tillräckligt smalt LGD-spann och att risken i fråga om alla exponeringars inom denna klass ligger inom detta spann. |
| --- | --- |

11.

Betydande koncentrationer inom en enskild produktriskklass skall motiveras genom övertygande empiriska bevis om att klassen täcker ett tillräckligt smalt LGD-spann och att risken i fråga om alla exponeringars inom denna klass ligger inom detta spann.

| 12. | Kreditinstitut som använder metoderna i punkt 6 i del 1 för att åsätta riskvikt för exponeringar som utgör specialutlåning är undantagna från kravet på att ha en riskklasskala för gäldenärer som uteslutande är uttryck för en kvantifiering av risken för gäldenärens fallissemang avseende dessa exponeringar. Utan hinder av punkt 6 skall dessa institut för sådana exponeringar ha minst fyra klasser för ej fallerande gäldenärer och minst en klass för fallerande gäldenärer. |
| --- | --- |

12.

Kreditinstitut som använder metoderna i punkt 6 i del 1 för att åsätta riskvikt för exponeringar som utgör specialutlåning är undantagna från kravet på att ha en riskklasskala för gäldenärer som uteslutande är uttryck för en kvantifiering av risken för gäldenärens fallissemang avseende dessa exponeringar. Utan hinder av punkt 6 skall dessa institut för sådana exponeringar ha minst fyra klasser för ej fallerande gäldenärer och minst en klass för fallerande gäldenärer.

1.1.2   Hushållsexponeringar

| 13. | Riskklassificeringssystem skall avspegla både gäldenärs- och transaktionsrisk, och de skall beakta alla gäldenärs- och transaktionsspecifika särdrag. |
| --- | --- |

13.

Riskklassificeringssystem skall avspegla både gäldenärs- och transaktionsrisk, och de skall beakta alla gäldenärs- och transaktionsspecifika särdrag.

| 14. | Riskdifferentieringen mellan riskklasserna skall säkerställa att antalet exponeringar i en viss riskklass räcker för att göra en ändamålsenlig kvantifiering och validering av förlustens särdrag på riskklassnivå. Exponeringarnas och gäldenärernas fördelning över riskklasserna skall vara sådan att alltför stora koncentrationer undviks. |
| --- | --- |

14.

Riskdifferentieringen mellan riskklasserna skall säkerställa att antalet exponeringar i en viss riskklass räcker för att göra en ändamålsenlig kvantifiering och validering av förlustens särdrag på riskklassnivå. Exponeringarnas och gäldenärernas fördelning över riskklasserna skall vara sådan att alltför stora koncentrationer undviks.

| 15. | Kreditinstituten skall visa att förfarandet med att hänföra exponeringar till riskklasser ger lämplig riskdifferentiering, grupperar tillräckligt homogena exponeringar och tillåter en exakt och konsekvent uppskattning av förlustkarakteristika på riskklassnivå. För förvärvade fordringar skall grupperingen visa säljarens kravnivå för att ta på sig risk och den oenhetliga sammansättningen av hans kundkrets. |
| --- | --- |

15.

Kreditinstituten skall visa att förfarandet med att hänföra exponeringar till riskklasser ger lämplig riskdifferentiering, grupperar tillräckligt homogena exponeringar och tillåter en exakt och konsekvent uppskattning av förlustkarakteristika på riskklassnivå. För förvärvade fordringar skall grupperingen visa säljarens kravnivå för att ta på sig risk och den oenhetliga sammansättningen av hans kundkrets.

| 16. | Kreditinstituten skall beakta följande riskfaktorer när de hänför exponeringar till riskklasser:






  a) | Gäldenärernas risksärdrag. |
| --- | --- | --- |

16.

Kreditinstituten skall beakta följande riskfaktorer när de hänför exponeringar till riskklasser:

a)

Gäldenärernas risksärdrag.

| b) | Transaktionernas risksärdrag, även beträffande slag av produkt eller säkerhet, eller av båda. Kreditinstitut skall särskilt beakta fall där samma säkerhet ställs för flera exponeringar. |
| --- | --- |

b)

Transaktionernas risksärdrag, även beträffande slag av produkt eller säkerhet, eller av båda. Kreditinstitut skall särskilt beakta fall där samma säkerhet ställs för flera exponeringar.

| c) | Misskötsel, såvida inte kreditinstitutet kan styrka för den behöriga myndigheten att misskötsel inte är en väsentlig riskfaktor för exponeringen. |
| --- | --- |

c)

Misskötsel, såvida inte kreditinstitutet kan styrka för den behöriga myndigheten att misskötsel inte är en väsentlig riskfaktor för exponeringen.

1.2   Åsättande av riskklasser

| 17. | Ett kreditinstitut skall ha särskilda definitioner, förfaranden och kriterier för att hänföra exponeringar till riskklasser inom ett riskklassificeringssystem.






  a) | Definitionerna och kriterierna för riskklasser skall vara tillräckligt detaljerade för att de som ansvarar för klassificeringar konsekvent skall kunna åsätta gäldenärer eller exponeringar som representerar liknande risk samma riskklass. Konsekvens skall uppnås mellan verksamhetsgrenar, avdelningar och geografiska områden. |
| --- | --- | --- |

17.

Ett kreditinstitut skall ha särskilda definitioner, förfaranden och kriterier för att hänföra exponeringar till riskklasser inom ett riskklassificeringssystem.

a)

Definitionerna och kriterierna för riskklasser skall vara tillräckligt detaljerade för att de som ansvarar för klassificeringar konsekvent skall kunna åsätta gäldenärer eller exponeringar som representerar liknande risk samma riskklass. Konsekvens skall uppnås mellan verksamhetsgrenar, avdelningar och geografiska områden.

| b) | Dokumentationen om riskklassificeringsförfarandet skall göra det möjligt för tredje man att förstå varför exponeringar har hänförts till vissa riskklasser, reproducera tilldelningen av riskklass och utvärdera riktigheten av en tilldelning till en riskklass. |
| --- | --- |

b)

Dokumentationen om riskklassificeringsförfarandet skall göra det möjligt för tredje man att förstå varför exponeringar har hänförts till vissa riskklasser, reproducera tilldelningen av riskklass och utvärdera riktigheten av en tilldelning till en riskklass.

| c) | Kriterierna skall även överensstämma med kreditinstitutets interna utlåningsnormer och dess policy för behandling av problemtyngda gäldenärer och exponeringar. |
| --- | --- |

c)

Kriterierna skall även överensstämma med kreditinstitutets interna utlåningsnormer och dess policy för behandling av problemtyngda gäldenärer och exponeringar.

| 18. | Ett kreditinstitut skall beakta all relevant information när de hänför gäldenärer och exponeringar till riskklasser. Informationen skall vara löpande och göra det möjligt för kreditinstitutet att förutse exponeringens framtida utveckling. Ju mindre information ett kreditinstitut har desto mer försiktigt skall det vara vid åsättande av riskklasser för exponeringar mot gäldenärer och faciliteter. Om ett kreditinstitut använder en extern rating som primär faktor för att fastställa en intern riskklassificering skall kreditinstitutet säkerställa att det också beaktar övrig relevant information. |
| --- | --- |

18.

Ett kreditinstitut skall beakta all relevant information när de hänför gäldenärer och exponeringar till riskklasser. Informationen skall vara löpande och göra det möjligt för kreditinstitutet att förutse exponeringens framtida utveckling. Ju mindre information ett kreditinstitut har desto mer försiktigt skall det vara vid åsättande av riskklasser för exponeringar mot gäldenärer och faciliteter. Om ett kreditinstitut använder en extern rating som primär faktor för att fastställa en intern riskklassificering skall kreditinstitutet säkerställa att det också beaktar övrig relevant information.

1.3   Klassificering av exponeringar

1.3.1   Exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker

| 19. | Alla gäldenärer skall hänföras till en riskklass inom ramen för förfarandet för godkännande av krediter. |
| --- | --- |

19.

Alla gäldenärer skall hänföras till en riskklass inom ramen för förfarandet för godkännande av krediter.

| 20. | Vad gäller de kreditinstitut som har tillåtelse att använda egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer skall alla exponeringar även åsättas en produktriskklass inom ramen för förfarandet för godkännande av krediter. |
| --- | --- |

20.

Vad gäller de kreditinstitut som har tillåtelse att använda egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer skall alla exponeringar även åsättas en produktriskklass inom ramen för förfarandet för godkännande av krediter.

| 21. | Kreditinstitut som använder metoderna i punkt 6 i del 1 för att fastställa riskvikt för exponeringar som utgör specialutlåning skall hänföra dessa exponeringar till riskklasser enligt punkt 12. |
| --- | --- |

21.

Kreditinstitut som använder metoderna i punkt 6 i del 1 för att fastställa riskvikt för exponeringar som utgör specialutlåning skall hänföra dessa exponeringar till riskklasser enligt punkt 12.

| 22. | Alla enskilda juridiska personer som kreditinstitutet är exponerat mot skall bedömas individuellt. Ett kreditinstitut skall visa de behöriga myndigheterna att det har en godtagbar policy för behandling av enskilda gäldenärer och grupper av kunder med inbördes anknytning. |
| --- | --- |

22.

Alla enskilda juridiska personer som kreditinstitutet är exponerat mot skall bedömas individuellt. Ett kreditinstitut skall visa de behöriga myndigheterna att det har en godtagbar policy för behandling av enskilda gäldenärer och grupper av kunder med inbördes anknytning.

| 23. | Alla exponeringar mot samma gäldenär skall hänföras till samma gäldenärsklass, oavsett om det finns skillnader mellan de särskilda transaktionernas natur. I följande undantagsfall kan förekomsten av särskilda exponeringar leda till att samma gäldenär hänförs till flera klasser:






  a) | Transfereringsrisk, som är avhängig av om exponeringen avser belopp i inhemsk eller främmande valuta. |
| --- | --- | --- |

23.

Alla exponeringar mot samma gäldenär skall hänföras till samma gäldenärsklass, oavsett om det finns skillnader mellan de särskilda transaktionernas natur. I följande undantagsfall kan förekomsten av särskilda exponeringar leda till att samma gäldenär hänförs till flera klasser:

a)

Transfereringsrisk, som är avhängig av om exponeringen avser belopp i inhemsk eller främmande valuta.

| b) | När garantier som ställs för en exponering får beaktas genom anpassning av tilldelningen av gäldenärsklass. |
| --- | --- |

b)

När garantier som ställs för en exponering får beaktas genom anpassning av tilldelningen av gäldenärsklass.

| c) | När det är förbjudet enligt konsumentskydd, banksekretess eller annan lagstiftning att utbyta uppgifter om kunderna, |
| --- | --- |

c)

När det är förbjudet enligt konsumentskydd, banksekretess eller annan lagstiftning att utbyta uppgifter om kunderna,

1.3.2   Hushållsexponeringar

| 24. | Alla exponeringar skall hänföras till en riskklass inom ramen för förfarandet för godkännande av krediter. |
| --- | --- |

24.

Alla exponeringar skall hänföras till en riskklass inom ramen för förfarandet för godkännande av krediter.

1.3.3   Ändring av riskklass

| 25. | Kreditinstituten skall skriftligt redovisa de situationer då medarbetare efter eget omdöme får göra avvikelser från in- eller utdata i klassificeringsförfarandet och ange vilka medarbetare som ansvarar för att sådana avvikelser godkänns. Kreditinstituten skall dokumentera sådana avvikelser och ange vilka som ansvarar för dem. De skall också analysera utvecklingen av de exponeringar som hänförts till en annan riskklass till följd av sådana avvikelser. Analysen skall även innehålla en bedömning, person för person, av utvecklingen av exponeringar vilkas riskklass har ändrats av en viss individ. |
| --- | --- |

25.

Kreditinstituten skall skriftligt redovisa de situationer då medarbetare efter eget omdöme får göra avvikelser från in- eller utdata i klassificeringsförfarandet och ange vilka medarbetare som ansvarar för att sådana avvikelser godkänns. Kreditinstituten skall dokumentera sådana avvikelser och ange vilka som ansvarar för dem. De skall också analysera utvecklingen av de exponeringar som hänförts till en annan riskklass till följd av sådana avvikelser. Analysen skall även innehålla en bedömning, person för person, av utvecklingen av exponeringar vilkas riskklass har ändrats av en viss individ.

1.4   Integritet i riskklassificeringen

1.4.1   Exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker

| 26. | Riskklassificeringar och återkommande översyner av dem skall utföras eller godkännas av en oberoende part som inte har någon direkt vinning av besluten att lämna krediten. |
| --- | --- |

26.

Riskklassificeringar och återkommande översyner av dem skall utföras eller godkännas av en oberoende part som inte har någon direkt vinning av besluten att lämna krediten.

| 27. | Kreditinstituten skall uppdatera riskklassificeringarna minst en gång per år. Högriskgäldenärer och problemexponeringar ses över oftare. Kreditinstituten skall göra en ny riskklassificering om väsentlig information om gäldenären eller exponeringen blir tillgänglig. |
| --- | --- |

27.

Kreditinstituten skall uppdatera riskklassificeringarna minst en gång per år. Högriskgäldenärer och problemexponeringar ses över oftare. Kreditinstituten skall göra en ny riskklassificering om väsentlig information om gäldenären eller exponeringen blir tillgänglig.

| 28. | Kreditinstituten skall ha ett effektivt förfarande för att skaffa och uppdatera relevant information om riskprofiler för gäldenärer som påverkar PD-värden, och om riskprofiler för transaktioner som påverkar LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer. |
| --- | --- |

28.

Kreditinstituten skall ha ett effektivt förfarande för att skaffa och uppdatera relevant information om riskprofiler för gäldenärer som påverkar PD-värden, och om riskprofiler för transaktioner som påverkar LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer.

1.4.2   Hushållsexponeringar

| 29. | Ett kreditinstitut skall minst en gång per år uppdatera gäldenärs- och produktriskklassificeringar eller se över förlustsärdrag och grad av misskötsel när det gäller alla identifierade riskklasser, beroende på vad som är tillämpligt. Ett kreditinstitut skall även minst en gång per år se över tillståndet för ett representativt urval av enskilda exponeringar inom varje riskklass för att säkerställa att de fortfarande ligger i rätt riskklass. |
| --- | --- |

29.

Ett kreditinstitut skall minst en gång per år uppdatera gäldenärs- och produktriskklassificeringar eller se över förlustsärdrag och grad av misskötsel när det gäller alla identifierade riskklasser, beroende på vad som är tillämpligt. Ett kreditinstitut skall även minst en gång per år se över tillståndet för ett representativt urval av enskilda exponeringar inom varje riskklass för att säkerställa att de fortfarande ligger i rätt riskklass.

1.5   Användning av modeller

| 30. | Om ett kreditinstitut använder statistiska modeller och andra mekaniska metoder för att hänföra exponeringar till gäldenärs- och riskklasser skall följande villkor vara uppfyllda:






  a) | Kreditinstitutet skall styrka för den behöriga myndigheten att modellen har god prognosförmåga och att kapitalkraven inte förvrängs genom modellen. De ingående variablerna skall utgöra en rimlig och effektiv grund för prognoserna. Modellen får inte ha några väsentliga systematiska fel. |
| --- | --- | --- |

30.

Om ett kreditinstitut använder statistiska modeller och andra mekaniska metoder för att hänföra exponeringar till gäldenärs- och riskklasser skall följande villkor vara uppfyllda:

a)

Kreditinstitutet skall styrka för den behöriga myndigheten att modellen har god prognosförmåga och att kapitalkraven inte förvrängs genom modellen. De ingående variablerna skall utgöra en rimlig och effektiv grund för prognoserna. Modellen får inte ha några väsentliga systematiska fel.

| b) | Kreditinstitutet skall ha inrättat ett förfarande för prövning av uppgifter som matas in i modellen innefattande en bedömning av uppgifternas riktighet, fullständighet och lämplighet. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet skall ha inrättat ett förfarande för prövning av uppgifter som matas in i modellen innefattande en bedömning av uppgifternas riktighet, fullständighet och lämplighet.

| c) | Kreditinstitutet skall visa att de uppgifter som ligger till grund för modellen är representativa för populationen av kreditinstitutets faktiska gäldenärer eller exponeringar. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstitutet skall visa att de uppgifter som ligger till grund för modellen är representativa för populationen av kreditinstitutets faktiska gäldenärer eller exponeringar.

| d) | Kreditinstitutet skall regelbundet validera modellen och därvid även övervaka hur modellen fungerar och hur stabil den är, se över modellspecifikationen och testa hur väl modellens resultat överensstämmer med de faktiska utfallen. |
| --- | --- |

d)

Kreditinstitutet skall regelbundet validera modellen och därvid även övervaka hur modellen fungerar och hur stabil den är, se över modellspecifikationen och testa hur väl modellens resultat överensstämmer med de faktiska utfallen.

| e) | Kreditinstitutet skall komplettera den statistiska modellen med bedömningar och övervakning från egna medarbetare för att se över modellbaserade riskklassificeringar och för att säkerställa att modellerna används på lämpligt sätt. Översynsförfarandena skall syfta till att hitta och begränsa fel som hänger samman med svagheter i modellen. Vid bedömningarna skall man beakta all relevant information som inte beaktas i modellen. Kreditinstitutet skall dokumentera hur bedömningar från de egna medarbetarnas sida och modellresultat skall kombineras. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstitutet skall komplettera den statistiska modellen med bedömningar och övervakning från egna medarbetare för att se över modellbaserade riskklassificeringar och för att säkerställa att modellerna används på lämpligt sätt. Översynsförfarandena skall syfta till att hitta och begränsa fel som hänger samman med svagheter i modellen. Vid bedömningarna skall man beakta all relevant information som inte beaktas i modellen. Kreditinstitutet skall dokumentera hur bedömningar från de egna medarbetarnas sida och modellresultat skall kombineras.

1.6   Dokumentation av riskklassificeringssystem

| 31. | Kreditinstituten skall dokumentera riskklassificeringssystemens utformning och operativa detaljer. Dokumentationen skall styrka riskklassificeringssystemens överensstämmelse med minimikraven i denna del och ta upp områden som portföljdifferentiering, riskklassificeringskriterier, ansvar avseende de parter som värderar gäldenärer och exponeringar, frekvensen av översyner av riskklassificeringar och ledningens övervakning av riskklassificeringsförfarandet. |
| --- | --- |

31.

Kreditinstituten skall dokumentera riskklassificeringssystemens utformning och operativa detaljer. Dokumentationen skall styrka riskklassificeringssystemens överensstämmelse med minimikraven i denna del och ta upp områden som portföljdifferentiering, riskklassificeringskriterier, ansvar avseende de parter som värderar gäldenärer och exponeringar, frekvensen av översyner av riskklassificeringar och ledningens övervakning av riskklassificeringsförfarandet.

| 32. | Kreditinstitutet skall dokumentera motiven till och den analys som ligger till grund för dess val av riskklassificeringskriterier. Ett kreditinstitut skall dokumentera alla betydande förändringar av riskklassificeringsförfarandet, och dokumentationen skall möjliggöra identifiering av de förändringar som gjorts av riskklassificeringsförfarandet sedan de behöriga myndigheternas senaste översyn. Riskklassificeringens struktur, inklusive riskklassificeringsförfarandet och den interna kontrollstrukturen, skall också dokumenteras. |
| --- | --- |

32.

Kreditinstitutet skall dokumentera motiven till och den analys som ligger till grund för dess val av riskklassificeringskriterier. Ett kreditinstitut skall dokumentera alla betydande förändringar av riskklassificeringsförfarandet, och dokumentationen skall möjliggöra identifiering av de förändringar som gjorts av riskklassificeringsförfarandet sedan de behöriga myndigheternas senaste översyn. Riskklassificeringens struktur, inklusive riskklassificeringsförfarandet och den interna kontrollstrukturen, skall också dokumenteras.

| 33. | Kreditinstitutet skall dokumentera de särskilda definitionerna av fallissemang och förlust som används internt och visa att de överensstämmer med definitionerna i detta direktiv. |
| --- | --- |

33.

Kreditinstitutet skall dokumentera de särskilda definitionerna av fallissemang och förlust som används internt och visa att de överensstämmer med definitionerna i detta direktiv.

| 34. | Om kreditinstitutet använder statistiska modeller vid riskklassificeringsförfarandet skall kreditinstitutet dokumentera dessa metoder. Detta material skall






  a) | tillhandahålla en detaljerad beskrivning av teori, antaganden och/eller matematisk och empirisk grund för fördelningen av skattningar på riskklasser, enskilda gäldenärer eller exponeringar, och de datakällor som använts för skattning av modellen, |
| --- | --- | --- |

34.

Om kreditinstitutet använder statistiska modeller vid riskklassificeringsförfarandet skall kreditinstitutet dokumentera dessa metoder. Detta material skall

a)

tillhandahålla en detaljerad beskrivning av teori, antaganden och/eller matematisk och empirisk grund för fördelningen av skattningar på riskklasser, enskilda gäldenärer eller exponeringar, och de datakällor som använts för skattning av modellen,

| b) | fastställa en strikt process för validering av modellen (som inkluderar utfallstest utanför den datamängd och den period som använts vid kalibreringen), och |
| --- | --- |

b)

fastställa en strikt process för validering av modellen (som inkluderar utfallstest utanför den datamängd och den period som använts vid kalibreringen), och

| c) | ange alla omständigheter under vilka modellen inte fungerar effektivt. |
| --- | --- |

c)

ange alla omständigheter under vilka modellen inte fungerar effektivt.

| 35. | Användning av en modell som köpts från tredje part som hävdar att tekniken är en affärshemlighet är inget skäl för undantag från skyldigheten att dokumentera eller från något av de övriga kraven på riskklassificeringssystem. Kreditinstitutet är skyldigt att uppfylla de behöriga myndigheternas krav. |
| --- | --- |

35.

Användning av en modell som köpts från tredje part som hävdar att tekniken är en affärshemlighet är inget skäl för undantag från skyldigheten att dokumentera eller från något av de övriga kraven på riskklassificeringssystem. Kreditinstitutet är skyldigt att uppfylla de behöriga myndigheternas krav.

1.7   Bevarande av uppgifter

| 36. | Kreditinstituten skall samla in och lagra uppgifter om sina interna riskklassificeringar enligt vad som krävs i artiklarna 145–149. |
| --- | --- |

36.

Kreditinstituten skall samla in och lagra uppgifter om sina interna riskklassificeringar enligt vad som krävs i artiklarna 145–149.

1.7.1   Exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker

| 37. | Kreditinstituten skall samla in och bevara uppgifter om följande:






  a) | Gäldenärernas och de godtagna garantigivarnas fullständiga riskklassificeringshistorik. |
| --- | --- | --- |

37.

Kreditinstituten skall samla in och bevara uppgifter om följande:

a)

Gäldenärernas och de godtagna garantigivarnas fullständiga riskklassificeringshistorik.

| b) | Datum när riskklassificeringen gjordes. |
| --- | --- |

b)

Datum när riskklassificeringen gjordes.

| c) | Viktiga data och metod som använts för att härleda riskklassificeringen. |
| --- | --- |

c)

Viktiga data och metod som använts för att härleda riskklassificeringen.

| d) | Namnet på den ansvarige för riskklassificeringen. |
| --- | --- |

d)

Namnet på den ansvarige för riskklassificeringen.

| e) | I fråga om fallissemang: uppgifter om gäldenärer och exponeringar. |
| --- | --- |

e)

I fråga om fallissemang: uppgifter om gäldenärer och exponeringar.

| f) | Datum för och omständigheterna kring dessa fallissemang. |
| --- | --- |

f)

Datum för och omständigheterna kring dessa fallissemang.

| g) | Uppgifter om PD-värden och den faktiska inträffade andelen fallissemang inom olika riskklasser och uppgifter om förflyttning mellan riskklasser. |
| --- | --- |

g)

Uppgifter om PD-värden och den faktiska inträffade andelen fallissemang inom olika riskklasser och uppgifter om förflyttning mellan riskklasser.

Kreditinstitut som inte använder egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer skall samla in och bevara uppgifter om jämförelser av faktiska LGD-värden med de värden som anges i punkt 8 i del 2 och av faktiska konverteringsfaktorer med de värden som anges i punkt 9 i del 3.

| 38. | Kreditinstitut som använder egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer skall samla in och bevara följande:






  a) | Fullständig datahistorik avseende produktriskklassificering av exponeringar samt skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer som hänger samman med varje riskklasskala. |
| --- | --- | --- |

38.

Kreditinstitut som använder egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer skall samla in och bevara följande:

a)

Fullständig datahistorik avseende produktriskklassificering av exponeringar samt skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer som hänger samman med varje riskklasskala.

| b) | De datum då riskklassificeringarna gjordes och skattningarna utfördes. |
| --- | --- |

b)

De datum då riskklassificeringarna gjordes och skattningarna utfördes.

| c) | Nyckeldata och metod för beräkningen av exponeringarnas riskklassificering och skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktor. |
| --- | --- |

c)

Nyckeldata och metod för beräkningen av exponeringarnas riskklassificering och skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktor.

| d) | Namn på personer som riskklassificerat exponeringar och som utfört skattningarna av LGD-värden och konverteringsfaktorer. |
| --- | --- |

d)

Namn på personer som riskklassificerat exponeringar och som utfört skattningarna av LGD-värden och konverteringsfaktorer.

| e) | I fråga om fallissemang: uppgifter om skattade och faktiska LGD-värden och konverteringsfaktorer för varje fallerad exponering. |
| --- | --- |

e)

I fråga om fallissemang: uppgifter om skattade och faktiska LGD-värden och konverteringsfaktorer för varje fallerad exponering.

| f) | Uppgifter om exponeringens LGD-värde före och efter hänsynstagande till en garanti eller ett kreditderivat för de kreditinstitut som beaktar garantiers och kreditderivats kreditriskreducerande effekter vid beräkning av LGD-värden. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter om exponeringens LGD-värde före och efter hänsynstagande till en garanti eller ett kreditderivat för de kreditinstitut som beaktar garantiers och kreditderivats kreditriskreducerande effekter vid beräkning av LGD-värden.

| g) | I fråga om fallissemang: uppgifter om förlustkomponenter för alla exponeringar. |
| --- | --- |

g)

I fråga om fallissemang: uppgifter om förlustkomponenter för alla exponeringar.

1.7.2   Hushållsexponeringar

| 39. | Kreditinstituten skall samla in och bevara uppgifter om följande:






  a) | Data som använts under förfarandet för att hänföra exponeringar till riskklasser. |
| --- | --- | --- |

39.

Kreditinstituten skall samla in och bevara uppgifter om följande:

a)

Data som använts under förfarandet för att hänföra exponeringar till riskklasser.

| b) | Uppgifter om skattade PD- och LGD-värden och om konverteringsfaktorer i samband med exponeringars riskklasser. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om skattade PD- och LGD-värden och om konverteringsfaktorer i samband med exponeringars riskklasser.

| c) | I fråga om fallissemang: uppgifter om gäldenärer och exponeringar. |
| --- | --- |

c)

I fråga om fallissemang: uppgifter om gäldenärer och exponeringar.

| d) | I fråga om fallissemang: uppgifter om de riskklasser som exponeringen varit hänförd till under året före fallissemanget och om faktiska utfall avseende LGD-värden och konverteringsfaktorer. |
| --- | --- |

d)

I fråga om fallissemang: uppgifter om de riskklasser som exponeringen varit hänförd till under året före fallissemanget och om faktiska utfall avseende LGD-värden och konverteringsfaktorer.

| e) | Uppgifter om förlustnivåer vad gäller kvalificerade rullande hushållsexponeringar. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om förlustnivåer vad gäller kvalificerade rullande hushållsexponeringar.

1.8   Stresstester för bedömning av kapitaltäckningen

| 40. | Kreditinstituten skall inrätta lämpliga stresstester för bedömning av sin kapitaltäckning. Stresstester skall bl.a. syfta till att identifiera eventuella händelser eller framtida förändringar av de ekonomiska förhållanden som skulle kunna ha ofördelaktiga effekter på kreditinstitutens exponeringar och på bedömningen av kreditinstitutets förmåga att hantera sådana förändringar. |
| --- | --- |

40.

Kreditinstituten skall inrätta lämpliga stresstester för bedömning av sin kapitaltäckning. Stresstester skall bl.a. syfta till att identifiera eventuella händelser eller framtida förändringar av de ekonomiska förhållanden som skulle kunna ha ofördelaktiga effekter på kreditinstitutens exponeringar och på bedömningen av kreditinstitutets förmåga att hantera sådana förändringar.

| 41. | Kreditinstituten skall regelbundet utföra kreditriskstresstest för att bedöma effekten av vissa bestämda förhållanden på det totala kapitalkravet för kreditrisk. Kreditinstitutet får välja vilket test som skall användas förutsatt att det godkänns av tillsynsmyndigheten. Testet skall vara lämpligt och tämligen försiktigt, och åtminstone beakta effekterna av lättare konjunkturnedgångar. Kreditinstitut skall inom ramen för stresstestscenariona bedöma övergången mellan riskklasser i sin riskklassificering. Portföljer som utsätts för stresstest skall innehålla den övervägande majoriteten av kreditinstitutets totala exponering. |
| --- | --- |

41.

Kreditinstituten skall regelbundet utföra kreditriskstresstest för att bedöma effekten av vissa bestämda förhållanden på det totala kapitalkravet för kreditrisk. Kreditinstitutet får välja vilket test som skall användas förutsatt att det godkänns av tillsynsmyndigheten. Testet skall vara lämpligt och tämligen försiktigt, och åtminstone beakta effekterna av lättare konjunkturnedgångar. Kreditinstitut skall inom ramen för stresstestscenariona bedöma övergången mellan riskklasser i sin riskklassificering. Portföljer som utsätts för stresstest skall innehålla den övervägande majoriteten av kreditinstitutets totala exponering.

| 42. | Kreditinstitut som tillämpar den behandling som anges i punkt 4 i del 1 skall som en del av sitt stresstestprogram undersöka effekterna av en försämring av kreditkvaliteten hos tillhandahållarna av kreditriskskydd, särskilt effekten i det fall dessa inte längre uppfyller kvalificeringskriterierna. |
| --- | --- |

42.

Kreditinstitut som tillämpar den behandling som anges i punkt 4 i del 1 skall som en del av sitt stresstestprogram undersöka effekterna av en försämring av kreditkvaliteten hos tillhandahållarna av kreditriskskydd, särskilt effekten i det fall dessa inte längre uppfyller kvalificeringskriterierna.

2.   RISKKVANTIFIERING

| 43. | Vid fastställande av de riskparametrar som hänger samman med olika riskklasser skall kreditinstituten iaktta följande krav: |
| --- | --- |

43.

Vid fastställande av de riskparametrar som hänger samman med olika riskklasser skall kreditinstituten iaktta följande krav:

2.1   Definition av fallissemang

| 44. | Ett ”fallissemang” med avseende på en viss gäldenär skall anses föreligga när endera eller båda de följande kriterierna är uppfyllda:






  a) | Kreditinstitutet anser att det är osannolikt att gäldenären kommer att betala sina kreditförpliktelser helt och hållet till kreditinstitutet, moderföretaget eller till något av dess dotterföretag, utan att kreditinstitutet tillgriper åtgärder som att realisera säkerheter (om sådana ställts). |
| --- | --- | --- |

44.

Ett ”fallissemang” med avseende på en viss gäldenär skall anses föreligga när endera eller båda de följande kriterierna är uppfyllda:

a)

Kreditinstitutet anser att det är osannolikt att gäldenären kommer att betala sina kreditförpliktelser helt och hållet till kreditinstitutet, moderföretaget eller till något av dess dotterföretag, utan att kreditinstitutet tillgriper åtgärder som att realisera säkerheter (om sådana ställts).

| b) | Någon av gäldenärens väsentliga kreditförpliktelser gentemot kreditinstitutet, moderföretaget eller något av dess dotterföretag är förfallen till betalning sedan mer än 90 dagar. |
| --- | --- |

b)

Någon av gäldenärens väsentliga kreditförpliktelser gentemot kreditinstitutet, moderföretaget eller något av dess dotterföretag är förfallen till betalning sedan mer än 90 dagar.

När en gäldenär vid övertrassering har överskridit en aviserad kreditlimit, har aviserats en lägre kreditlimit än det aktuella utestående beloppet eller har utnyttjat kredit utan tillstånd och det underliggande beloppet är väsentligt betraktas detta som att en kreditförpliktelse har förfallit.

Med ”aviserad kreditlimit” avses en kreditlimit som har meddelats gäldenären.

För kreditkort börjar överskjutande dagar räknas från den dag då minimibeloppet skall betalas.

När det gäller hushållsexponeringar och exponeringar mot offentliga organ skall de behöriga myndigheterna fastställa antalet överskjutande dagar efter förfallodagen enligt punkt 48.

När det gäller företagsexponeringar får de behöriga myndigheterna fastställa antalet överskjutande dagar efter förfallodagen enligt artikel 154.7.

När det gäller hushållsexponeringar får kreditinstituten använda standarddefinitionen på exponeringsnivå.

Under alla omständigheter skall exponeringen vid överskjutande dagar ligga över en tröskel som fastställs av de behöriga myndigheterna och som avspeglar en rimlig risknivå.

| 45. | Följande faktorer skall uppfattas som tecken på osannolikhet för betalning:






  a) | Kreditinstitutet intäktsför inte längre upplupen ränta för kreditförpliktelsen. |
| --- | --- | --- |

45.

Följande faktorer skall uppfattas som tecken på osannolikhet för betalning:

a)

Kreditinstitutet intäktsför inte längre upplupen ränta för kreditförpliktelsen.

| b) | Kreditinstitutet gör en värdereglering till följd av att en betydande försämring av kreditkvaliteten kunnat konstateras efter det att kreditinstitutet antog exponeringen. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet gör en värdereglering till följd av att en betydande försämring av kreditkvaliteten kunnat konstateras efter det att kreditinstitutet antog exponeringen.

| c) | Kreditinstitutet säljer kreditförpliktelsen med en betydande kreditrelaterad ekonomisk förlust. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstitutet säljer kreditförpliktelsen med en betydande kreditrelaterad ekonomisk förlust.

| d) | Kreditinstitutet går med på en omförhandling av kreditförpliktelsen där det är sannolikt att detta kommer att leda till en minskning av skulden genom en betydande eftergift av krediten eller uppskjuten betalning av räntor och amorteringar eller, i förekommande fall, av avgifter. När det gäller aktieexponeringar som bedömts enligt PD/LGD-metoden innefattar detta också omförhandling av aktierna. |
| --- | --- |

d)

Kreditinstitutet går med på en omförhandling av kreditförpliktelsen där det är sannolikt att detta kommer att leda till en minskning av skulden genom en betydande eftergift av krediten eller uppskjuten betalning av räntor och amorteringar eller, i förekommande fall, av avgifter. När det gäller aktieexponeringar som bedömts enligt PD/LGD-metoden innefattar detta också omförhandling av aktierna.

| e) | Kreditinstitutet har lämnat in konkursansökan mot gäldenären eller en liknande ansökan avseende gäldenärens kreditförpliktelse gentemot kreditinstitutet, moderföretaget eller något av dess dotterföretag. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstitutet har lämnat in konkursansökan mot gäldenären eller en liknande ansökan avseende gäldenärens kreditförpliktelse gentemot kreditinstitutet, moderföretaget eller något av dess dotterföretag.

| f) | Gäldenären har begärt att försättas eller försatts i konkurs eller liknande, om detta förhindrar eller försenar betalning av en kreditförpliktelse till kreditinstitutet, moderföretaget eller något av dess dotterbolag. |
| --- | --- |

f)

Gäldenären har begärt att försättas eller försatts i konkurs eller liknande, om detta förhindrar eller försenar betalning av en kreditförpliktelse till kreditinstitutet, moderföretaget eller något av dess dotterbolag.

| 46. | Kreditinstitut som använder externa data som inte överensstämmer med definitionen av fallissemang skall visa de behöriga myndigheterna att lämpliga anpassningar har gjorts för att uppnå grundläggande jämförbarhet med definitionen av fallissemang. |
| --- | --- |

46.

Kreditinstitut som använder externa data som inte överensstämmer med definitionen av fallissemang skall visa de behöriga myndigheterna att lämpliga anpassningar har gjorts för att uppnå grundläggande jämförbarhet med definitionen av fallissemang.

| 47. | Om kreditinstitutet anser att en tidigare fallerad exponering inte längre uppfyller kriterierna för fallissemang skall kreditinstitutet omklassificera gäldenären eller exponeringen och de skall hanteras som om de inte hade fallerat. Om definitionen av fallissemang på nytt skulle uppfyllas skall det anses att ett nytt fallissemang har inträffat. |
| --- | --- |

47.

Om kreditinstitutet anser att en tidigare fallerad exponering inte längre uppfyller kriterierna för fallissemang skall kreditinstitutet omklassificera gäldenären eller exponeringen och de skall hanteras som om de inte hade fallerat. Om definitionen av fallissemang på nytt skulle uppfyllas skall det anses att ett nytt fallissemang har inträffat.

| 48. | När det gäller exponeringar mot hushåll och offentliga organ skall de behöriga myndigheterna i varje medlemsstat fastställa det antal dagar efter förfallodagen som alla kreditinstitut inom dess territorium skall iaktta för definitionen av fallissemang i punkt 44 när det gäller exponeringar mot sådana motparter som är belägna inom samma medlemsstat. Antalet dagar skall ligga inom intervallet 90–180 dagar och får skilja sig åt mellan olika produkttyper. I fråga om exponeringar mot motparter som är belägna inom andra medlemsstaters territorier skall de behöriga myndigheterna fastställa ett antal dagar efter förfallodagen som inte är högre än det antal som fastställts av den behöriga myndigheten i den aktuella medlemsstaten. |
| --- | --- |

48.

När det gäller exponeringar mot hushåll och offentliga organ skall de behöriga myndigheterna i varje medlemsstat fastställa det antal dagar efter förfallodagen som alla kreditinstitut inom dess territorium skall iaktta för definitionen av fallissemang i punkt 44 när det gäller exponeringar mot sådana motparter som är belägna inom samma medlemsstat. Antalet dagar skall ligga inom intervallet 90–180 dagar och får skilja sig åt mellan olika produkttyper. I fråga om exponeringar mot motparter som är belägna inom andra medlemsstaters territorier skall de behöriga myndigheterna fastställa ett antal dagar efter förfallodagen som inte är högre än det antal som fastställts av den behöriga myndigheten i den aktuella medlemsstaten.

2.2   Övergripande krav för skattningar

| 49. | Ett kreditinstituts egna skattningar av riskparametrarna PD, LGD, konverteringsfaktor och EL skall inbegripa alla relevanta uppgifter, upplysningar och metoder. Skattningarna skall härledas från historiska erfarenheter och empiriska belägg, och skall inte enbart baseras på subjektiva bedömningar. Skattningarna skall vara rimliga och möjliggöra intuitiv förståelse, och skall baseras på de faktorer som är avgörande för de respektive riskparametrarna. Ju mindre uppgifter ett kreditinstitut har desto försiktigare skall det vara vid sin skattning. |
| --- | --- |

49.

Ett kreditinstituts egna skattningar av riskparametrarna PD, LGD, konverteringsfaktor och EL skall inbegripa alla relevanta uppgifter, upplysningar och metoder. Skattningarna skall härledas från historiska erfarenheter och empiriska belägg, och skall inte enbart baseras på subjektiva bedömningar. Skattningarna skall vara rimliga och möjliggöra intuitiv förståelse, och skall baseras på de faktorer som är avgörande för de respektive riskparametrarna. Ju mindre uppgifter ett kreditinstitut har desto försiktigare skall det vara vid sin skattning.

| 50. | Kreditinstitutet skall kunna tillhandahålla en specifikation av sin förlusthistorik med avseende på fallissemangsfrekvens, LGD, konverteringsfaktor eller förlust, om EL-skattningar används, fördelad på de faktorer som det betraktar som avgörande för de respektive parametrarna. Kreditinstitutet skall visa att dess skattningar återspeglar lång erfarenhet. |
| --- | --- |

50.

Kreditinstitutet skall kunna tillhandahålla en specifikation av sin förlusthistorik med avseende på fallissemangsfrekvens, LGD, konverteringsfaktor eller förlust, om EL-skattningar används, fördelad på de faktorer som det betraktar som avgörande för de respektive parametrarna. Kreditinstitutet skall visa att dess skattningar återspeglar lång erfarenhet.

| 51. | Alla förändringar när det gäller utlåningspraxis eller indrivningsmetoder under de observationsperioder som avses i punkterna 66, 71, 82, 86, 93 och 95 skall beaktas. Ett kreditinstituts skattningar skall avspegla effekterna av tekniska framsteg, nya data och övrig information efter hand som de blir tillgängliga. Kreditinstituten skall se över sina skattningar när ny information framkommer, dock minst en gång om året. |
| --- | --- |

51.

Alla förändringar när det gäller utlåningspraxis eller indrivningsmetoder under de observationsperioder som avses i punkterna 66, 71, 82, 86, 93 och 95 skall beaktas. Ett kreditinstituts skattningar skall avspegla effekterna av tekniska framsteg, nya data och övrig information efter hand som de blir tillgängliga. Kreditinstituten skall se över sina skattningar när ny information framkommer, dock minst en gång om året.

| 52. | Den exponeringspopulation som var representerad i de uppgifter som användes för skattningen, de riktlinjer för utlåning som tillämpades när data togs fram och andra relevanta kriterier skall vara jämförbara med kriterierna för kreditinstitutets exponeringar och standarder. Kreditinstitutet skall även visa att de ekonomiska förutsättningar och de marknadsvillkor som ligger till grund för data är relevanta för de aktuella och överskådliga förhållandena. Antalet exponeringar i urvalet och den period som använts för kvantifieringen skall vara tillräcklig för att kreditinstitutet skall kunna utföra exakta och solida skattningar. |
| --- | --- |

52.

Den exponeringspopulation som var representerad i de uppgifter som användes för skattningen, de riktlinjer för utlåning som tillämpades när data togs fram och andra relevanta kriterier skall vara jämförbara med kriterierna för kreditinstitutets exponeringar och standarder. Kreditinstitutet skall även visa att de ekonomiska förutsättningar och de marknadsvillkor som ligger till grund för data är relevanta för de aktuella och överskådliga förhållandena. Antalet exponeringar i urvalet och den period som använts för kvantifieringen skall vara tillräcklig för att kreditinstitutet skall kunna utföra exakta och solida skattningar.

| 53. | När det gäller förvärvade fordringar skall skattningarna avspegla all relevant information som finns tillgänglig för det köpande kreditinstitutet avseende kvaliteten på de underliggande fordringarna, däribland uppgifter om liknande grupper som tillhandahållits av säljaren, det köpande kreditinstitutet eller av externa källor. Det köpande kreditinstitutet skall utvärdera alla uppgifter från säljaren som det tagit hänsyn till. |
| --- | --- |

53.

När det gäller förvärvade fordringar skall skattningarna avspegla all relevant information som finns tillgänglig för det köpande kreditinstitutet avseende kvaliteten på de underliggande fordringarna, däribland uppgifter om liknande grupper som tillhandahållits av säljaren, det köpande kreditinstitutet eller av externa källor. Det köpande kreditinstitutet skall utvärdera alla uppgifter från säljaren som det tagit hänsyn till.

| 54. | Ett kreditinstitut skall till skattningarna lägga en försiktighetsmarginal som avser olika typer av förväntade beräkningsfel. Om metoderna och uppgifterna är otillfredsställande och de förväntade feltyperna är fler skall försiktighetsmarginalen vara större. |
| --- | --- |

54.

Ett kreditinstitut skall till skattningarna lägga en försiktighetsmarginal som avser olika typer av förväntade beräkningsfel. Om metoderna och uppgifterna är otillfredsställande och de förväntade feltyperna är fler skall försiktighetsmarginalen vara större.

| 55. | Om kreditinstituten använder olika skattningar för beräkning av riskvikter och för interna syften skall detta dokumenteras och kreditinstituten skall styrka för den behöriga myndigheten att skattningarna är rimliga. |
| --- | --- |

55.

Om kreditinstituten använder olika skattningar för beräkning av riskvikter och för interna syften skall detta dokumenteras och kreditinstituten skall styrka för den behöriga myndigheten att skattningarna är rimliga.

| 56. | Om kreditinstituten kan styrka för de behöriga myndigheterna att det, när det gäller uppgifter som samlats in före dagen för detta direktivs genomförande, har gjorts lämpliga anpassningar för att uppnå grundläggande överensstämmelse med definitionerna av fallissemang eller förlust, får de behöriga myndigheterna tillåta kreditinstituten viss flexibilitet när det gäller tillämpningen av de erforderliga datakraven. |
| --- | --- |

56.

Om kreditinstituten kan styrka för de behöriga myndigheterna att det, när det gäller uppgifter som samlats in före dagen för detta direktivs genomförande, har gjorts lämpliga anpassningar för att uppnå grundläggande överensstämmelse med definitionerna av fallissemang eller förlust, får de behöriga myndigheterna tillåta kreditinstituten viss flexibilitet när det gäller tillämpningen av de erforderliga datakraven.

| 57. | Om ett kreditinstitut använder sammanställda uppgifter för flera kreditinstitut skall det visa att






  a) | de övriga kreditinstituten i gruppen har liknande ratingsystem och kriterier, |
| --- | --- | --- |

57.

Om ett kreditinstitut använder sammanställda uppgifter för flera kreditinstitut skall det visa att

a)

de övriga kreditinstituten i gruppen har liknande ratingsystem och kriterier,

| b) | gruppen är representativ för den portfölj för vilken de sammanställda uppgifterna används, och att |
| --- | --- |

b)

gruppen är representativ för den portfölj för vilken de sammanställda uppgifterna används, och att

| c) | de sammanställda uppgifterna används konsekvent över tiden av kreditinstitutet för sina permanenta skattningar. |
| --- | --- |

c)

de sammanställda uppgifterna används konsekvent över tiden av kreditinstitutet för sina permanenta skattningar.

| 58. | Om ett kreditinstitut använder sammanställda uppgifter från flera kreditinstitut är det ändå ansvarigt för de egna riskklassificeringssystemens integritet. Kreditinstitutet skall visa den berörda myndigheten att det besitter tillräcklig egen kunskap när det gäller det egna riskklassificeringssystemet, däribland verklig kapacitet att övervaka och granska riskklassificeringsförfarandet. |
| --- | --- |

58.

Om ett kreditinstitut använder sammanställda uppgifter från flera kreditinstitut är det ändå ansvarigt för de egna riskklassificeringssystemens integritet. Kreditinstitutet skall visa den berörda myndigheten att det besitter tillräcklig egen kunskap när det gäller det egna riskklassificeringssystemet, däribland verklig kapacitet att övervaka och granska riskklassificeringsförfarandet.

2.2.1   Särskilda krav för PD-skattning

Exponeringar mot företag, kreditinstitut, nationella regeringar och centralbanker

| 59. | Kreditinstituten skall skatta PD-värden per gäldenärsklass utifrån långfristiga medelvärden av de årliga andelarna fallissemang. |
| --- | --- |

59.

Kreditinstituten skall skatta PD-värden per gäldenärsklass utifrån långfristiga medelvärden av de årliga andelarna fallissemang.

| 60. | När det gäller förvärvade företagsfordringar får kreditinstituten skatta EL-värden per gäldenärsklass utifrån långfristiga medelvärden på de årliga faktiska andelarna fallissemang. |
| --- | --- |

60.

När det gäller förvärvade företagsfordringar får kreditinstituten skatta EL-värden per gäldenärsklass utifrån långfristiga medelvärden på de årliga faktiska andelarna fallissemang.

| 61. | Om ett kreditinstitut härleder långfristiga genomsnittliga PD- och LGD-värden för köpta företagsfordringar från en skattning av EL och en rimlig skattning av PD eller LGD, skall förfarandet för skattning av totala förluster uppfylla de övergripande kraven för skattning av PD och LGD som anges i denna del, och resultatet skall överensstämma med det LGD-begrepp som anges i punkt 73. |
| --- | --- |

61.

Om ett kreditinstitut härleder långfristiga genomsnittliga PD- och LGD-värden för köpta företagsfordringar från en skattning av EL och en rimlig skattning av PD eller LGD, skall förfarandet för skattning av totala förluster uppfylla de övergripande kraven för skattning av PD och LGD som anges i denna del, och resultatet skall överensstämma med det LGD-begrepp som anges i punkt 73.

| 62. | Kreditinstituten skall bara använda PD-skattningsförfaranden som kompletteras av stödjande analyser. Kreditinstituten skall beakta att subjektiva bedömningar har stor betydelse när det gäller att kombinera resultat från olika förfaranden och att göra anpassningar på grund av förfarandenas och informationens begränsningar. |
| --- | --- |

62.

Kreditinstituten skall bara använda PD-skattningsförfaranden som kompletteras av stödjande analyser. Kreditinstituten skall beakta att subjektiva bedömningar har stor betydelse när det gäller att kombinera resultat från olika förfaranden och att göra anpassningar på grund av förfarandenas och informationens begränsningar.

| 63. | Om ett kreditinstitut använder uppgifter om interna erfarenheter av fallissemang för skattning av PD-värden skall det visa i sin analys att skattningarna avspeglar kravnivån för att ta på sig en kreditrisk och alla eventuella skillnader mellan det riskklassificeringssystem som ledde till uppgifterna och det befintliga riskklassificeringssystemet. Om kravnivån för att ta på sig kreditrisk eller ratingsystemen har ändrats skall kreditinstitutet tillämpa en större försiktighetsmarginal vid beräkning av PD. |
| --- | --- |

63.

Om ett kreditinstitut använder uppgifter om interna erfarenheter av fallissemang för skattning av PD-värden skall det visa i sin analys att skattningarna avspeglar kravnivån för att ta på sig en kreditrisk och alla eventuella skillnader mellan det riskklassificeringssystem som ledde till uppgifterna och det befintliga riskklassificeringssystemet. Om kravnivån för att ta på sig kreditrisk eller ratingsystemen har ändrats skall kreditinstitutet tillämpa en större försiktighetsmarginal vid beräkning av PD.

| 64. | Om ett kreditinstitut tilldelar eller rangordnar sina interna riskklasser enligt en skala som används av ett ratinginstitut eller av liknande organisationer och sedan överför den fallissemangsfrekvens som noterats för den externa organisationens klasser till kreditinstitutets klasser skall rangordningen grundas på en jämförelse mellan interna ratingkriterier och de kriterier som används av den externa organisationen och på en jämförelse av interna och externa kreditbetyg för alla gemensamma gäldenärer. Systematiska fel eller inkonsekvenser vad gäller rangordning eller underliggande uppgifter skall undvikas. Den externa organisationens kriterier som ligger till grund för de uppgifter som används för kvantifieringen skall enbart vara inriktade på risk för fallissemang och inte avspegla transaktionens särdrag. Kreditinstitutets analys skall innefatta en jämförelse av de tillämpade definitionerna av fallissemang med iakttagande av kraven i punkterna 44–48. Kreditinstitutet skall dokumentera grunden för rangordningen. |
| --- | --- |

64.

Om ett kreditinstitut tilldelar eller rangordnar sina interna riskklasser enligt en skala som används av ett ratinginstitut eller av liknande organisationer och sedan överför den fallissemangsfrekvens som noterats för den externa organisationens klasser till kreditinstitutets klasser skall rangordningen grundas på en jämförelse mellan interna ratingkriterier och de kriterier som används av den externa organisationen och på en jämförelse av interna och externa kreditbetyg för alla gemensamma gäldenärer. Systematiska fel eller inkonsekvenser vad gäller rangordning eller underliggande uppgifter skall undvikas. Den externa organisationens kriterier som ligger till grund för de uppgifter som används för kvantifieringen skall enbart vara inriktade på risk för fallissemang och inte avspegla transaktionens särdrag. Kreditinstitutets analys skall innefatta en jämförelse av de tillämpade definitionerna av fallissemang med iakttagande av kraven i punkterna 44–48. Kreditinstitutet skall dokumentera grunden för rangordningen.

| 65. | Om ett kreditinstitut använder statistiska modeller för att förutsäga fallissemang får det skatta PD-värden som det enkla medelvärdet av skattningar av sannolikheten för fallissemang när det gäller enskilda gäldenärer i en given klass. Kreditinstitutets tillämpning av beräkningsmodeller för sannolikheten för fallissemang i detta syfte skall uppfylla kraven i punkt 30. |
| --- | --- |

65.

Om ett kreditinstitut använder statistiska modeller för att förutsäga fallissemang får det skatta PD-värden som det enkla medelvärdet av skattningar av sannolikheten för fallissemang när det gäller enskilda gäldenärer i en given klass. Kreditinstitutets tillämpning av beräkningsmodeller för sannolikheten för fallissemang i detta syfte skall uppfylla kraven i punkt 30.

| 66. | Oavsett om kreditinstitutet använder externa, interna eller sammanställda uppgiftskällor, eller en kombination av dessa, för sina PD-skattningar skall längden på den underliggande observationsperioden vara minst fem år för åtminstone en källa. Om den tillgängliga observationsperioden omfattar en längre period för någon källa och dessa uppgifter är relevanta skall denna längre period användas. Denna punkt skall även tillämpas på PD/LGD-metoden för aktier. Medlemsstaterna får tillåta kreditinstitut som inte har rätt att använda egna skattningar av LGD eller konverteringsfaktorer att när de tillämpar internmetoden förfoga över relevanta uppgifter för en period på två år. Denna period skall varje år förlängas med ett år tills det finns relevanta uppgifter för en period på fem år. |
| --- | --- |

66.

Oavsett om kreditinstitutet använder externa, interna eller sammanställda uppgiftskällor, eller en kombination av dessa, för sina PD-skattningar skall längden på den underliggande observationsperioden vara minst fem år för åtminstone en källa. Om den tillgängliga observationsperioden omfattar en längre period för någon källa och dessa uppgifter är relevanta skall denna längre period användas. Denna punkt skall även tillämpas på PD/LGD-metoden för aktier. Medlemsstaterna får tillåta kreditinstitut som inte har rätt att använda egna skattningar av LGD eller konverteringsfaktorer att när de tillämpar internmetoden förfoga över relevanta uppgifter för en period på två år. Denna period skall varje år förlängas med ett år tills det finns relevanta uppgifter för en period på fem år.

Hushållsexponeringar

| 67. | Kreditinstituten skall skatta PD-värden per gäldenärsklass utifrån långfristiga medelvärden av de årliga andelarna fallissemang. |
| --- | --- |

67.

Kreditinstituten skall skatta PD-värden per gäldenärsklass utifrån långfristiga medelvärden av de årliga andelarna fallissemang.

| 68. | Utan hinder av punkt 67 får PD-skattningar även härledas från faktiska förluster och rimliga skattningar av LGD-värden. |
| --- | --- |

68.

Utan hinder av punkt 67 får PD-skattningar även härledas från faktiska förluster och rimliga skattningar av LGD-värden.

| 69. | När det gäller att riskklassificera exponeringar skall kreditinstituten beakta interna uppgifter som primär informationskälla för skattning av förlustegenskaper. Kreditinstituten får använda externa uppgifter (däribland sammanställda uppgifter) eller statistiska kvantifieringsmodeller förutsatt att ett starkt samband kan styrkas mellan följande:






  a) | Kreditinstitutets förfarande för att riskklassificera exponeringar och det förfarande som använts av den externa datakällan. |
| --- | --- | --- |

69.

När det gäller att riskklassificera exponeringar skall kreditinstituten beakta interna uppgifter som primär informationskälla för skattning av förlustegenskaper. Kreditinstituten får använda externa uppgifter (däribland sammanställda uppgifter) eller statistiska kvantifieringsmodeller förutsatt att ett starkt samband kan styrkas mellan följande:

a)

Kreditinstitutets förfarande för att riskklassificera exponeringar och det förfarande som använts av den externa datakällan.

| b) | Kreditinstitutets interna riskprofil och de externa uppgifternas sammansättning. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutets interna riskprofil och de externa uppgifternas sammansättning.

När det gäller förvärvade hushållsfordringar får kreditinstituten använda externa och interna referensuppgifter. Kreditinstituten skall använda alla relevanta uppgiftskällor för jämförelser.

| 70. | Om ett kreditinstitut härleder långfristiga genomsnittliga PD- och LGD-värden för hushåll från en skattning av totala förluster och en lämplig skattning av PD eller LGD, skall förfarandet för skattning av totala förluster uppfylla de övergripande kraven för skattning av PD och LGD som anges i denna del, och resultatet skall överensstämma med det LGD-begrepp som anges i punkt 73. |
| --- | --- |

70.

Om ett kreditinstitut härleder långfristiga genomsnittliga PD- och LGD-värden för hushåll från en skattning av totala förluster och en lämplig skattning av PD eller LGD, skall förfarandet för skattning av totala förluster uppfylla de övergripande kraven för skattning av PD och LGD som anges i denna del, och resultatet skall överensstämma med det LGD-begrepp som anges i punkt 73.

| 71. | Oavsett om kreditinstitutet använder externa, interna eller sammanställda uppgiftskällor, eller en kombination av dessa, för sina skattningar av förlustegenskaper skall längden på den underliggande observationsperioden vara minst fem år för åtminstone en källa. Om den tillgängliga observationsperioden omfattar en längre period för någon källa och dessa uppgifter är relevanta skall denna längre period användas. Ett kreditinstitut behöver inte fästa lika stor vikt vid historiska uppgifter om det kan övertyga den behöriga myndigheten om att senare uppgifter är en bättre förutsägande variabel när det gäller förlustnivåer. Medlemsstaterna får tillåta kreditinstitut att förfoga över relevanta uppgifter för en period på två år när de tillämpar internmetoden. Denna period skall varje år förlängas med ett år tills det finns relevanta uppgifter för en period på fem år. |
| --- | --- |

71.

Oavsett om kreditinstitutet använder externa, interna eller sammanställda uppgiftskällor, eller en kombination av dessa, för sina skattningar av förlustegenskaper skall längden på den underliggande observationsperioden vara minst fem år för åtminstone en källa. Om den tillgängliga observationsperioden omfattar en längre period för någon källa och dessa uppgifter är relevanta skall denna längre period användas. Ett kreditinstitut behöver inte fästa lika stor vikt vid historiska uppgifter om det kan övertyga den behöriga myndigheten om att senare uppgifter är en bättre förutsägande variabel när det gäller förlustnivåer. Medlemsstaterna får tillåta kreditinstitut att förfoga över relevanta uppgifter för en period på två år när de tillämpar internmetoden. Denna period skall varje år förlängas med ett år tills det finns relevanta uppgifter för en period på fem år.

| 72. | Kreditinstituten skall identifiera och analysera riskparametrarnas förväntade förändringar under exponeringarnas löptid (säsongseffekter). |
| --- | --- |

72.

Kreditinstituten skall identifiera och analysera riskparametrarnas förväntade förändringar under exponeringarnas löptid (säsongseffekter).

2.2.2   Särskilda krav för egna LGD-skattningar

| 73. | Kreditinstituten skall skatta LGD-värden per riskklass på grundval av de genomsnittliga faktiska LGD-värdena per riskklass genom att använda alla observerade fallissemang inom datakällorna (vägt genomsnittligt fallissemang). |
| --- | --- |

73.

Kreditinstituten skall skatta LGD-värden per riskklass på grundval av de genomsnittliga faktiska LGD-värdena per riskklass genom att använda alla observerade fallissemang inom datakällorna (vägt genomsnittligt fallissemang).

| 74. | Kreditinstituten skall använda LGD-skattningar som är rimliga för en ekonomisk nedgång om de är försiktigare än det långfristiga genomsnittet. Om ett riskklassificeringssystem förväntas tillhandahålla löpande faktiska LGD-värden per riskklass över tiden skall kreditinstituten anpassa sina skattningar av riskparametrar per klass för att begränsa en ekonomisk nedgångs effekt på kapitalet. |
| --- | --- |

74.

Kreditinstituten skall använda LGD-skattningar som är rimliga för en ekonomisk nedgång om de är försiktigare än det långfristiga genomsnittet. Om ett riskklassificeringssystem förväntas tillhandahålla löpande faktiska LGD-värden per riskklass över tiden skall kreditinstituten anpassa sina skattningar av riskparametrar per klass för att begränsa en ekonomisk nedgångs effekt på kapitalet.

| 75. | Ett kreditinstitut skall beakta omfattningen av eventuella samband mellan gäldenärens risk och den risk som är förenad med säkerheten eller den som tillhandahåller säkerheten. Om det föreligger en betydande grad av samband skall sådana ärenden behandlas försiktigt. |
| --- | --- |

75.

Ett kreditinstitut skall beakta omfattningen av eventuella samband mellan gäldenärens risk och den risk som är förenad med säkerheten eller den som tillhandahåller säkerheten. Om det föreligger en betydande grad av samband skall sådana ärenden behandlas försiktigt.

| 76. | Valutaobalanser mellan den underliggande förpliktelsen och säkerheten skall behandlas försiktigt vid kreditinstitutets bedömning av LGD. |
| --- | --- |

76.

Valutaobalanser mellan den underliggande förpliktelsen och säkerheten skall behandlas försiktigt vid kreditinstitutets bedömning av LGD.

| 77. | Om LGD-skattningarna tar hänsyn till förekomsten av säkerhet skall dessa skattningar inte enbart baseras på säkerhetens beräknade marknadsvärde. LGD-skattningarna skall beakta effekten av att kreditinstitutet inte omgående kan förfoga över säkerheten och avveckla den. |
| --- | --- |

77.

Om LGD-skattningarna tar hänsyn till förekomsten av säkerhet skall dessa skattningar inte enbart baseras på säkerhetens beräknade marknadsvärde. LGD-skattningarna skall beakta effekten av att kreditinstitutet inte omgående kan förfoga över säkerheten och avveckla den.

| 78. | Om LDG-skattningarna tar hänsyn till förekomsten av säkerheter skall kreditinstituten upprätta interna krav på förvaltning av säkerheter, rättslig förutsebarhet och riskhantering som allmänt stämmer överens med dem som anges i del 2 i bilaga VIII. |
| --- | --- |

78.

Om LDG-skattningarna tar hänsyn till förekomsten av säkerheter skall kreditinstituten upprätta interna krav på förvaltning av säkerheter, rättslig förutsebarhet och riskhantering som allmänt stämmer överens med dem som anges i del 2 i bilaga VIII.

| 79. | Om ett kreditinstitut erkänner en säkerhet i samband med fastställandet av exponeringsvärdet för en motpartsrisk i enlighet med del 5 eller del 6 i bilaga III skall de belopp som säkerheten förväntas inbringa inte tas i beaktande vid LGD-skattningarna. |
| --- | --- |

79.

Om ett kreditinstitut erkänner en säkerhet i samband med fastställandet av exponeringsvärdet för en motpartsrisk i enlighet med del 5 eller del 6 i bilaga III skall de belopp som säkerheten förväntas inbringa inte tas i beaktande vid LGD-skattningarna.

| 80. | När det särskilt gäller exponeringar som redan har fallerat skall kreditinstitutet använda summan av sin bästa skattning av förväntad förlust för varje exponering med hänsyn till de aktuella ekonomiska villkoren och exponeringens status och möjligheten till ytterligare oväntade förluster under återhämtningsperioden. |
| --- | --- |

80.

När det särskilt gäller exponeringar som redan har fallerat skall kreditinstitutet använda summan av sin bästa skattning av förväntad förlust för varje exponering med hänsyn till de aktuella ekonomiska villkoren och exponeringens status och möjligheten till ytterligare oväntade förluster under återhämtningsperioden.

| 81. | Om obetalda förseningsavgifter har kapitaliserats i kreditinstitutets resultaträkning skall de läggas till kreditinstitutets redovisning av exponeringar och förluster. |
| --- | --- |

81.

Om obetalda förseningsavgifter har kapitaliserats i kreditinstitutets resultaträkning skall de läggas till kreditinstitutets redovisning av exponeringar och förluster.

Exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker

| 82. | De uppgifter som skall ligga till grund för LGD-skattningarna skall vara från minst en femårsperiod, som därefter skall öka med ett år för varje år som genomförande har skett tills en minimiperiod på sju år nåtts, och från minst en informationskälla. Om den tillgängliga observationsperioden omfattar en längre period för någon källa och dessa uppgifter är relevanta skall denna längre period användas. |
| --- | --- |

82.

De uppgifter som skall ligga till grund för LGD-skattningarna skall vara från minst en femårsperiod, som därefter skall öka med ett år för varje år som genomförande har skett tills en minimiperiod på sju år nåtts, och från minst en informationskälla. Om den tillgängliga observationsperioden omfattar en längre period för någon källa och dessa uppgifter är relevanta skall denna längre period användas.

Hushållsexponeringar

| 83. | Utan hinder av punkt 73 får LGD-skattningarna härledas från faktiska förluster och rimliga skattningar av PD-värden. |
| --- | --- |

83.

Utan hinder av punkt 73 får LGD-skattningarna härledas från faktiska förluster och rimliga skattningar av PD-värden.

| 84. | Utan hinder av punkt 89 får kreditinstitut beakta framtida ianspråktaganden antingen i sina konverteringsfaktorer eller i sina LGD-skattningar. |
| --- | --- |

84.

Utan hinder av punkt 89 får kreditinstitut beakta framtida ianspråktaganden antingen i sina konverteringsfaktorer eller i sina LGD-skattningar.

| 85. | När det gäller köpta hushållsfordringar får kreditinstituten använda externa och interna referensuppgifter för att skatta LGD-värden. |
| --- | --- |

85.

När det gäller köpta hushållsfordringar får kreditinstituten använda externa och interna referensuppgifter för att skatta LGD-värden.

| 86. | LGD-skattningar skall baseras på uppgifter från minst en femårsperiod. Utan hinder av punkt 73 behöver ett kreditinstitut inte fästa lika stor vikt vid historiska uppgifter om det kan styrka för den behöriga myndigheten att senare uppgifter är en bättre förutsägande variabel när det gäller förlustnivåer. Medlemsstaterna får tillåta kreditinstitut att förfoga över relevanta uppgifter för en period på två år när de tillämpar internmetoden. Denna period skall varje år förlängas med ett år tills det finns relevanta uppgifter för en period på fem år. |
| --- | --- |

86.

LGD-skattningar skall baseras på uppgifter från minst en femårsperiod. Utan hinder av punkt 73 behöver ett kreditinstitut inte fästa lika stor vikt vid historiska uppgifter om det kan styrka för den behöriga myndigheten att senare uppgifter är en bättre förutsägande variabel när det gäller förlustnivåer. Medlemsstaterna får tillåta kreditinstitut att förfoga över relevanta uppgifter för en period på två år när de tillämpar internmetoden. Denna period skall varje år förlängas med ett år tills det finns relevanta uppgifter för en period på fem år.

2.2.3   Särskilda krav för egna skattningar av konverteringsfaktorer

| 87. | Kreditinstituten skall skatta konverteringsfaktorer per exponeringsklass på grundval av de genomsnittliga faktiska konverteringsfaktorerna per exponeringsklass genom att använda alla observerade fallissemang i datakällorna (vägt genomsnittligt fallissemang). |
| --- | --- |

87.

Kreditinstituten skall skatta konverteringsfaktorer per exponeringsklass på grundval av de genomsnittliga faktiska konverteringsfaktorerna per exponeringsklass genom att använda alla observerade fallissemang i datakällorna (vägt genomsnittligt fallissemang).

| 88. | Kreditinstituten skall använda skattningar av konverteringsfaktorer som är anpassade till en ekonomisk nedgång om de är försiktigare än det långfristiga genomsnittet. Om ett riskklassificeringssystem förväntas ge löpande faktiska konverteringsfaktorer per riskklass över tiden skall kreditinstituten anpassa sina skattningar av riskparametrar per klass för att begränsa en ekonomisk nedgångs effekt på kapitalet. |
| --- | --- |

88.

Kreditinstituten skall använda skattningar av konverteringsfaktorer som är anpassade till en ekonomisk nedgång om de är försiktigare än det långfristiga genomsnittet. Om ett riskklassificeringssystem förväntas ge löpande faktiska konverteringsfaktorer per riskklass över tiden skall kreditinstituten anpassa sina skattningar av riskparametrar per klass för att begränsa en ekonomisk nedgångs effekt på kapitalet.

| 89. | Vid skattningar av konverteringsfaktorer skall kreditinstitutet både före och efter det att den händelse som utlöste fallissemanget inträffade beakta gäldenärens möjligheter till att ytterligare utnyttja sina kreditmöjligheter.
  Skattningar av konverteringsfaktor skall innefatta en större försiktighetsmarginal om en större positiv korrelation rimligtvis kan förväntas mellan förekomsten av fallissemang och konverteringsfaktorns storlek. |
| --- | --- |

89.

Vid skattningar av konverteringsfaktorer skall kreditinstitutet både före och efter det att den händelse som utlöste fallissemanget inträffade beakta gäldenärens möjligheter till att ytterligare utnyttja sina kreditmöjligheter.

Skattningar av konverteringsfaktor skall innefatta en större försiktighetsmarginal om en större positiv korrelation rimligtvis kan förväntas mellan förekomsten av fallissemang och konverteringsfaktorns storlek.

| 90. | Vid skattning av konverteringsfaktorer skall kreditinstituten beakta de särskilda riktlinjer och strategier som antagits med avseende på övervakning av räkenskaperna och betalningshantering. Kreditinstituten skall även beakta om de har kapacitet och är beredda att förhindra ytterligare utnyttjanden av kreditmöjligheter under omständigheter som inte utgör betalningsinställelse, till exempel överträdelser av lånevillkor eller andra tekniskt betingade fallissemang. |
| --- | --- |

90.

Vid skattning av konverteringsfaktorer skall kreditinstituten beakta de särskilda riktlinjer och strategier som antagits med avseende på övervakning av räkenskaperna och betalningshantering. Kreditinstituten skall även beakta om de har kapacitet och är beredda att förhindra ytterligare utnyttjanden av kreditmöjligheter under omständigheter som inte utgör betalningsinställelse, till exempel överträdelser av lånevillkor eller andra tekniskt betingade fallissemang.

| 91. | Kreditinstituten skall ha inrättat lämpliga system och förfaranden för att övervaka exponeringsbelopp, aktuella utestående belopp på kontokrediter och förändringar av utestående belopp per gäldenär och per klass. Kreditinstitutet skall dagligen kunna övervaka utestående belopp. |
| --- | --- |

91.

Kreditinstituten skall ha inrättat lämpliga system och förfaranden för att övervaka exponeringsbelopp, aktuella utestående belopp på kontokrediter och förändringar av utestående belopp per gäldenär och per klass. Kreditinstitutet skall dagligen kunna övervaka utestående belopp.

| 92. | Om kreditinstituten använder olika skattningar av konverteringsfaktorer för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och för interna syften skall detta dokumenteras, och de skall visa den behöriga myndigheten att uppskattningarna är rimliga. |
| --- | --- |

92.

Om kreditinstituten använder olika skattningar av konverteringsfaktorer för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och för interna syften skall detta dokumenteras, och de skall visa den behöriga myndigheten att uppskattningarna är rimliga.

Exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker

| 93. | Skattningar av konverteringsfaktorer skall baseras på uppgifter från minst en femårsperiod, som därefter skall öka med ett år för varje år som genomförande har skett tills en minimiperiod på sju år nåtts, och från minst en informationskälla. Om den tillgängliga observationsperioden omfattar en längre period för någon källa och dessa uppgifter är relevanta skall denna längre period användas. |
| --- | --- |

93.

Skattningar av konverteringsfaktorer skall baseras på uppgifter från minst en femårsperiod, som därefter skall öka med ett år för varje år som genomförande har skett tills en minimiperiod på sju år nåtts, och från minst en informationskälla. Om den tillgängliga observationsperioden omfattar en längre period för någon källa och dessa uppgifter är relevanta skall denna längre period användas.

Hushållsexponeringar

| 94. | Utan hinder av punkt 89 får kreditinstitut beakta ytterligare utnyttjanden av kreditmöjligheter antingen i sina konverteringsfaktorer eller i sina LGD-skattningar. |
| --- | --- |

94.

Utan hinder av punkt 89 får kreditinstitut beakta ytterligare utnyttjanden av kreditmöjligheter antingen i sina konverteringsfaktorer eller i sina LGD-skattningar.

| 95. | Skattningar av konverteringsfaktorer skall baseras på uppgifter från en period av minst fem år. Utan hinder av punkt 87 behöver inte ett kreditinstitut fästa lika stor vikt vid äldre uppgifter om det kan styrka för den behöriga myndigheten att nyare uppgifter är en bättre förutsägande variabel när det gäller utnyttjande av krediter. Medlemsstaterna får tillåta kreditinstitut att förfoga över relevanta uppgifter för en period på två år när de tillämpar internmetoden. Denna period skall varje år förlängas med ett år tills det finns relevanta uppgifter för en period på fem år. |
| --- | --- |

95.

Skattningar av konverteringsfaktorer skall baseras på uppgifter från en period av minst fem år. Utan hinder av punkt 87 behöver inte ett kreditinstitut fästa lika stor vikt vid äldre uppgifter om det kan styrka för den behöriga myndigheten att nyare uppgifter är en bättre förutsägande variabel när det gäller utnyttjande av krediter. Medlemsstaterna får tillåta kreditinstitut att förfoga över relevanta uppgifter för en period på två år när de tillämpar internmetoden. Denna period skall varje år förlängas med ett år tills det finns relevanta uppgifter för en period på fem år.

2.2.4   Minimikrav för bedömning av garantiers och kreditderivats effekt

Exponeringar mot företag, kreditinstitut, nationella regeringar och centralbanker där egna skattningar av LDG-värden används samt hushållsexponeringar

| 96. | Kraven i punkterna 97–104 skall inte gälla för garantier som tillhandahålls av kreditinstitut, nationella regeringar och centralbanker om kreditinstitutet har fått godkännande att tillämpa reglerna i artiklarna 78–83 för exponeringar mot sådana enheter. I detta fall skall kraven i artiklarna 90–93 tillämpas. |
| --- | --- |

96.

Kraven i punkterna 97–104 skall inte gälla för garantier som tillhandahålls av kreditinstitut, nationella regeringar och centralbanker om kreditinstitutet har fått godkännande att tillämpa reglerna i artiklarna 78–83 för exponeringar mot sådana enheter. I detta fall skall kraven i artiklarna 90–93 tillämpas.

| 97. | När det gäller hushållsgarantier gäller även dessa krav vid riskklassificering och för skattning av PD-värden. |
| --- | --- |

97.

När det gäller hushållsgarantier gäller även dessa krav vid riskklassificering och för skattning av PD-värden.

Godtagna garantigivare och garantier

| 98. | Kreditinstituten skall ha klart specificerade kriterier för de slags garantigivare som de beaktar vid beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp. |
| --- | --- |

98.

Kreditinstituten skall ha klart specificerade kriterier för de slags garantigivare som de beaktar vid beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp.

| 99. | Samma regler skall gälla för godtagna garantigivare som för gäldenärer enligt punkterna 17–29. |
| --- | --- |

99.

Samma regler skall gälla för godtagna garantigivare som för gäldenärer enligt punkterna 17–29.

| 100. | Garantin skall dokumenteras skriftligt, vara oåterkallelig från garantigivarens sida, gälla till dess att förpliktelsen är fullständigt återbetald (upp till beloppet för garantin och inom dess giltighetstid) och vara rättsligt bindande i förhållande till garantigivaren i ett land där garantigivaren förfogar över tillgångar som kan pantsättas genom en verkställd dom. Garantier som är förenade med ej bindande villkor för garantigivaren (villkorade garantier) kan godtas med de behöriga myndigheternas tillstånd. Kreditinstitutet skall visa att kriterierna för riskklassificering på lämpligt sätt beaktar alla eventuella minskningar av kreditreducerande effekter. |
| --- | --- |

100.

Garantin skall dokumenteras skriftligt, vara oåterkallelig från garantigivarens sida, gälla till dess att förpliktelsen är fullständigt återbetald (upp till beloppet för garantin och inom dess giltighetstid) och vara rättsligt bindande i förhållande till garantigivaren i ett land där garantigivaren förfogar över tillgångar som kan pantsättas genom en verkställd dom. Garantier som är förenade med ej bindande villkor för garantigivaren (villkorade garantier) kan godtas med de behöriga myndigheternas tillstånd. Kreditinstitutet skall visa att kriterierna för riskklassificering på lämpligt sätt beaktar alla eventuella minskningar av kreditreducerande effekter.

Justeringskriterier

| 101. | Ett kreditinstitut skall förfoga över klart definierade kriterier för justering av riskklasser eller LGD-skattningar och, när det gäller hushållsfordringar och kvalificerade förvärvade fordringar, kriterier för förfarandet för riskklassificering för att visa garantiernas effekter på beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp. Dessa kriterier skall uppfylla minimikraven i punkterna 17–29. |
| --- | --- |

101.

Ett kreditinstitut skall förfoga över klart definierade kriterier för justering av riskklasser eller LGD-skattningar och, när det gäller hushållsfordringar och kvalificerade förvärvade fordringar, kriterier för förfarandet för riskklassificering för att visa garantiernas effekter på beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp. Dessa kriterier skall uppfylla minimikraven i punkterna 17–29.

| 102. | Kriterierna skall vara rimliga och möjliggöra intuitiv förståelse. De skall beakta följande: om garantigivaren har kapacitet och är beredd att utföra sina förpliktelser enligt garantin, när garantigivaren förväntas betala, i vilken grad garantigivarens kapacitet att uppfylla sina förpliktelser överensstämmer med gäldenärens kapacitet att återbetala och i vilken utsträckning det finns en kvarstående risk gentemot gäldenären. |
| --- | --- |

102.

Kriterierna skall vara rimliga och möjliggöra intuitiv förståelse. De skall beakta följande: om garantigivaren har kapacitet och är beredd att utföra sina förpliktelser enligt garantin, när garantigivaren förväntas betala, i vilken grad garantigivarens kapacitet att uppfylla sina förpliktelser överensstämmer med gäldenärens kapacitet att återbetala och i vilken utsträckning det finns en kvarstående risk gentemot gäldenären.

Kreditderivat

| 103. | Minimikraven för garantier i denna del skall även gälla för kreditderivat som refererar till ett namn. Vid bristande överensstämmelse mellan det underliggande instrumentet och kreditderivatets referensinstrument eller det instrument som används för att fastställa om en kredithändelse har ägt rum skall kraven i punkt 21 i del 2 i bilaga VIII tillämpas. När det gäller hushållsexponeringar och kvalificerade förvärvade fordringar gäller denna punkt vid riskklassificering. |
| --- | --- |

103.

Minimikraven för garantier i denna del skall även gälla för kreditderivat som refererar till ett namn. Vid bristande överensstämmelse mellan det underliggande instrumentet och kreditderivatets referensinstrument eller det instrument som används för att fastställa om en kredithändelse har ägt rum skall kraven i punkt 21 i del 2 i bilaga VIII tillämpas. När det gäller hushållsexponeringar och kvalificerade förvärvade fordringar gäller denna punkt vid riskklassificering.

| 104. | Kriterierna skall ta hänsyn till kreditderivatets utbetalningsstruktur och försiktigt bedöma dess effekt på storleken på och tidpunkten för återvinningen. Kreditinstitutet skall beakta i vilken utsträckning andra former av kvarstående risk återstår. |
| --- | --- |

104.

Kriterierna skall ta hänsyn till kreditderivatets utbetalningsstruktur och försiktigt bedöma dess effekt på storleken på och tidpunkten för återvinningen. Kreditinstitutet skall beakta i vilken utsträckning andra former av kvarstående risk återstår.

2.2.5   Minimikrav för förvärvade fordringar

Rättslig förutsebarhet

| 105. | Exponeringens struktur skall säkerställa att kreditinstitutet under alla förutsebara omständigheter är faktisk ägare och kontrollerar alla kontanta överföringar från fordringarna. Om gäldenären gör direkta betalningar till en säljare eller ett serviceföretag skall kreditinstitutet regelbundet verifiera att betalningarna vidarebefordras fullständigt och enligt avtalsvillkoren. Med ”serviceföretag” avses en enhet som dagligen förvaltar en grupp av förvärvade fordringar eller de underliggande kreditexponeringarna. Kreditinstituten skall genom lämpliga förfaranden säkerställa att ägandet av fordringar och inbetalningar är skyddat mot konkursförfaranden eller andra rättsliga anspråk som skulle kunna medföra betydande förseningar när det gäller långivarens förmåga att avveckla eller överlåta fordringarna eller återta kontrollen över inbetalningarna. |
| --- | --- |

105.

Exponeringens struktur skall säkerställa att kreditinstitutet under alla förutsebara omständigheter är faktisk ägare och kontrollerar alla kontanta överföringar från fordringarna. Om gäldenären gör direkta betalningar till en säljare eller ett serviceföretag skall kreditinstitutet regelbundet verifiera att betalningarna vidarebefordras fullständigt och enligt avtalsvillkoren. Med ”serviceföretag” avses en enhet som dagligen förvaltar en grupp av förvärvade fordringar eller de underliggande kreditexponeringarna. Kreditinstituten skall genom lämpliga förfaranden säkerställa att ägandet av fordringar och inbetalningar är skyddat mot konkursförfaranden eller andra rättsliga anspråk som skulle kunna medföra betydande förseningar när det gäller långivarens förmåga att avveckla eller överlåta fordringarna eller återta kontrollen över inbetalningarna.

Övervakningssystemens effektivitet

| 106. | Kreditinstitutet skall övervaka både de förvärvade fordringarnas kvalitet och säljarens och serviceföretagets finansiella ställning, särskilt följande:






  a) | Kreditinstitutet skall bedöma korrelationen mellan kvaliteten på de förvärvade fordringarna och säljarens och serviceföretagets finansiella ställning, och ha inrättat interna riktlinjer och förfaranden som tillhandahåller lämpliga säkerhetsåtgärder för att skydda mot oförutsedda händelser, däribland åsättande av intern rating för varje säljare och serviceföretag. |
| --- | --- | --- |

106.

Kreditinstitutet skall övervaka både de förvärvade fordringarnas kvalitet och säljarens och serviceföretagets finansiella ställning, särskilt följande:

a)

Kreditinstitutet skall bedöma korrelationen mellan kvaliteten på de förvärvade fordringarna och säljarens och serviceföretagets finansiella ställning, och ha inrättat interna riktlinjer och förfaranden som tillhandahåller lämpliga säkerhetsåtgärder för att skydda mot oförutsedda händelser, däribland åsättande av intern rating för varje säljare och serviceföretag.

| b) | Kreditinstitutet skall ha klara och effektiva riktlinjer och förfaranden för att fastställa säljares och serviceföretags lämplighet. Kreditinstitutet eller dess ombud skall genomföra återkommande översyner av säljare och serviceföretag för att verifiera om deras rapporter är riktiga, upptäcka bedrägerier eller operativa brister och kontrollera kvaliteten på säljarens kreditpolicy och serviceföretagets urvalspolicy och urvalsförfarande. Resultaten av dessa översyner skall dokumenteras. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet skall ha klara och effektiva riktlinjer och förfaranden för att fastställa säljares och serviceföretags lämplighet. Kreditinstitutet eller dess ombud skall genomföra återkommande översyner av säljare och serviceföretag för att verifiera om deras rapporter är riktiga, upptäcka bedrägerier eller operativa brister och kontrollera kvaliteten på säljarens kreditpolicy och serviceföretagets urvalspolicy och urvalsförfarande. Resultaten av dessa översyner skall dokumenteras.

| c) | Kreditinstitutet skall bedöma de förvärvade fordringsgruppernas särdrag, däribland överutlåning; historik vad gäller säljarens förfallna skulder, osäkra fordringar och reserver för osäkra fordringar, betalningsvillkor och eventuella motkonton. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstitutet skall bedöma de förvärvade fordringsgruppernas särdrag, däribland överutlåning; historik vad gäller säljarens förfallna skulder, osäkra fordringar och reserver för osäkra fordringar, betalningsvillkor och eventuella motkonton.

| d) | Kreditinstitutet skall ha effektiva riktlinjer och förfaranden för samlad övervakning av gäldenärskoncentrationer både inom grupper och på gruppöverskridande nivå vad gäller förvärvade fordringar. |
| --- | --- |

d)

Kreditinstitutet skall ha effektiva riktlinjer och förfaranden för samlad övervakning av gäldenärskoncentrationer både inom grupper och på gruppöverskridande nivå vad gäller förvärvade fordringar.

| e) | Kreditinstitutet skall se till att serviceföretaget tillhandahåller tillräckligt detaljerade rapporter i rätt tid om fordringarnas åldersstruktur och utspädning för att säkerställa överensstämmelse med kreditinstitutets urvalskriterier och utbetalningspolicy för förvärvade fordringar, och tillhandahålla en effektiv metod för att övervaka och bekräfta säljarens försäljningsvillkor och utspädning. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstitutet skall se till att serviceföretaget tillhandahåller tillräckligt detaljerade rapporter i rätt tid om fordringarnas åldersstruktur och utspädning för att säkerställa överensstämmelse med kreditinstitutets urvalskriterier och utbetalningspolicy för förvärvade fordringar, och tillhandahålla en effektiv metod för att övervaka och bekräfta säljarens försäljningsvillkor och utspädning.

System för hantering av problemengagemang

| 107. | Kreditinstitutet skall ha system och förfaranden för att i ett tidigt skede upptäcka försämringar av säljarens finansiella ställning och de förvärvade fordringarnas kvalitet, och för att aktivt kunna ta itu med aktuella problem. Kreditinstitutet skall i synnerhet ha klara och effektiva riktlinjer, förfaranden och informationssystem för att övervaka överträdelser av lånevillkor, och klara och effektiva riktlinjer och förfaranden för att vidta rättsliga åtgärder och hantera problem i samband med förvärvade fordringar. |
| --- | --- |

107.

Kreditinstitutet skall ha system och förfaranden för att i ett tidigt skede upptäcka försämringar av säljarens finansiella ställning och de förvärvade fordringarnas kvalitet, och för att aktivt kunna ta itu med aktuella problem. Kreditinstitutet skall i synnerhet ha klara och effektiva riktlinjer, förfaranden och informationssystem för att övervaka överträdelser av lånevillkor, och klara och effektiva riktlinjer och förfaranden för att vidta rättsliga åtgärder och hantera problem i samband med förvärvade fordringar.

Effektivitet vad gäller system för kontroll av säkerheter, kreditmöjligheter och kontanter

| 108. | Kreditinstitutet skall ha klara och effektiva riktlinjer och förfaranden för kontroll av förvärvade fordringar, krediter och kontanter. I de skriftliga interna riktlinjerna skall särskilt specificeras alla betydande delar i programmet för förvärvade fordringar, däribland utbetalningstakten, godtagna säkerheter, nödvändig dokumentation, koncentrationsbegränsningar och hantering av inbetalningar. Dessa delar skall ta lämplig hänsyn till alla relevanta och betydande faktorer, däribland säljarens och serviceföretagets finansiella ställning, riskkoncentrationer och tendenser vad gäller kvaliteten på de förvärvade fordringarna och på säljarens kundbas, och interna system skall säkerställa att medel endast utbetalas mot noga specificerade säkerheter och dokumentation. |
| --- | --- |

108.

Kreditinstitutet skall ha klara och effektiva riktlinjer och förfaranden för kontroll av förvärvade fordringar, krediter och kontanter. I de skriftliga interna riktlinjerna skall särskilt specificeras alla betydande delar i programmet för förvärvade fordringar, däribland utbetalningstakten, godtagna säkerheter, nödvändig dokumentation, koncentrationsbegränsningar och hantering av inbetalningar. Dessa delar skall ta lämplig hänsyn till alla relevanta och betydande faktorer, däribland säljarens och serviceföretagets finansiella ställning, riskkoncentrationer och tendenser vad gäller kvaliteten på de förvärvade fordringarna och på säljarens kundbas, och interna system skall säkerställa att medel endast utbetalas mot noga specificerade säkerheter och dokumentation.

Överensstämmelse med kreditinstitutets interna riktlinjer och förfaranden

| 109. | Kreditinstitutet skall ha ett effektivt internt förfarande för att bedöma om alla interna riktlinjer och förfaranden iakttas. Förfarandet skall inbegripa regelbunden revision av alla kritiska moment i kreditinstitutets program för förvärvade fordringar, verifiering av ansvarsfördelningen mellan för det första bedömningen av säljaren och serviceföretaget och bedömningen av gäldenären, och för det andra mellan bedömningen av säljaren och serviceföretaget och revisionen av säljaren och serviceföretaget samt utvärdering av backoffice-transaktioner, med särskild inriktning på kvalifikationer, erfarenhet, bemanning och stödjande automatiska system. |
| --- | --- |

109.

Kreditinstitutet skall ha ett effektivt internt förfarande för att bedöma om alla interna riktlinjer och förfaranden iakttas. Förfarandet skall inbegripa regelbunden revision av alla kritiska moment i kreditinstitutets program för förvärvade fordringar, verifiering av ansvarsfördelningen mellan för det första bedömningen av säljaren och serviceföretaget och bedömningen av gäldenären, och för det andra mellan bedömningen av säljaren och serviceföretaget och revisionen av säljaren och serviceföretaget samt utvärdering av backoffice-transaktioner, med särskild inriktning på kvalifikationer, erfarenhet, bemanning och stödjande automatiska system.

3.   VALIDERING AV INTERNA SKATTNINGAR

| 110. | Kreditinstituten skall ha inrättat stabila system för att validera att riskklassificeringssystemen, förfarandena och skattningarna av alla relevanta riskparametrar är korrekta och förenliga inbördes. Varje kreditinstitut skall visa den behöriga myndigheten att det interna valideringsförfarandet gör det möjligt för institutet att genomföra en konsekvent och relevant bedömning av funktionen hos de interna systemen för riskklassificering och riskskattning. |
| --- | --- |

110.

Kreditinstituten skall ha inrättat stabila system för att validera att riskklassificeringssystemen, förfarandena och skattningarna av alla relevanta riskparametrar är korrekta och förenliga inbördes. Varje kreditinstitut skall visa den behöriga myndigheten att det interna valideringsförfarandet gör det möjligt för institutet att genomföra en konsekvent och relevant bedömning av funktionen hos de interna systemen för riskklassificering och riskskattning.

| 111. | Kreditinstituten skall regelbundet jämföra faktiska andelar fallissemang med skattade PD-värden för varje klass och, om de faktiska andelarna fallissemang ligger utanför klassens förväntade räckvidd, skall kreditinstitutet särskilt analysera orsakerna till avvikelsen. Kreditinstitut som använder egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer skall även göra en liknande analys av dessa skattningar. Vid dessa jämförelser skall historiska uppgifter användas som omfattar en så lång period som möjligt. Kreditinstitutet skall dokumentera de metoder och uppgifter som använts vid dessa jämförelser. Analyser och dokumentation skall uppdateras minst en gång per år. |
| --- | --- |

111.

Kreditinstituten skall regelbundet jämföra faktiska andelar fallissemang med skattade PD-värden för varje klass och, om de faktiska andelarna fallissemang ligger utanför klassens förväntade räckvidd, skall kreditinstitutet särskilt analysera orsakerna till avvikelsen. Kreditinstitut som använder egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer skall även göra en liknande analys av dessa skattningar. Vid dessa jämförelser skall historiska uppgifter användas som omfattar en så lång period som möjligt. Kreditinstitutet skall dokumentera de metoder och uppgifter som använts vid dessa jämförelser. Analyser och dokumentation skall uppdateras minst en gång per år.

| 112. | Kreditinstituten skall även använda andra kvantitativa valideringsinstrument och jämförelser med relevanta externa datakällor. Analysen skall baseras på uppgifter som är lämpliga för portföljen, uppdateras regelbundet och täcker en relevant observationsperiod. Kreditinstitutens interna bedömningar av funktionen hos deras riskklassificeringssystem skall baseras på en så lång period som möjligt. |
| --- | --- |

112.

Kreditinstituten skall även använda andra kvantitativa valideringsinstrument och jämförelser med relevanta externa datakällor. Analysen skall baseras på uppgifter som är lämpliga för portföljen, uppdateras regelbundet och täcker en relevant observationsperiod. Kreditinstitutens interna bedömningar av funktionen hos deras riskklassificeringssystem skall baseras på en så lång period som möjligt.

| 113. | De metoder och uppgifter som används för kvantitativ validering skall vara konsekventa över tiden. Förändringar i fråga om skattningar, valideringsmetoder och valideringsuppgifter (både datakällor och berörda perioder) skall dokumenteras. |
| --- | --- |

113.

De metoder och uppgifter som används för kvantitativ validering skall vara konsekventa över tiden. Förändringar i fråga om skattningar, valideringsmetoder och valideringsuppgifter (både datakällor och berörda perioder) skall dokumenteras.

| 114. | Kreditinstituten skall ha sunda interna standarder för sådana fall när de faktiska PD-värdena, LGD-värdena, konverteringsfaktorerna och de totala förlusterna – om EL används – avviker från förväntningarna i tillräckligt hög grad för att skattningarnas validitet skall ifrågasättas. Dessa standarder skall beakta konjunkturvariationer och liknande systematiska variationer vad gäller fall av fallissemang. Om de faktiska värdena fortsätter att vara högre än de förväntade värdena skall kreditinstituten justera skattningarna uppåt för att de skall avspegla deras erfarenheter vad gäller fallissemang och förluster. |
| --- | --- |

114.

Kreditinstituten skall ha sunda interna standarder för sådana fall när de faktiska PD-värdena, LGD-värdena, konverteringsfaktorerna och de totala förlusterna – om EL används – avviker från förväntningarna i tillräckligt hög grad för att skattningarnas validitet skall ifrågasättas. Dessa standarder skall beakta konjunkturvariationer och liknande systematiska variationer vad gäller fall av fallissemang. Om de faktiska värdena fortsätter att vara högre än de förväntade värdena skall kreditinstituten justera skattningarna uppåt för att de skall avspegla deras erfarenheter vad gäller fallissemang och förluster.

4.   BERÄKNING AV RISKVÄGDA EXPONERINGSBELOPP FÖR AKTIEEXPONERINGAR ENLIGT EGNA MODELLER

4.1   Kapitalkrav och riskbedömning

| 115. | Vid beräkning av kapitalkrav skall kreditinstituten uppfylla följande krav:






  a) | Skattningen av eventuell förlust skall vara stabil gentemot ogynnsamma förändringar av marknadsvillkoren som är relevanta för den långfristiga riskprofilen för kreditinstitutets specifika innehav. De uppgifter som används för att visa avkastningens fördelning skall representera den längsta urvalsperiod för vilken det finns tillgängliga och lämpliga uppgifter för att avspegla kreditinstitutets specifika aktieexponeringars riskprofil. Uppgifterna skall vara tillräckliga för att tillhandahålla försiktiga, statistiskt tillförlitliga och stabila förlustskattningar som inte enbart baseras på subjektiva eller skönsmässiga antaganden. Kreditinstituten skall visa de behöriga myndigheterna att den använda datamängden kan ge en försiktig skattning av eventuella förluster under en relevant långfristig konjunkturcykel. Kreditinstitutet skall kombinera empirisk analys av tillgängliga uppgifter med justeringar på grundval av en mängd faktorer för att uppnå realistiska och försiktiga modellresultat. När value at risk-modeller konstrueras för skattning av potentiella kvartalsförluster får kreditinstituten använda kvartalsuppgifter eller omvandla uppgifter med kortare tidshorisont till motsvarande kvartalsuppgifter med hjälp av en analytiskt och empiriskt styrkt metod och genom välutvecklade och dokumenterade överläggningar och analyser. Denna metod skall tillämpas försiktigt och konsekvent över tiden. Om det bara finns begränsade relevanta uppgifter tillgängliga skall kreditinstitutet tillämpa lämpliga försiktighetsmarginaler. |
| --- | --- | --- |

115.

Vid beräkning av kapitalkrav skall kreditinstituten uppfylla följande krav:

a)

Skattningen av eventuell förlust skall vara stabil gentemot ogynnsamma förändringar av marknadsvillkoren som är relevanta för den långfristiga riskprofilen för kreditinstitutets specifika innehav. De uppgifter som används för att visa avkastningens fördelning skall representera den längsta urvalsperiod för vilken det finns tillgängliga och lämpliga uppgifter för att avspegla kreditinstitutets specifika aktieexponeringars riskprofil. Uppgifterna skall vara tillräckliga för att tillhandahålla försiktiga, statistiskt tillförlitliga och stabila förlustskattningar som inte enbart baseras på subjektiva eller skönsmässiga antaganden. Kreditinstituten skall visa de behöriga myndigheterna att den använda datamängden kan ge en försiktig skattning av eventuella förluster under en relevant långfristig konjunkturcykel. Kreditinstitutet skall kombinera empirisk analys av tillgängliga uppgifter med justeringar på grundval av en mängd faktorer för att uppnå realistiska och försiktiga modellresultat. När value at risk-modeller konstrueras för skattning av potentiella kvartalsförluster får kreditinstituten använda kvartalsuppgifter eller omvandla uppgifter med kortare tidshorisont till motsvarande kvartalsuppgifter med hjälp av en analytiskt och empiriskt styrkt metod och genom välutvecklade och dokumenterade överläggningar och analyser. Denna metod skall tillämpas försiktigt och konsekvent över tiden. Om det bara finns begränsade relevanta uppgifter tillgängliga skall kreditinstitutet tillämpa lämpliga försiktighetsmarginaler.

| b) | De tillämpade modellerna skall på lämpligt sätt beakta alla betydande risker i samband med aktieavkastning, inbegripet både kreditinstitutets aktieportföljs allmänna marknadsrisk och dess specifika riskexponering. Den interna modellen skall på lämpligt sätt förklara historiska prisvariationer, omfatta både storleken och förändringen på sammansättningen av potentiella koncentrationer och vara stabil i förhållande till ogynnsamma omständigheter på marknaden. Den population riskexponeringar som förekommer i de uppgifter som använts för skattning skall svara mot, eller åtminstone vara jämförbara med, uppgifterna för kreditinstitutets aktieexponeringar. |
| --- | --- |

b)

De tillämpade modellerna skall på lämpligt sätt beakta alla betydande risker i samband med aktieavkastning, inbegripet både kreditinstitutets aktieportföljs allmänna marknadsrisk och dess specifika riskexponering. Den interna modellen skall på lämpligt sätt förklara historiska prisvariationer, omfatta både storleken och förändringen på sammansättningen av potentiella koncentrationer och vara stabil i förhållande till ogynnsamma omständigheter på marknaden. Den population riskexponeringar som förekommer i de uppgifter som använts för skattning skall svara mot, eller åtminstone vara jämförbara med, uppgifterna för kreditinstitutets aktieexponeringar.

| c) | Den interna modellen skall vara anpassad för kreditinstitutets riskprofil och komplexitet. Om ett kreditinstitut har betydande innehav av värdepapper som är kraftigt icke-linjära till sin natur skall de interna modellerna utformas med lämplig hänsyn till de risker som hänger samman med dessa instrument. |
| --- | --- |

c)

Den interna modellen skall vara anpassad för kreditinstitutets riskprofil och komplexitet. Om ett kreditinstitut har betydande innehav av värdepapper som är kraftigt icke-linjära till sin natur skall de interna modellerna utformas med lämplig hänsyn till de risker som hänger samman med dessa instrument.

| d) | Rangordning av enskilda positioner när det gäller fullmakter, marknadsindex och riskfaktorer skall vara rimliga, möjliggöra intuitiv förståelse och sunda. |
| --- | --- |

d)

Rangordning av enskilda positioner när det gäller fullmakter, marknadsindex och riskfaktorer skall vara rimliga, möjliggöra intuitiv förståelse och sunda.

| e) | Kreditinstituten skall genom empiriska analyser visa riskfaktorernas lämplighet och kapacitet att omfatta både allmän och specifik risk. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstituten skall genom empiriska analyser visa riskfaktorernas lämplighet och kapacitet att omfatta både allmän och specifik risk.

| f) | Skattningarna av volatiliteten på aktieexponeringarnas avkastning skall beakta relevanta och tillgängliga data, information och metoder. Interna uppgifter och uppgifter från externa källor (inbegripet sammanställda uppgifter) som granskats oberoende av varandra skall användas. |
| --- | --- |

f)

Skattningarna av volatiliteten på aktieexponeringarnas avkastning skall beakta relevanta och tillgängliga data, information och metoder. Interna uppgifter och uppgifter från externa källor (inbegripet sammanställda uppgifter) som granskats oberoende av varandra skall användas.

| g) | Ett rigoröst och heltäckande program för stresstest skall ha inrättats. |
| --- | --- |

g)

Ett rigoröst och heltäckande program för stresstest skall ha inrättats.

4.2   Riskhanteringsförfarande och kontroller

| 116. | Med avseende på utvecklingen och användningen av egna modeller för kapitalkrav skall kreditinstituten upprätta riktlinjer, förfaranden och kontroller för att säkerställa modellens och modellförfarandets integritet. Dessa riktlinjer, förfaranden och kontroller skall innefatta följande:






  a) | Fullständig integrering av den egna modellen i kreditinstitutets övergripande informationssystem för riskhantering och i hanteringen av bankportföljens aktieexponeringar. Egna modeller skall integreras fullt ut i kreditinstitutets infrastruktur för riskhantering, särskilt om de används för att mäta och bedöma aktieportföljens resultat (däribland det riskjusterade resultatet), allokera kapital till aktieexponeringar och utvärdera övergripande kapitalkrav och förfarandet för investeringsförvaltning. |
| --- | --- | --- |

116.

Med avseende på utvecklingen och användningen av egna modeller för kapitalkrav skall kreditinstituten upprätta riktlinjer, förfaranden och kontroller för att säkerställa modellens och modellförfarandets integritet. Dessa riktlinjer, förfaranden och kontroller skall innefatta följande:

a)

Fullständig integrering av den egna modellen i kreditinstitutets övergripande informationssystem för riskhantering och i hanteringen av bankportföljens aktieexponeringar. Egna modeller skall integreras fullt ut i kreditinstitutets infrastruktur för riskhantering, särskilt om de används för att mäta och bedöma aktieportföljens resultat (däribland det riskjusterade resultatet), allokera kapital till aktieexponeringar och utvärdera övergripande kapitalkrav och förfarandet för investeringsförvaltning.

| b) | Fastställda förvaltningssystem, förfaranden och kontrollfunktioner för att säkerställa återkommande och oberoende översyn av alla element i det interna modellförfarandet, däribland godkännande av modellöversyner, prövning av data i modellen och översyn av modellresultat, till exempel direkt verifiering av riskberäkning. Dessa översyner skall avse en bedömning av om modelluppgifterna och resultaten är riktiga, fullständiga och lämpliga samt vara inriktade på att finna och begränsa potentiella fel i samband med kända svagheter och att identifiera okända svagheter i modellen. Dessa översyner får genomföras av en intern oberoende enhet eller av en oberoende extern tredje part. |
| --- | --- |

b)

Fastställda förvaltningssystem, förfaranden och kontrollfunktioner för att säkerställa återkommande och oberoende översyn av alla element i det interna modellförfarandet, däribland godkännande av modellöversyner, prövning av data i modellen och översyn av modellresultat, till exempel direkt verifiering av riskberäkning. Dessa översyner skall avse en bedömning av om modelluppgifterna och resultaten är riktiga, fullständiga och lämpliga samt vara inriktade på att finna och begränsa potentiella fel i samband med kända svagheter och att identifiera okända svagheter i modellen. Dessa översyner får genomföras av en intern oberoende enhet eller av en oberoende extern tredje part.

| c) | Lämpliga system och förfaranden för övervakning av investeringsgränser och riskexponeringar avseende aktier. |
| --- | --- |

c)

Lämpliga system och förfaranden för övervakning av investeringsgränser och riskexponeringar avseende aktier.

| d) | De enheter som ansvarar för utformning och tillämpning av modellen skall vara funktionellt oberoende av de enheter som ansvarar för förvaltningen av enskilda investeringar. |
| --- | --- |

d)

De enheter som ansvarar för utformning och tillämpning av modellen skall vara funktionellt oberoende av de enheter som ansvarar för förvaltningen av enskilda investeringar.

| e) | De parter som ansvarar för någon del i modellförfarandet skall ha lämpliga kvalifikationer. Ledningen skall tilldela modellfunktionen personal med tillräckliga kvalifikationer och tillräcklig behörighet. |
| --- | --- |

e)

De parter som ansvarar för någon del i modellförfarandet skall ha lämpliga kvalifikationer. Ledningen skall tilldela modellfunktionen personal med tillräckliga kvalifikationer och tillräcklig behörighet.

4.3   Validering och dokumentation

| 117. | Kreditinstituten skall ha inrättat ett stabilt system för att validera att de interna modellerna och modellförfarandena är precisa och konsekventa. Alla viktiga delar i de interna modellerna, modellförfarandet och valideringen skall dokumenteras. |
| --- | --- |

117.

Kreditinstituten skall ha inrättat ett stabilt system för att validera att de interna modellerna och modellförfarandena är precisa och konsekventa. Alla viktiga delar i de interna modellerna, modellförfarandet och valideringen skall dokumenteras.

| 118. | Kreditinstituten skall tillämpa det interna valideringsförfarandet för att bedöma de interna modellernas och förfarandenas resultat på ett följdriktigt och meningsfullt sätt. |
| --- | --- |

118.

Kreditinstituten skall tillämpa det interna valideringsförfarandet för att bedöma de interna modellernas och förfarandenas resultat på ett följdriktigt och meningsfullt sätt.

| 119. | De metoder och uppgifter som används för kvantitativ validering skall vara konsekventa. Förändringar i fråga om skattningar, valideringsmetoder och valideringsuppgifter (både datakällor och berörda perioder) skall dokumenteras. |
| --- | --- |

119.

De metoder och uppgifter som används för kvantitativ validering skall vara konsekventa. Förändringar i fråga om skattningar, valideringsmetoder och valideringsuppgifter (både datakällor och berörda perioder) skall dokumenteras.

| 120. | Kreditinstituten skall regelbundet jämföra verklig aktieavkastning (som beräknats med hjälp av realiserade och orealiserade vinster och förluster) med modellernas skattningar. Vid dessa jämförelser skall historiska uppgifter användas som omfattar en så lång period som möjligt. Kreditinstitutet skall dokumentera de metoder och uppgifter som använts vid dessa jämförelser. Analyser och dokumentation skall uppdateras minst en gång per år. |
| --- | --- |

120.

Kreditinstituten skall regelbundet jämföra verklig aktieavkastning (som beräknats med hjälp av realiserade och orealiserade vinster och förluster) med modellernas skattningar. Vid dessa jämförelser skall historiska uppgifter användas som omfattar en så lång period som möjligt. Kreditinstitutet skall dokumentera de metoder och uppgifter som använts vid dessa jämförelser. Analyser och dokumentation skall uppdateras minst en gång per år.

| 121. | Kreditinstituten skall använda andra kvantitativa valideringsinstrument och jämförelser med externa datakällor. Analysen skall baseras på uppgifter som är lämpliga för portföljen, uppdateras regelbundet och omfatta en relevant observationsperiod. Kreditinstitutens interna bedömningar av modellerna skall baseras på en så lång period som möjligt. |
| --- | --- |

121.

Kreditinstituten skall använda andra kvantitativa valideringsinstrument och jämförelser med externa datakällor. Analysen skall baseras på uppgifter som är lämpliga för portföljen, uppdateras regelbundet och omfatta en relevant observationsperiod. Kreditinstitutens interna bedömningar av modellerna skall baseras på en så lång period som möjligt.

| 122. | Kreditinstituten skall ha sunda interna normer för fall där en jämförelse av den faktiska avkastningen med modellernas skattningar leder till ifrågasättande av skattningarnas giltighet eller modellen som sådan. Dessa normer skall beakta konjunkturvariationer och liknande systematiska variationer vad gäller aktieavkastningar. Alla justeringar av egna modeller som görs till följd av översyner skall dokumenteras och överensstämma med kreditinstitutets normer för modellöversyn. |
| --- | --- |

122.

Kreditinstituten skall ha sunda interna normer för fall där en jämförelse av den faktiska avkastningen med modellernas skattningar leder till ifrågasättande av skattningarnas giltighet eller modellen som sådan. Dessa normer skall beakta konjunkturvariationer och liknande systematiska variationer vad gäller aktieavkastningar. Alla justeringar av egna modeller som görs till följd av översyner skall dokumenteras och överensstämma med kreditinstitutets normer för modellöversyn.

| 123. | Den egna modellen och modellförfarandet skall dokumenteras, däribland de berörda parternas ansvar för modellförfarandet, godkännandet av modellen och översynen av modellförfarandet. |
| --- | --- |

123.

Den egna modellen och modellförfarandet skall dokumenteras, däribland de berörda parternas ansvar för modellförfarandet, godkännandet av modellen och översynen av modellförfarandet.

5.   FÖRETAGSSTYRNING OCH KONTROLL

5.1   Företagsstyrning

| 124. | Alla betydande delar i riskklassificerings- och skattningsförfarandena skall godkännas av kreditinstitutets ansvariga ledning som anges i artikel 11 eller en kommitté som utsetts av denna och den verkställande ledningen. Dessa parter skall ha allmänna insikter om kreditinstitutets riskklassificeringssystem och detaljerade kunskaper om de förvaltningsrapporter som hänger samman med dessa. |
| --- | --- |

124.

Alla betydande delar i riskklassificerings- och skattningsförfarandena skall godkännas av kreditinstitutets ansvariga ledning som anges i artikel 11 eller en kommitté som utsetts av denna och den verkställande ledningen. Dessa parter skall ha allmänna insikter om kreditinstitutets riskklassificeringssystem och detaljerade kunskaper om de förvaltningsrapporter som hänger samman med dessa.

| 125. | Den verkställande ledningen skall underrätta den ansvariga ledning som anges i artikel 11 eller en av ledningen utsedd kommitté om betydande förändringar av eller undantag från fastställda riktlinjer som kan få betydande effekter på riskklassificeringssystemets funktion. |
| --- | --- |

125.

Den verkställande ledningen skall underrätta den ansvariga ledning som anges i artikel 11 eller en av ledningen utsedd kommitté om betydande förändringar av eller undantag från fastställda riktlinjer som kan få betydande effekter på riskklassificeringssystemets funktion.

| 126. | Den verkställande ledningen skall ha goda insikter om riskklassificeringssystemens utformning och funktion och löpande säkerställa att riskklassificeringssystemen fungerar korrekt. Kreditriskkontrollenheterna skall regelbundet informera den verkställande ledningen om riskklassificeringsförfarandets genomförande och områden som måste förbättras samt ge lägesrapporter om förbättringar av tidigare identifierade svagheter. |
| --- | --- |

126.

Den verkställande ledningen skall ha goda insikter om riskklassificeringssystemens utformning och funktion och löpande säkerställa att riskklassificeringssystemen fungerar korrekt. Kreditriskkontrollenheterna skall regelbundet informera den verkställande ledningen om riskklassificeringsförfarandets genomförande och områden som måste förbättras samt ge lägesrapporter om förbättringar av tidigare identifierade svagheter.

| 127. | En analys enligt internmetoden av kreditinstitutets kreditriskprofil skall vara en viktig del av förvaltningsrapporteringen till dessa parter. Rapporterna skall minst innefatta riskprofil fördelad på klasser, förflyttning mellan klasser, skattning av de relevanta parametrarna per klass och jämförelser av faktisk andel fallissemang, egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer med förväntningar och restultat av stresstest. Hur ofta rapportering skall äga rum beror på hur viktig informationen är och vilket slags information det gäller samt mottagarens nivå. |
| --- | --- |

127.

En analys enligt internmetoden av kreditinstitutets kreditriskprofil skall vara en viktig del av förvaltningsrapporteringen till dessa parter. Rapporterna skall minst innefatta riskprofil fördelad på klasser, förflyttning mellan klasser, skattning av de relevanta parametrarna per klass och jämförelser av faktisk andel fallissemang, egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer med förväntningar och restultat av stresstest. Hur ofta rapportering skall äga rum beror på hur viktig informationen är och vilket slags information det gäller samt mottagarens nivå.

5.2   Kreditriskkontroll

| 128. | Kreditriskkontrollenheten skall vara oberoende av de personal- och förvaltningsfunktioner som ger upphov till eller förnyar exponeringar och som skall rapportera direkt till den verkställande ledningen. Enheten skall ansvara för riskklassificeringssystemets utformning eller urval, genomförande, kontroll och resultat. Den skall regelbundet utarbeta och analysera rapporter om riskklassificeringssystemets resultat. |
| --- | --- |

128.

Kreditriskkontrollenheten skall vara oberoende av de personal- och förvaltningsfunktioner som ger upphov till eller förnyar exponeringar och som skall rapportera direkt till den verkställande ledningen. Enheten skall ansvara för riskklassificeringssystemets utformning eller urval, genomförande, kontroll och resultat. Den skall regelbundet utarbeta och analysera rapporter om riskklassificeringssystemets resultat.

| 129. | Kreditriskkontrollenhetens ansvarsområden skall innefatta följande:






  a) | Testning och övervakning av riskklasser. |
| --- | --- | --- |

129.

Kreditriskkontrollenhetens ansvarsområden skall innefatta följande:

a)

Testning och övervakning av riskklasser.

| b) | Utarbetande och analys av sammanfattande rapporter om kreditinstitutets riskklassificeringssystem. |
| --- | --- |

b)

Utarbetande och analys av sammanfattande rapporter om kreditinstitutets riskklassificeringssystem.

| c) | Genomförandeförfaranden för att verifiera att definitionerna av riskklasser tillämpas konsekvent inom avdelningar och geografiska områden. |
| --- | --- |

c)

Genomförandeförfaranden för att verifiera att definitionerna av riskklasser tillämpas konsekvent inom avdelningar och geografiska områden.

| d) | Översyn och dokumentation av alla ändringar av riskklassificeringsförfarandet, däribland skälen till dessa ändringar. |
| --- | --- |

d)

Översyn och dokumentation av alla ändringar av riskklassificeringsförfarandet, däribland skälen till dessa ändringar.

| e) | Översyn av riskklassificeringskriterierna för att utvärdera om de fortfarande uppfyller kvalifikationerna för att kunna förutsäga risk. Ändringar av riskklassificeringsförfarandet, riskklassificeringskriterier eller enskilda riskklassificeringsparametrar skall dokumenteras och bevaras. |
| --- | --- |

e)

Översyn av riskklassificeringskriterierna för att utvärdera om de fortfarande uppfyller kvalifikationerna för att kunna förutsäga risk. Ändringar av riskklassificeringsförfarandet, riskklassificeringskriterier eller enskilda riskklassificeringsparametrar skall dokumenteras och bevaras.

| f) | Aktivt deltagande i utformning eller urval, genomförande och validering av modeller som används i riskklassificeringsförfarandet. |
| --- | --- |

f)

Aktivt deltagande i utformning eller urval, genomförande och validering av modeller som används i riskklassificeringsförfarandet.

| g) | Kontroll och övervakning av modeller som används i riskklassificeringsförfarandet. |
| --- | --- |

g)

Kontroll och övervakning av modeller som används i riskklassificeringsförfarandet.

| h) | Löpande översyn och ändringar av modeller som används i riskklassificeringsförfarandet. |
| --- | --- |

h)

Löpande översyn och ändringar av modeller som används i riskklassificeringsförfarandet.

| 130. | Utan hinder av punkt 129 får kreditinstitut som använder sammanställda uppgifter enligt punkterna 57 och 58 lägga ut följande uppgifter på entreprenad:






  a) | Utarbetande av information som är relevant för testning och övervakning av riskklasser. |
| --- | --- | --- |

130.

Utan hinder av punkt 129 får kreditinstitut som använder sammanställda uppgifter enligt punkterna 57 och 58 lägga ut följande uppgifter på entreprenad:

a)

Utarbetande av information som är relevant för testning och övervakning av riskklasser.

| b) | Utarbetande av sammanfattande rapporter om kreditinstitutets riskklassificeringssystem. |
| --- | --- |

b)

Utarbetande av sammanfattande rapporter om kreditinstitutets riskklassificeringssystem.

| c) | Utarbetande av information som är relevant för översyn av riskklassificeringskriterier för att utvärdera om de fortfarande uppfyller kraven för att förutsäga risk. |
| --- | --- |

c)

Utarbetande av information som är relevant för översyn av riskklassificeringskriterier för att utvärdera om de fortfarande uppfyller kraven för att förutsäga risk.

| d) | Dokumentation av ändringar av riskklassificeringsförfarandet, riskklassificeringskriterier eller enskilda riskklassificeringsparametrar. |
| --- | --- |

d)

Dokumentation av ändringar av riskklassificeringsförfarandet, riskklassificeringskriterier eller enskilda riskklassificeringsparametrar.

| e) | Utarbetande av information som är relevant för löpande översyn och ändringar av modeller som används i riskklassificeringsförfarandet. |
| --- | --- |

e)

Utarbetande av information som är relevant för löpande översyn och ändringar av modeller som används i riskklassificeringsförfarandet.

Kreditinstitut som utnyttjar denna punkt skall se till att de behöriga myndigheterna har tillgång till all relevant information från den tredje parten som är nödvändig för att kunna undersöka om minimikraven är uppfyllda och att de behöriga myndigheterna får göra undersökningar på plats i samma utsträckning som inom kreditinstitutet.

5.3   Internrevision

| 131. | Enheten för internrevision eller en annan likvärdig och oberoende revisionsenhet skall minst en gång per år göra en översyn av kreditinstitutets riskklassificeringssystem och dess transaktioner, inbegripet kreditavdelningens verksamhet och skattningen av PD-, LGD- och EL-värden och konverteringsfaktorer. Vid översynen av de olika områdena skall alla tillämpliga minimikrav vara uppfyllda. |
| --- | --- |

131.

Enheten för internrevision eller en annan likvärdig och oberoende revisionsenhet skall minst en gång per år göra en översyn av kreditinstitutets riskklassificeringssystem och dess transaktioner, inbegripet kreditavdelningens verksamhet och skattningen av PD-, LGD- och EL-värden och konverteringsfaktorer. Vid översynen av de olika områdena skall alla tillämpliga minimikrav vara uppfyllda.

BILAGA VIII

KREDITRISKREDUCERING

Del 1 – Godtagbarhet

| 1. | I denna del anges godtagbara former av kreditriskskydd vid tillämpning av artikel 92. |
| --- | --- |

1.

I denna del anges godtagbara former av kreditriskskydd vid tillämpning av artikel 92.

| 2. | I denna bilaga avses med | utlåning mot säkerhet: alla transaktioner som ger upphov till en exponering med pantsäkerhet, men utan att kreditinstitutet ges någon kortfristig rätt att erhålla marginalsäkerhet, |
| --- | --- | --- |

2.

I denna bilaga avses med

utlåning mot säkerhet: alla transaktioner som ger upphov till en exponering med pantsäkerhet, men utan att kreditinstitutet ges någon kortfristig rätt att erhålla marginalsäkerhet,

| | kapitalmarknadsrelaterad transaktion: alla transaktioner som ger upphov till en exponering med pantsäkerhet, varvid kreditinstitutet ges kortfristig rätt att erhålla marginalsäkerhet. |
| --- | --- |

kapitalmarknadsrelaterad transaktion: alla transaktioner som ger upphov till en exponering med pantsäkerhet, varvid kreditinstitutet ges kortfristig rätt att erhålla marginalsäkerhet.

1.   FÖRBETALD KREDITRISKREDUCERING

1.1   Nettning inom balansräkningen

| 3. | Nettning inom balansräkningen av ömsesidiga fordringar mellan kreditinstitutet och dess motpart får erkännas som godtagbart. |
| --- | --- |

3.

Nettning inom balansräkningen av ömsesidiga fordringar mellan kreditinstitutet och dess motpart får erkännas som godtagbart.

| 4. | Utan att det påverkar tillämpningen i punkt 5 är godtagbarheten begränsad till det ömsesidiga likviditetssaldot mellan kreditinstitutet och motparten. Det är bara för det utlånande kreditinstitutets lån och insättningar som riskvägda exponeringsbelopp och, i förekommande fall, förväntade förlustbelopp får ändras till följd av ett avtal om nettning inom balansräkningen. |
| --- | --- |

4.

Utan att det påverkar tillämpningen i punkt 5 är godtagbarheten begränsad till det ömsesidiga likviditetssaldot mellan kreditinstitutet och motparten. Det är bara för det utlånande kreditinstitutets lån och insättningar som riskvägda exponeringsbelopp och, i förekommande fall, förväntade förlustbelopp får ändras till följd av ett avtal om nettning inom balansräkningen.

1.2   Ramavtal om nettning som täcker repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner

| 5. | När det gäller institut som tillämpar den fullständiga metoden för finansiella säkerheter i del 3 får effekterna av bilaterala avtal om nettning som täcker repor och värdepappers- och råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner med en motpart godkännas. Utan att det påverkar tillämpningen av bilaga II till direktiv 2006/.../EG måste antagna säkerheter och värdepapper eller råvaror som lånats inom ramen för sådana avtal uppfylla kraven på godtagbarhet för säkerheter som anges i punkterna 7–11 för att godkännas. |
| --- | --- |

5.

När det gäller institut som tillämpar den fullständiga metoden för finansiella säkerheter i del 3 får effekterna av bilaterala avtal om nettning som täcker repor och värdepappers- och råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner med en motpart godkännas. Utan att det påverkar tillämpningen av bilaga II till direktiv 2006/.../EG måste antagna säkerheter och värdepapper eller råvaror som lånats inom ramen för sådana avtal uppfylla kraven på godtagbarhet för säkerheter som anges i punkterna 7–11 för att godkännas.

1.3   Säkerheter

| 6. | Om de tillämpade metoderna för kreditriskskydd grundar sig på kreditinstitutets rätt att avveckla eller behålla tillgångar beror godtagbarheten på om riskvägda exponeringsbelopp och, i förekommande fall, om förväntade förlustbelopp beräknas enligt artiklarna 78–83 eller 84–89. Godtagbarheten beror vidare på om den förenklade metoden för finansiella säkerheter eller den fullständiga metoden för finansiella säkerheter i del 3 används. När det gäller repor och värdepappers- eller råvarulån beror godtagbarheten även på om transaktionen registreras utanför eller i handelslagret. |
| --- | --- |

6.

Om de tillämpade metoderna för kreditriskskydd grundar sig på kreditinstitutets rätt att avveckla eller behålla tillgångar beror godtagbarheten på om riskvägda exponeringsbelopp och, i förekommande fall, om förväntade förlustbelopp beräknas enligt artiklarna 78–83 eller 84–89. Godtagbarheten beror vidare på om den förenklade metoden för finansiella säkerheter eller den fullständiga metoden för finansiella säkerheter i del 3 används. När det gäller repor och värdepappers- eller råvarulån beror godtagbarheten även på om transaktionen registreras utanför eller i handelslagret.

1.3.1   Godtagbarhet vid alla metoder

| 7. | Följande finansiella poster får erkännas som godtagbara säkerheter vid alla metoder:






  a) | Kontanta medel insatta hos det utlånande kreditinstitutet eller kontantliknande instrument som innehas av detta. |
| --- | --- | --- |

7.

Följande finansiella poster får erkännas som godtagbara säkerheter vid alla metoder:

a)

Kontanta medel insatta hos det utlånande kreditinstitutet eller kontantliknande instrument som innehas av detta.

| b) | Räntebärande värdepapper som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker, om dessa värdepapper av ratinginstitut eller exportkreditorgan som förklarats valbara vid tillämpning av artiklarna 78–83 har tilldelats kreditbetyg som enligt de behöriga myndigheternas bedömning motsvarar steg 4 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

b)

Räntebärande värdepapper som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker, om dessa värdepapper av ratinginstitut eller exportkreditorgan som förklarats valbara vid tillämpning av artiklarna 78–83 har tilldelats kreditbetyg som enligt de behöriga myndigheternas bedömning motsvarar steg 4 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker enligt artiklarna 78–83.

| c) | Räntebärande värdepapper som emitterats av institut, om dessa värdepapper av ett valbart ratinginstitut har tilldelats ett kreditbetyg som enligt de behöriga myndigheternas bedömning motsvarar steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot kreditinstitut enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

c)

Räntebärande värdepapper som emitterats av institut, om dessa värdepapper av ett valbart ratinginstitut har tilldelats ett kreditbetyg som enligt de behöriga myndigheternas bedömning motsvarar steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot kreditinstitut enligt artiklarna 78–83.

| d) | Räntebärande värdepapper som emitterats av andra juridiska personer, om dessa värdepapper av ett valbart ratinginstitut har tilldelats ett kreditbetyg som enligt de behöriga myndigheternas bedömning motsvarar steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot företag enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

d)

Räntebärande värdepapper som emitterats av andra juridiska personer, om dessa värdepapper av ett valbart ratinginstitut har tilldelats ett kreditbetyg som enligt de behöriga myndigheternas bedömning motsvarar steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot företag enligt artiklarna 78–83.

| e) | Räntebärande värdepapper som av ett valbart ratinginstitut tilldelats ett kortfristigt kreditbetyg som enligt de behöriga myndigheternas bedömning motsvarar steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av kortfristiga exponeringar enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

e)

Räntebärande värdepapper som av ett valbart ratinginstitut tilldelats ett kortfristigt kreditbetyg som enligt de behöriga myndigheternas bedömning motsvarar steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av kortfristiga exponeringar enligt artiklarna 78–83.

| f) | Aktier eller konvertibla obligationer som ingår i ett centralt index. |
| --- | --- |

f)

Aktier eller konvertibla obligationer som ingår i ett centralt index.

| g) | Guld. |
| --- | --- |

g)

Guld.

Vid tillämpning av punkt b skall ”räntebärande värdepapper som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker” innefatta följande:

| i) | Räntebärande värdepapper som emitterats av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter vars exponeringar behandlas som exponeringar mot den nationella regeringen inom vars territorium de är etablerade enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

i)

Räntebärande värdepapper som emitterats av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter vars exponeringar behandlas som exponeringar mot den nationella regeringen inom vars territorium de är etablerade enligt artiklarna 78–83.

| ii) | Räntebärande värdepapper som emitterats av offentliga organ vilkas exponeringar behandlas som exponeringar mot nationella regeringar i enlighet med punkt 15 i del 1 i bilaga VI. |
| --- | --- |

ii)

Räntebärande värdepapper som emitterats av offentliga organ vilkas exponeringar behandlas som exponeringar mot nationella regeringar i enlighet med punkt 15 i del 1 i bilaga VI.

| iii) | Räntebärande värdepapper som emitterats av multilaterala utvecklingsbanker som åsätts 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

iii)

Räntebärande värdepapper som emitterats av multilaterala utvecklingsbanker som åsätts 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83.

| iv) | Räntebärande värdepapper som emitterats av internationella organisationer som åsätts 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

iv)

Räntebärande värdepapper som emitterats av internationella organisationer som åsätts 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83.

Vid tillämpning av punkt c skall ”räntebärande värdepapper som emitterats av institut” innefatta följande:

| i) | Andra räntebärande värdepapper som emitterats av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter vars exponeringar behandlas som exponeringar mot den nationella regeringen inom vars territorium de är etablerade enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

i)

Andra räntebärande värdepapper som emitterats av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter vars exponeringar behandlas som exponeringar mot den nationella regeringen inom vars territorium de är etablerade enligt artiklarna 78–83.

| ii) | Räntebärande värdepapper som emitterats av offentliga organ vilkas exponeringar behandlas som exponeringar mot kreditinstitut enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

ii)

Räntebärande värdepapper som emitterats av offentliga organ vilkas exponeringar behandlas som exponeringar mot kreditinstitut enligt artiklarna 78–83.

| iii) | Andra räntebärande värdepapper som emitterats av multilaterala utvecklingsbanker än de som åsatts 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

iii)

Andra räntebärande värdepapper som emitterats av multilaterala utvecklingsbanker än de som åsatts 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83.

| 8. | Räntebärande värdepapper som emitterats av institut, och som inte kreditvärderats av ett valbart ratinginstitut får godkännas som godtagbar säkerhet om de uppfyller följande kriterier:






  a) | De är noterade på en erkänd börs. |
| --- | --- | --- |

8.

Räntebärande värdepapper som emitterats av institut, och som inte kreditvärderats av ett valbart ratinginstitut får godkännas som godtagbar säkerhet om de uppfyller följande kriterier:

a)

De är noterade på en erkänd börs.

| b) | De är betecknade som prioriterade fordringar. |
| --- | --- |

b)

De är betecknade som prioriterade fordringar.

| c) | Alla andra kreditvärderade emissioner med samma förmånsrätt av det emitterande institutet som har kreditbetyg från ett valbart ratinginstitut som av de behöriga myndigheterna har fastställts motsvara steg 3 på kreditkvalitetsskalan eller högre enligt bestämmelserna för riskviktning av institutsexponeringar eller kortfristiga exponeringar enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

c)

Alla andra kreditvärderade emissioner med samma förmånsrätt av det emitterande institutet som har kreditbetyg från ett valbart ratinginstitut som av de behöriga myndigheterna har fastställts motsvara steg 3 på kreditkvalitetsskalan eller högre enligt bestämmelserna för riskviktning av institutsexponeringar eller kortfristiga exponeringar enligt artiklarna 78–83.

| d) | Det utlånande kreditinstitutet har inga uppgifter som tyder på att kreditbetyget bör vara sämre än det som avses i led c. |
| --- | --- |

d)

Det utlånande kreditinstitutet har inga uppgifter som tyder på att kreditbetyget bör vara sämre än det som avses i led c.

| e) | Kreditinstitutet kan visa de behöriga myndigheterna att likviditeten på marknaden för instrumentet är tillräcklig för dessa syften. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstitutet kan visa de behöriga myndigheterna att likviditeten på marknaden för instrumentet är tillräcklig för dessa syften.

| 9. | Andelar i företag för kollektiva investeringar (fondföretag) får erkännas som godtagbar säkerhet om följande villkor är uppfyllda:






  a) | De har en daglig offentlig prisnotering. |
| --- | --- | --- |

9.

Andelar i företag för kollektiva investeringar (fondföretag) får erkännas som godtagbar säkerhet om följande villkor är uppfyllda:

a)

De har en daglig offentlig prisnotering.

| b) | Fondföretaget placerar bara i instrument som är godtagbara för godkännande enligt punkterna 7 och 8. |
| --- | --- |

b)

Fondföretaget placerar bara i instrument som är godtagbara för godkännande enligt punkterna 7 och 8.

Ett fondföretags användning (eller potentiella användning) av derivatinstrument för att säkra tillåtna placeringar skall inte hindra andelar i detta företag från att vara godtagbara.

| 10. | I fråga om punkt 7 b–e skall, när en säkerhet har två kreditbetyg som gjorts av valbara ratinginstitut, den minst fördelaktiga klassificeringen anses gälla. Om säkerheten har mer än två kreditbetyg av godtagbara ratinginstitut skall de två mest fördelaktiga anses gälla. Om de två mest fördelaktiga kreditbetygen skiljer sig åt skall det minst fördelaktiga av de två anses gälla. |
| --- | --- |

10.

I fråga om punkt 7 b–e skall, när en säkerhet har två kreditbetyg som gjorts av valbara ratinginstitut, den minst fördelaktiga klassificeringen anses gälla. Om säkerheten har mer än två kreditbetyg av godtagbara ratinginstitut skall de två mest fördelaktiga anses gälla. Om de två mest fördelaktiga kreditbetygen skiljer sig åt skall det minst fördelaktiga av de två anses gälla.

1.3.2   Ytterligare godtagbara säkerheter vid den fullständiga metoden för finansiella säkerheter

| 11. | Utöver de säkerheter som anges i punkterna 7–10 får, där ett kreditinstitut använder den fullständiga metoden för finansiella säkerheter enligt del 3, följande finansiella poster erkännas som godtagbara säkerheter:






  a) | Aktier eller konvertibla obligationer som inte ingår i ett centralt index, men som handlas på en erkänd börs. |
| --- | --- | --- |

11.

Utöver de säkerheter som anges i punkterna 7–10 får, där ett kreditinstitut använder den fullständiga metoden för finansiella säkerheter enligt del 3, följande finansiella poster erkännas som godtagbara säkerheter:

a)

Aktier eller konvertibla obligationer som inte ingår i ett centralt index, men som handlas på en erkänd börs.

| b) | Andelar i fondföretag, förutsatt att






  i) | de har en daglig offentlig prisnotering, och |
| --- | --- | --- |

b)

Andelar i fondföretag, förutsatt att

i)

de har en daglig offentlig prisnotering, och

| ii) | fondföretaget begränsar sig till att investera i instrument som erkänns som godtagbara enligt punkterna 7 och 8 och i sådana poster som nämns i led a i denna punkt. |
| --- | --- |

ii)

fondföretaget begränsar sig till att investera i instrument som erkänns som godtagbara enligt punkterna 7 och 8 och i sådana poster som nämns i led a i denna punkt.

Ett fondföretags användning (eller potentiella användning) av derivatinstrument för att säkra tillåtna placeringar skall inte hindra andelar i detta företag från att vara godtagbara.

1.3.3   Ytterligare godtagbara säkerheter vad gäller beräkningar enligt artiklarna 84–89

| 12. | Utöver de säkerheter som anges ovan skall bestämmelserna i punkterna 13–22 tillämpas när ett kreditinstitut beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt den metod som anges i artiklarna 84–89: |
| --- | --- |

12.

Utöver de säkerheter som anges ovan skall bestämmelserna i punkterna 13–22 tillämpas när ett kreditinstitut beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt den metod som anges i artiklarna 84–89:

a)   Säkerhet i fastighet

| 13. | Bostadsfastigheter som bebos eller kommer att bebos eller hyras ut av ägaren eller, när det gäller privata investeringsbolag, av faktiska betalningsmottagare och kommersiella fastigheter, dvs. kontor och andra kommersiella lokaler, får erkännas som godtagbar säkerhet om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Egendomens värde påverkas inte i väsentlig mån av gäldenärens kreditkvalitet. Detta krav utesluter inte situationer där rent makroekonomiska faktorer påverkar både egendomens värde och låntagarens utförande av sina förpliktelser. |
| --- | --- | --- |

13.

Bostadsfastigheter som bebos eller kommer att bebos eller hyras ut av ägaren eller, när det gäller privata investeringsbolag, av faktiska betalningsmottagare och kommersiella fastigheter, dvs. kontor och andra kommersiella lokaler, får erkännas som godtagbar säkerhet om följande villkor är uppfyllda:

a)

Egendomens värde påverkas inte i väsentlig mån av gäldenärens kreditkvalitet. Detta krav utesluter inte situationer där rent makroekonomiska faktorer påverkar både egendomens värde och låntagarens utförande av sina förpliktelser.

| b) | Låntagarens risk påverkas inte i väsentlig mån av den underliggande egendomens eller det underliggande projektets resultat, utan snarare av låntagarens underliggande kapacitet att återbetala skulden från andra källor. Återbetalningen av krediten som sådan påverkas inte i väsentlig mån av betalningsflöden som genereras av den underliggande egendomen som ställts som säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Låntagarens risk påverkas inte i väsentlig mån av den underliggande egendomens eller det underliggande projektets resultat, utan snarare av låntagarens underliggande kapacitet att återbetala skulden från andra källor. Återbetalningen av krediten som sådan påverkas inte i väsentlig mån av betalningsflöden som genereras av den underliggande egendomen som ställts som säkerhet.

| 14. | Kreditinstitut får även erkänna som godtagbar säkerhet i bostadsfastighet andelar i finska bostadsaktiebolag som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll, i de fall då bostäderna är eller kommer att bli bebodda eller uthyrda av låntagarna, förutsatt att dessa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

14.

Kreditinstitut får även erkänna som godtagbar säkerhet i bostadsfastighet andelar i finska bostadsaktiebolag som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll, i de fall då bostäderna är eller kommer att bli bebodda eller uthyrda av låntagarna, förutsatt att dessa villkor är uppfyllda.

| 15. | De behöriga myndigheterna kan även ge kreditinstituten tillstånd att som godtagbar säkerhet i kommersiella fastigheter erkänna andelar i finska bostadsaktiebolag som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll, förutsatt att dessa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

15.

De behöriga myndigheterna kan även ge kreditinstituten tillstånd att som godtagbar säkerhet i kommersiella fastigheter erkänna andelar i finska bostadsaktiebolag som är verksamma enligt den finska lagen om bostadsaktiebolag av år 1991 eller senare antagna författningar med motsvarande innehåll, förutsatt att dessa villkor är uppfyllda.

| 16. | De behöriga myndigheterna får upphäva kravet att kreditinstituten skall uppfylla villkoret i punkt 13 b för exponeringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet som är belägen inom medlemsstatens territorium om de behöriga myndigheterna har bevis för att den relevanta marknaden är välutvecklad och sedan länge etablerad med förlustnivåer som är tillräckligt låga för att motivera en sådan behandling. Detta skall inte hindra de behöriga myndigheterna i en medlemsstat som inte utnyttjar denna möjlighet från att erkänna en godtagbar bostadsfastighet som godkänts i en annan medlemsstat i kraft av undantaget. Medlemsstaterna skall offentliggöra hur de tillämpar detta undantag |
| --- | --- |

16.

De behöriga myndigheterna får upphäva kravet att kreditinstituten skall uppfylla villkoret i punkt 13 b för exponeringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet som är belägen inom medlemsstatens territorium om de behöriga myndigheterna har bevis för att den relevanta marknaden är välutvecklad och sedan länge etablerad med förlustnivåer som är tillräckligt låga för att motivera en sådan behandling. Detta skall inte hindra de behöriga myndigheterna i en medlemsstat som inte utnyttjar denna möjlighet från att erkänna en godtagbar bostadsfastighet som godkänts i en annan medlemsstat i kraft av undantaget. Medlemsstaterna skall offentliggöra hur de tillämpar detta undantag

| 17. | Medlemsstaternas behöriga myndigheter får upphäva kravet på att deras kreditinstitut skall uppfylla villkoret i punkt 13 b för kommersiella fastigheter som är belägna inom den medlemsstatens territorium, om de behöriga myndigheterna har bevis för att den relevanta marknaden är välutvecklad och sedan länge etablerad, och att förlustnivåerna som härrör från utlåning där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter uppfyller följande villkor:






  a) | Förlusterna på lån mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter upp till 50 % av marknadsvärdet (eller i tillämpliga fall 60 % av pantlånevärdet om detta värde är lägre) överstiger inte 0,3 % av de utestående lånen mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter under ett visst år. |
| --- | --- | --- |

17.

Medlemsstaternas behöriga myndigheter får upphäva kravet på att deras kreditinstitut skall uppfylla villkoret i punkt 13 b för kommersiella fastigheter som är belägna inom den medlemsstatens territorium, om de behöriga myndigheterna har bevis för att den relevanta marknaden är välutvecklad och sedan länge etablerad, och att förlustnivåerna som härrör från utlåning där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter uppfyller följande villkor:

a)

Förlusterna på lån mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter upp till 50 % av marknadsvärdet (eller i tillämpliga fall 60 % av pantlånevärdet om detta värde är lägre) överstiger inte 0,3 % av de utestående lånen mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter under ett visst år.

| b) | De totala förlusterna på lån mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter överskrider inte 0,5 % av de utestående lånen mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter under ett visst år. |
| --- | --- |

b)

De totala förlusterna på lån mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter överskrider inte 0,5 % av de utestående lånen mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter under ett visst år.

| 18. | Om något av dessa villkor inte är uppfyllda ett visst år skall möjligheten att utnyttja detta undantag upphöra till dess att de är uppfyllda under ett efterföljande år. |
| --- | --- |

18.

Om något av dessa villkor inte är uppfyllda ett visst år skall möjligheten att utnyttja detta undantag upphöra till dess att de är uppfyllda under ett efterföljande år.

| 19. | De behöriga myndigheterna i en medlemsstat får som säkerhet erkänna godtagbara kommersiella fastigheter som godtagits som säkerhet i en annan medlemsstat i kraft av undantaget enligt punkt 17. |
| --- | --- |

19.

De behöriga myndigheterna i en medlemsstat får som säkerhet erkänna godtagbara kommersiella fastigheter som godtagits som säkerhet i en annan medlemsstat i kraft av undantaget enligt punkt 17.

b)   Fordringar

| 20. | De behöriga myndigheterna får som godtagbara säkerheter erkänna fordringar som är anknutna till en kommersiell transaktion eller kommersiella transaktioner med en ursprunglig löptid på mindre än eller lika med ett år. Godtagbara fordringar innefattar inte fordringar i samband med värdepapperiseringar, sekundärt deltagande och kreditderivat eller belopp som närstående parter är skyldiga. |
| --- | --- |

20.

De behöriga myndigheterna får som godtagbara säkerheter erkänna fordringar som är anknutna till en kommersiell transaktion eller kommersiella transaktioner med en ursprunglig löptid på mindre än eller lika med ett år. Godtagbara fordringar innefattar inte fordringar i samband med värdepapperiseringar, sekundärt deltagande och kreditderivat eller belopp som närstående parter är skyldiga.

c)   Övriga fysiska säkerheter

| 21. | De behöriga myndigheterna får som godtagbara fysiska säkerheter erkänna andra poster än poster av det slag som anges i punkterna 13–19 om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Det finns likvida marknader för snabb och ekonomiskt effektiv avveckling av säkerheten. |
| --- | --- | --- |

21.

De behöriga myndigheterna får som godtagbara fysiska säkerheter erkänna andra poster än poster av det slag som anges i punkterna 13–19 om följande villkor är uppfyllda:

a)

Det finns likvida marknader för snabb och ekonomiskt effektiv avveckling av säkerheten.

| b) | Säkerheten har väl etablerade offentligt tillgängliga marknadspriser. Kreditinstitutet skall kunna styrka att det inte finns några bevis för att de nettopriser det erhåller vid avveckling av säkerheten avviker väsentligt från dessa marknadspriser. |
| --- | --- |

b)

Säkerheten har väl etablerade offentligt tillgängliga marknadspriser. Kreditinstitutet skall kunna styrka att det inte finns några bevis för att de nettopriser det erhåller vid avveckling av säkerheten avviker väsentligt från dessa marknadspriser.

d)   Leasing

| 22. | Om inte annat följer av bestämmelserna i punkt 72 i del 3 när kraven i punkt 11 i del 2 är uppfyllda, skall exponeringar till följd av transaktioner där ett kreditinstitut hyr ut egendom till en tredje part behandlas på samma sätt som lån där säkerhet ställts i form av fastighet av samma slag som den uthyrda fastigheten. |
| --- | --- |

22.

Om inte annat följer av bestämmelserna i punkt 72 i del 3 när kraven i punkt 11 i del 2 är uppfyllda, skall exponeringar till följd av transaktioner där ett kreditinstitut hyr ut egendom till en tredje part behandlas på samma sätt som lån där säkerhet ställts i form av fastighet av samma slag som den uthyrda fastigheten.

1.4   Övrigt förbetalt kreditriskskydd

1.4.1   Kontanta medel hos tredje part eller kontantliknande instrument som innehas av denne.

| 23. | Kontanta medel som är insatta hos eller kontantliknande instrument som innehas av ett tredje institut på annan grund än ett depåförvaringsavtal och som är pantsatta till förmån för det utlånande kreditinstitutet kan utgöra godtagbart kreditriskskydd. |
| --- | --- |

23.

Kontanta medel som är insatta hos eller kontantliknande instrument som innehas av ett tredje institut på annan grund än ett depåförvaringsavtal och som är pantsatta till förmån för det utlånande kreditinstitutet kan utgöra godtagbart kreditriskskydd.

1.4.2   Livförsäkringar som pantsatts hos det långivande kreditinstitutet

| 24. | Livförsäkringar som pantsatts hos det utlånande kreditinstitutet får erkännas som godtagbart kreditriskskydd. |
| --- | --- |

24.

Livförsäkringar som pantsatts hos det utlånande kreditinstitutet får erkännas som godtagbart kreditriskskydd.

1.4.3   Instrument som återköps på begäran

| 25. | Instrument som emitterats av ett tredje institut och som kommer att återköpas av detta institut får erkännas som godtagbart kreditriskskydd. |
| --- | --- |

25.

Instrument som emitterats av ett tredje institut och som kommer att återköpas av detta institut får erkännas som godtagbart kreditriskskydd.

2.   OBETALT KREDITRISKSKYDD

2.1   Tillhandahållare av skydd som är godtagbara vid alla metoder

| 26. | Följande parter får erkännas som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd:






  a) | Nationella regeringar och centralbanker. |
| --- | --- | --- |

26.

Följande parter får erkännas som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd:

a)

Nationella regeringar och centralbanker.

| b) | Delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter. |
| --- | --- |

b)

Delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter.

| c) | Multilaterala utvecklingsbanker. |
| --- | --- |

c)

Multilaterala utvecklingsbanker.

| d) | Internationella organisationer, om exponeringar mot dem skall åsättas 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

d)

Internationella organisationer, om exponeringar mot dem skall åsättas 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83.

| e) | Fordringar på offentliga organ som behandlas av de behöriga myndigheterna som fordringar på institut eller nationella regeringar enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

e)

Fordringar på offentliga organ som behandlas av de behöriga myndigheterna som fordringar på institut eller nationella regeringar enligt artiklarna 78–83.

| f) | Institut. |
| --- | --- |

f)

Institut.

| g) | Övriga företagsenheter, däribland moderföretag, dotterföretag och närstående företag till kreditinstitutet, som






  i) | har ett kreditbetyg, tilldelat av ett valbart ratinginstitut, som enligt de behöriga myndigheterna motsvarar steg 2 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot företag enligt artiklarna 78–83, eller som, |
| --- | --- | --- |

g)

Övriga företagsenheter, däribland moderföretag, dotterföretag och närstående företag till kreditinstitutet, som

i)

har ett kreditbetyg, tilldelat av ett valbart ratinginstitut, som enligt de behöriga myndigheterna motsvarar steg 2 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot företag enligt artiklarna 78–83, eller som,

| ii) | när det gäller kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt artiklarna 84–89, inte har kreditvärderats av ett valbart ratinginstitut men som är internt klassificerade med en sannolikhet för fallissemang som motsvarar den kreditklassificering av ratinginstitutet som de behöriga myndigheterna har beslutat att ge steg 2 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot företag enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

ii)

när det gäller kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt artiklarna 84–89, inte har kreditvärderats av ett valbart ratinginstitut men som är internt klassificerade med en sannolikhet för fallissemang som motsvarar den kreditklassificering av ratinginstitutet som de behöriga myndigheterna har beslutat att ge steg 2 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot företag enligt artiklarna 78–83.

| 27. | Om riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp beräknas enligt artiklarna 84–89 måste en garantigivare, för att anses kvalificerad, ges en intern klassificering av kreditinstitutet enligt bestämmelserna i del 4 i bilaga VII. |
| --- | --- |

27.

Om riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp beräknas enligt artiklarna 84–89 måste en garantigivare, för att anses kvalificerad, ges en intern klassificering av kreditinstitutet enligt bestämmelserna i del 4 i bilaga VII.

| 28. | Med avvikelse från punkt 26 får medlemsstaterna även som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd godkänna övriga finansiella institut som har tillstånd från, och som står under tillsyn av de behöriga myndigheter som är ansvariga för tillståndsgivning och tillsyn över kreditinstitut och som omfattas av stabilitetskrav som motsvarar de krav som tillämpas på kreditinstitut. |
| --- | --- |

28.

Med avvikelse från punkt 26 får medlemsstaterna även som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd godkänna övriga finansiella institut som har tillstånd från, och som står under tillsyn av de behöriga myndigheter som är ansvariga för tillståndsgivning och tillsyn över kreditinstitut och som omfattas av stabilitetskrav som motsvarar de krav som tillämpas på kreditinstitut.

2.2   Godtagbara tillhandahållare av skydd enligt internratingmetoden som är berättigade till behandling enligt punkt 4 i del 1 i bilaga VII

| 29. | Institut, försäkrings- och återförsäkringsföretag samt exportkreditorgan som uppfyller följande villkor får godtas som kvalificerade tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd som berättigar till behandling enligt punkt 4 i del 1 av bilaga VII:






  — | Tillhandahållaren av skyddet har tillräcklig sakkunskap om tillhandahållande av obetalt kreditriskskydd. |
| --- | --- | --- |

29.

Institut, försäkrings- och återförsäkringsföretag samt exportkreditorgan som uppfyller följande villkor får godtas som kvalificerade tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd som berättigar till behandling enligt punkt 4 i del 1 av bilaga VII:

—

Tillhandahållaren av skyddet har tillräcklig sakkunskap om tillhandahållande av obetalt kreditriskskydd.

| — | Tillhandahållaren av skyddet omfattas av bestämmelser som motsvarar bestämmelserna i detta direktiv eller hade, vid den tidpunkt då kreditskyddet tillhandahölls, av ett valbart ratinginstitut tilldelats ett kreditbetyg, som enligt de behöriga myndigheterna motsvarar steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot företag i artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållaren av skyddet omfattas av bestämmelser som motsvarar bestämmelserna i detta direktiv eller hade, vid den tidpunkt då kreditskyddet tillhandahölls, av ett valbart ratinginstitut tilldelats ett kreditbetyg, som enligt de behöriga myndigheterna motsvarar steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot företag i artiklarna 78–83.

| — | Tillhandahållaren av skyddet hade, vid den tidpunkt då kreditskyddet tillhandahölls, eller närsomhelst därefter, en intern riskklassificering som motsvarar ett PD-värde som är lika med eller lägre än det som gäller för steg 2 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot företag i artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållaren av skyddet hade, vid den tidpunkt då kreditskyddet tillhandahölls, eller närsomhelst därefter, en intern riskklassificering som motsvarar ett PD-värde som är lika med eller lägre än det som gäller för steg 2 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot företag i artiklarna 78–83.

| — | Tillhandahållaren har en intern riskklassificering som motsvarar ett PD-värde som är lika med eller lägre än det som gäller för steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot företag i artiklarna 78–83 |
| --- | --- |

—

Tillhandahållaren har en intern riskklassificering som motsvarar ett PD-värde som är lika med eller lägre än det som gäller för steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot företag i artiklarna 78–83

Vid tillämpningen av denna punkt skall det kreditskydd som tillhandahålls av exportkreditorgan inte omfattas av någon uttrycklig motgaranti från den nationella regeringen.

3.   KREDITDERIVAT

| 30. | Följande slag av kreditderivat och instrument som kan bestå av sådana kreditderivat eller som har liknande ekonomisk effekt får erkännas som godtagbara:






  a) | Kreditswappar. |
| --- | --- | --- |

30.

Följande slag av kreditderivat och instrument som kan bestå av sådana kreditderivat eller som har liknande ekonomisk effekt får erkännas som godtagbara:

a)

Kreditswappar.

| b) | Totalavkasningsswappar. |
| --- | --- |

b)

Totalavkasningsswappar.

| c) | Kreditlänkade obligationer, i den utsträckning som de betalats med kontanter. |
| --- | --- |

c)

Kreditlänkade obligationer, i den utsträckning som de betalats med kontanter.

| 31. | Om ett kreditinstitut köper kreditriskskydd genom en totalavkastningsswapp och redovisar nettobetalningarna för swappen som nettoinkomst, men inte redovisar en motsvarande försämring av värdet på den tillgång som är skyddad (antingen genom reducering av det verkliga värdet eller genom ett tillägg till reserverna) skall kreditriskskyddet inte erkännas som godtagbart. |
| --- | --- |

31.

Om ett kreditinstitut köper kreditriskskydd genom en totalavkastningsswapp och redovisar nettobetalningarna för swappen som nettoinkomst, men inte redovisar en motsvarande försämring av värdet på den tillgång som är skyddad (antingen genom reducering av det verkliga värdet eller genom ett tillägg till reserverna) skall kreditriskskyddet inte erkännas som godtagbart.

3.1   Interna säkringar

| 32. | Om ett kreditinstitut genomför en intern säkring med ett eller flera kreditderivat – dvs. säkrar kreditrisken för en exponering utanför handelslagret med ett kreditderivat som registreras i handelslagret – skall, för att kreditskyddet skall erkännas som godtagbart enligt denna bilaga, den kreditrisk som överförts till handelslagret föras över till en tredje part eller tredje parter. Under sådana omständigheter, och förutsatt att en sådan överföring uppfyller de krav för godkännande av kreditriskskydd som anges i denna bilaga, skall de regler som anges i delarna 3–6 tillämpas för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp då obetalt kreditriskskydd krävs. |
| --- | --- |

32.

Om ett kreditinstitut genomför en intern säkring med ett eller flera kreditderivat – dvs. säkrar kreditrisken för en exponering utanför handelslagret med ett kreditderivat som registreras i handelslagret – skall, för att kreditskyddet skall erkännas som godtagbart enligt denna bilaga, den kreditrisk som överförts till handelslagret föras över till en tredje part eller tredje parter. Under sådana omständigheter, och förutsatt att en sådan överföring uppfyller de krav för godkännande av kreditriskskydd som anges i denna bilaga, skall de regler som anges i delarna 3–6 tillämpas för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp då obetalt kreditriskskydd krävs.

Del 2 – Minimikrav

| 1. | Kreditinstitutet skall förvissa de behöriga myndigheterna om att det har lämpliga riskhanteringsförfaranden för att kontrollera de risker som det kan exponeras för vid genomförande av kreditriskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Kreditinstitutet skall förvissa de behöriga myndigheterna om att det har lämpliga riskhanteringsförfaranden för att kontrollera de risker som det kan exponeras för vid genomförande av kreditriskreducerande åtgärder.

| 2. | Trots att förekomsten av kreditriskskydd har beaktats vid beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp och, i förekommande fall, förväntade förlustbelopp skall kreditinstituten fortsätta att göra fullständiga kreditriskklassificeringar av den underliggande exponeringen och kunna visa de behöriga myndigheterna att detta krav är uppfyllt. När det gäller repor och/eller värdepappers- eller råvarulån skall den underliggande exponeringen, dock endast vid tillämpningen av denna punkt, anses vara exponeringens nettobelopp. |
| --- | --- |

2.

Trots att förekomsten av kreditriskskydd har beaktats vid beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp och, i förekommande fall, förväntade förlustbelopp skall kreditinstituten fortsätta att göra fullständiga kreditriskklassificeringar av den underliggande exponeringen och kunna visa de behöriga myndigheterna att detta krav är uppfyllt. När det gäller repor och/eller värdepappers- eller råvarulån skall den underliggande exponeringen, dock endast vid tillämpningen av denna punkt, anses vara exponeringens nettobelopp.

1.   FÖRBETALT KREDITRISKSKYDD

1.1   Nettningsavtal inom balansräkningen (som inte är ramavtal om nettning som täcker repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner)

| 3. | För att nettningsavtal inom balansräkningen – som inte är ramavtal om nettning som täcker repor eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner – skall godkännas enligt artiklarna 90–93 skall följande villkor vara uppfyllda:






  a) | De måste ha rättsverkan och vara verkställbara i alla relevanta jurisdiktioner, inbegripet om motparten skulle bli insolvent eller gå i konkurs. |
| --- | --- | --- |

3.

För att nettningsavtal inom balansräkningen – som inte är ramavtal om nettning som täcker repor eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner – skall godkännas enligt artiklarna 90–93 skall följande villkor vara uppfyllda:

a)

De måste ha rättsverkan och vara verkställbara i alla relevanta jurisdiktioner, inbegripet om motparten skulle bli insolvent eller gå i konkurs.

| b) | Kreditinstitutet måste när som helst kunna fastställa vilka tillgångar och skulder som omfattas av nettningsavtalet inom balansräkningen. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet måste när som helst kunna fastställa vilka tillgångar och skulder som omfattas av nettningsavtalet inom balansräkningen.

| c) | Kreditinstitutet måste övervaka och kontrollera riskerna i samband med avslutandet av kreditriskskyddet. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstitutet måste övervaka och kontrollera riskerna i samband med avslutandet av kreditriskskyddet.

| d) | Kreditinstitutet måste övervaka och kontrollera de relevanta exponeringarna på nettobasis. |
| --- | --- |

d)

Kreditinstitutet måste övervaka och kontrollera de relevanta exponeringarna på nettobasis.

1.2   Ramavtal om nettning som täcker repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner

| 4. | För att ramavtal om nettning som täcker repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner skall godkännas enligt artiklarna 90–93 skall de uppfylla följande:






  a) | De måste ha rättsverkan och vara verkställbara i alla relevanta jurisdiktioner, inbegripet om motparten skulle bli insolvent eller gå i konkurs |
| --- | --- | --- |

4.

För att ramavtal om nettning som täcker repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner skall godkännas enligt artiklarna 90–93 skall de uppfylla följande:

a)

De måste ha rättsverkan och vara verkställbara i alla relevanta jurisdiktioner, inbegripet om motparten skulle bli insolvent eller gå i konkurs

| b) | De skall ge den icke-fallerande parten rätt att i god tid avbryta och slutavräkna alla transaktioner inom ramen för avtalet i händelse av ett fallissemang, exempelvis om motparten skulle gå i konkurs eller bli insolvent. |
| --- | --- |

b)

De skall ge den icke-fallerande parten rätt att i god tid avbryta och slutavräkna alla transaktioner inom ramen för avtalet i händelse av ett fallissemang, exempelvis om motparten skulle gå i konkurs eller bli insolvent.

| c) | De skall säkerställa nettning av vinster och förluster från transaktioner som stängs eller som avslutas enligt ett ramavtal så att en av parterna är skyldig den andra ett enda nettobelopp. |
| --- | --- |

c)

De skall säkerställa nettning av vinster och förluster från transaktioner som stängs eller som avslutas enligt ett ramavtal så att en av parterna är skyldig den andra ett enda nettobelopp.

| 5. | Dessutom skall minimikraven för erkännande av finansiella säkerheter enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter som anges i punkt 6 vara uppfyllda. |
| --- | --- |

5.

Dessutom skall minimikraven för erkännande av finansiella säkerheter enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter som anges i punkt 6 vara uppfyllda.

1.3   Finansiella säkerheter

1.3.1   Minimikrav för erkännande av finansiella säkerheter inom ramen för alla metoder

| 6. | För erkännande av finansiella säkerheter och guld skall följande villkor vara uppfyllda:






  a) | Låg korrelation
  Det får inte finns väsentlig positiv korrelation mellan gäldenärens kreditkvalitet och säkerhetens värde.
  Värdepapper som emitterats av gäldenären eller någon anknuten koncernenhet får inte godtas. Trots detta får gäldenärens egna emissioner av säkerställda obligationer som faller inom ramen för villkoren i punkterna 68–70 i del 1 i bilaga VI godkännas när de ställs som säkerhet för repor, förutsatt att första stycket i detta led är uppfyllt. |
| --- | --- | --- |

6.

För erkännande av finansiella säkerheter och guld skall följande villkor vara uppfyllda:

a)

Låg korrelation

Det får inte finns väsentlig positiv korrelation mellan gäldenärens kreditkvalitet och säkerhetens värde.

Värdepapper som emitterats av gäldenären eller någon anknuten koncernenhet får inte godtas. Trots detta får gäldenärens egna emissioner av säkerställda obligationer som faller inom ramen för villkoren i punkterna 68–70 i del 1 i bilaga VI godkännas när de ställs som säkerhet för repor, förutsatt att första stycket i detta led är uppfyllt.

| b) | Rättslig förutsebarhet
  Kreditinstituten skall uppfylla alla kontraktsmässiga och lagstadgade krav och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att säkerhetsordningarna kan verkställas enligt den lagstiftning som är tillämplig på deras intresse i säkerheten.
  Kreditinstituten skall ha genomfört tillräckliga rättsliga utredningar för att bekräfta att säkerhetsordningarna kan genomdrivas i alla relevanta territorier. Vid behov skall de göra förnyade utredningar för att säkerställa att verkställbarheten består. |
| --- | --- |

b)

Rättslig förutsebarhet

Kreditinstituten skall uppfylla alla kontraktsmässiga och lagstadgade krav och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att säkerhetsordningarna kan verkställas enligt den lagstiftning som är tillämplig på deras intresse i säkerheten.

Kreditinstituten skall ha genomfört tillräckliga rättsliga utredningar för att bekräfta att säkerhetsordningarna kan genomdrivas i alla relevanta territorier. Vid behov skall de göra förnyade utredningar för att säkerställa att verkställbarheten består.

| c) | Operativa krav
  Säkerhetsordningarna skall dokumenteras väl med ett tydligt och stabilt förfarande för avveckling av säkerheten vid läglig tidpunkt.
  Kreditinstituten skall tillämpa stabila förfaranden för att kontrollera risker som uppstått till följd av användning av säkerheter – inbegripet risker för att kreditriskskyddet slår fel eller reduceras, värderingsrisker, risker i samband med avslutande av kreditriskskyddet, koncentrationsrisker till följd av användning av säkerheter och förenligheten med kreditinstitutets övergripande riskprofil.
  Kreditinstitutet skall ha dokumenterade riktlinjer och praxis för vilka slags säkerheter och vilka belopp som accepteras.
  Kreditinstituten skall beräkna marknadsvärdet för säkerheten och omvärdera den minst en gång i halvåret samt när de har anledning att tro att det har förekommit en betydande minskning av säkerhetens marknadsvärde.
  Om säkerheten innehas av tredje part måste kreditinstitutionerna vidta rimliga åtgärder för att säkerställa att den tredje parten skiljer säkerheten från sina egna tillgångar. |
| --- | --- |

c)

Operativa krav

Säkerhetsordningarna skall dokumenteras väl med ett tydligt och stabilt förfarande för avveckling av säkerheten vid läglig tidpunkt.

Kreditinstituten skall tillämpa stabila förfaranden för att kontrollera risker som uppstått till följd av användning av säkerheter – inbegripet risker för att kreditriskskyddet slår fel eller reduceras, värderingsrisker, risker i samband med avslutande av kreditriskskyddet, koncentrationsrisker till följd av användning av säkerheter och förenligheten med kreditinstitutets övergripande riskprofil.

Kreditinstitutet skall ha dokumenterade riktlinjer och praxis för vilka slags säkerheter och vilka belopp som accepteras.

Kreditinstituten skall beräkna marknadsvärdet för säkerheten och omvärdera den minst en gång i halvåret samt när de har anledning att tro att det har förekommit en betydande minskning av säkerhetens marknadsvärde.

Om säkerheten innehas av tredje part måste kreditinstitutionerna vidta rimliga åtgärder för att säkerställa att den tredje parten skiljer säkerheten från sina egna tillgångar.

1.3.2   Ytterligare minimikrav för erkännande av finansiella säkerheter enligt den förenklade metoden för finansiella säkerheter

| 7. | Utöver de krav som anges i punkt 6 för godkännande av finansiella säkerheter enligt den förenklade metoden för finansiella säkerheter måste skyddets resterande löptid vara åtminstone lika lång som exponeringens återstående löptid. |
| --- | --- |

7.

Utöver de krav som anges i punkt 6 för godkännande av finansiella säkerheter enligt den förenklade metoden för finansiella säkerheter måste skyddets resterande löptid vara åtminstone lika lång som exponeringens återstående löptid.

1.4   Minimikrav för erkännande av säkerhet i fastigheter

| 8. | För erkännande av säkerhet i fastigheter skall följande villkor vara uppfyllda:






  a) | Rättslig förutsebarhet
  Panträtten eller säkerhetsupplåtelsen skall vara bindande i alla territorier som är relevanta vid den tidpunkt då låneavtalet ingås och panträtten eller säkerhetsupplåtelsen skall registreras på föreskrivet sätt vid läglig tidpunkt. Systemet skall omfatta allt som krävs för en fullbordad pantupplåtelse (dvs. alla rättsliga krav för att fullborda panten skall vara uppfyllda). Den underliggande skyddsöverenskommelse och det rättsliga förfarandet skall göra det möjligt för kreditinstitutet att realisera skyddets värde inom en rimlig tidsram. |
| --- | --- | --- |

8.

För erkännande av säkerhet i fastigheter skall följande villkor vara uppfyllda:

a)

Rättslig förutsebarhet

Panträtten eller säkerhetsupplåtelsen skall vara bindande i alla territorier som är relevanta vid den tidpunkt då låneavtalet ingås och panträtten eller säkerhetsupplåtelsen skall registreras på föreskrivet sätt vid läglig tidpunkt. Systemet skall omfatta allt som krävs för en fullbordad pantupplåtelse (dvs. alla rättsliga krav för att fullborda panten skall vara uppfyllda). Den underliggande skyddsöverenskommelse och det rättsliga förfarandet skall göra det möjligt för kreditinstitutet att realisera skyddets värde inom en rimlig tidsram.

| b) | Kontroll av fastighetens värde
  Fastighetens värde skall kontrolleras minst en gång per år för kommersiella fastigheter och en gång vart tredje år för bostadsfastigheter. Oftare förekommande kontroller skall genomföras om villkoren på marknaden förändras avsevärt. Statistiska metoder får användas för att kontrollera fastighetens värde och identifiera fastigheter som behöver omvärderas. Fastighetens värdering skall ses över av en oberoende värderingsman om uppgifterna visar att fastighetens värde kan ha sjunkit avsevärt i förhållande till de allmänna marknadspriserna. För lån som överstiger 3 000 000 euro eller 5 % av kreditinstitutets kapitalbas skall fastighetens värdering ses över av en oberoende värderingsman minst vart tredje år.
  Med ”oberoende värderingsman” avses en person som har nödvändiga kvalifikationer, förmåga och erfarenhet för att utföra en värdering och som är oberoende i förhållande till kreditbeslutsförfarandet. |
| --- | --- |

b)

Kontroll av fastighetens värde

Fastighetens värde skall kontrolleras minst en gång per år för kommersiella fastigheter och en gång vart tredje år för bostadsfastigheter. Oftare förekommande kontroller skall genomföras om villkoren på marknaden förändras avsevärt. Statistiska metoder får användas för att kontrollera fastighetens värde och identifiera fastigheter som behöver omvärderas. Fastighetens värdering skall ses över av en oberoende värderingsman om uppgifterna visar att fastighetens värde kan ha sjunkit avsevärt i förhållande till de allmänna marknadspriserna. För lån som överstiger 3 000 000 euro eller 5 % av kreditinstitutets kapitalbas skall fastighetens värdering ses över av en oberoende värderingsman minst vart tredje år.

Med ”oberoende värderingsman” avses en person som har nödvändiga kvalifikationer, förmåga och erfarenhet för att utföra en värdering och som är oberoende i förhållande till kreditbeslutsförfarandet.

| c) | Dokumentation
  De olika slag av bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter som godtas av kreditinstitutet och dess utlåningspolicy i detta avseende skall dokumenteras klart och tydligt. |
| --- | --- |

c)

Dokumentation

De olika slag av bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter som godtas av kreditinstitutet och dess utlåningspolicy i detta avseende skall dokumenteras klart och tydligt.

| d) | Försäkringar
  Kreditinstitutet skall ha förfaranden för att övervaka att den fastighet som tagits som säkerhet har lämplig skadeförsäkring. |
| --- | --- |

d)

Försäkringar

Kreditinstitutet skall ha förfaranden för att övervaka att den fastighet som tagits som säkerhet har lämplig skadeförsäkring.

1.5   Minimikrav för erkännande av fordringar som säkerhet

| 9. | För erkännande av fordringar som säkerhet skall följande villkor vara uppfyllda:






  a) | Rättslig förutsebarhet






  i) | Den rättsliga mekanism genom vilken säkerheten ställs skall vara stabil och effektiv och säkerställa att långivarens rätt till avkastningen är obestridlig. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

För erkännande av fordringar som säkerhet skall följande villkor vara uppfyllda:

a)

Rättslig förutsebarhet

i)

Den rättsliga mekanism genom vilken säkerheten ställs skall vara stabil och effektiv och säkerställa att långivarens rätt till avkastningen är obestridlig.

| ii) | Kreditinstituten måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att uppfylla alla lokala krav för att en panthavare skall ha möjlighet att tillgodogöra sig värdet av panten. Ramar skall finnas på plats enligt vilka långivarens fordran på den ställda säkerheten prioriteras, med förbehåll för medlemsstaternas valmöjlighet att låta sådana fordringar omfattas av reglerna för prioriterade fordringsägares krav i lagstiftnings- och genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

ii)

Kreditinstituten måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att uppfylla alla lokala krav för att en panthavare skall ha möjlighet att tillgodogöra sig värdet av panten. Ramar skall finnas på plats enligt vilka långivarens fordran på den ställda säkerheten prioriteras, med förbehåll för medlemsstaternas valmöjlighet att låta sådana fordringar omfattas av reglerna för prioriterade fordringsägares krav i lagstiftnings- och genomförandebestämmelser.

| iii) | Kreditinstituten skall ha genomfört tillräckliga rättsliga utredningar för att bekräfta säkerhetsordningarna kan verkställas i alla relevanta jurisdiktioner. |
| --- | --- |

iii)

Kreditinstituten skall ha genomfört tillräckliga rättsliga utredningar för att bekräfta säkerhetsordningarna kan verkställas i alla relevanta jurisdiktioner.

| iv) | Säkerhetsordningarna skall dokumenteras väl med ett tydligt och stabilt förfarande för indrivning av säkerheten vid läglig tidpunkt. Kreditinstitutens förfaranden skall säkerställa uppfyllandet av alla rättsliga villkor som krävs för att förklara att ett fallissemang har inträffat och driva in säkerheten vid läglig tidpunkt. Om en låntagare skulle befinna sig i betalningssvårigheter eller fallera skall kreditinstitutet ha laglig rätt att sälja eller åsätta fordringarna till andra parter utan samtycke från fordringarnas gäldenärer. |
| --- | --- |

iv)

Säkerhetsordningarna skall dokumenteras väl med ett tydligt och stabilt förfarande för indrivning av säkerheten vid läglig tidpunkt. Kreditinstitutens förfaranden skall säkerställa uppfyllandet av alla rättsliga villkor som krävs för att förklara att ett fallissemang har inträffat och driva in säkerheten vid läglig tidpunkt. Om en låntagare skulle befinna sig i betalningssvårigheter eller fallera skall kreditinstitutet ha laglig rätt att sälja eller åsätta fordringarna till andra parter utan samtycke från fordringarnas gäldenärer.

| b) | Riskhantering






  i) | Kreditinstitutet skall ha sunda förfaranden för att fastställa kreditrisken i samband med fordringar. Ett sådant förfarande skall bland annat innefatta analyser av låntagarens verksamhet och bransch samt av de olika slags kunder med vilka låntagaren gör affärer. Om kreditinstitutet förlitar sig på låntagaren när det gäller att fastställa kundernas kreditrisk skall kreditinstitutet se över låntagarens kreditförfaranden för att förvissa sig om att de är sunda och trovärdiga. |
| --- | --- | --- |

b)

Riskhantering

i)

Kreditinstitutet skall ha sunda förfaranden för att fastställa kreditrisken i samband med fordringar. Ett sådant förfarande skall bland annat innefatta analyser av låntagarens verksamhet och bransch samt av de olika slags kunder med vilka låntagaren gör affärer. Om kreditinstitutet förlitar sig på låntagaren när det gäller att fastställa kundernas kreditrisk skall kreditinstitutet se över låntagarens kreditförfaranden för att förvissa sig om att de är sunda och trovärdiga.

| ii) | Marginalen mellan exponeringsbeloppet och fordringarnas värde måste avspegla alla lämpliga faktorer, däribland indrivningskostnaden, koncentrationen inom den fordringsgrupp som pantsatts av en enskild låntagare och eventuella koncentrationsrisker inom kreditinstitutets totala exponeringar, utöver de som kontrolleras genom kreditinstitutets allmänna metoder. Kreditinstitutet måste upprätthålla ett fortlöpande övervakningsförfarande som är anpassat till fordringarna. Dessutom skall överensstämmelse med lånevillkor, miljöbegränsningar och övriga rättsliga krav ses över regelbundet. |
| --- | --- |

ii)

Marginalen mellan exponeringsbeloppet och fordringarnas värde måste avspegla alla lämpliga faktorer, däribland indrivningskostnaden, koncentrationen inom den fordringsgrupp som pantsatts av en enskild låntagare och eventuella koncentrationsrisker inom kreditinstitutets totala exponeringar, utöver de som kontrolleras genom kreditinstitutets allmänna metoder. Kreditinstitutet måste upprätthålla ett fortlöpande övervakningsförfarande som är anpassat till fordringarna. Dessutom skall överensstämmelse med lånevillkor, miljöbegränsningar och övriga rättsliga krav ses över regelbundet.

| iii) | De fordringar som pantsatts av en låntagare skall vara diversifierade och inte vara otillbörligt korrelerade med låntagaren. Om det finns en väsentlig positiv korrelation skall riskerna i samband med fastställandet av marginaler för säkerhetsgruppen som helhet beaktas. |
| --- | --- |

iii)

De fordringar som pantsatts av en låntagare skall vara diversifierade och inte vara otillbörligt korrelerade med låntagaren. Om det finns en väsentlig positiv korrelation skall riskerna i samband med fastställandet av marginaler för säkerhetsgruppen som helhet beaktas.

| iv) | Fordringar från närstående företag till låntagaren (däribland dotterbolag och anställda) skall inte anses vara riskreducerande. |
| --- | --- |

iv)

Fordringar från närstående företag till låntagaren (däribland dotterbolag och anställda) skall inte anses vara riskreducerande.

| v) | Kreditinstitutet skall ha ett dokumenterat förfarande för indrivning av fordringar i kritiska situationer. Det skall finnas erforderliga instrument för indrivning, även när kreditinstitutet normalt förlitar sig på låntagaren när det gäller indrivningar. |
| --- | --- |

v)

Kreditinstitutet skall ha ett dokumenterat förfarande för indrivning av fordringar i kritiska situationer. Det skall finnas erforderliga instrument för indrivning, även när kreditinstitutet normalt förlitar sig på låntagaren när det gäller indrivningar.

1.6   Minimikrav för erkännande av övriga fysiska säkerheter

| 10. | För erkännande av övriga fysiska säkerheter skall följande villkor vara uppfyllda:






  a) | Säkerhetsordningarna skall ha rättsverkan och vara verkställbara i alla relevanta jurisdiktioner och skall göra det möjligt för kreditinstitutet att realisera egendomens värde inom en rimlig tidsram. |
| --- | --- | --- |

10.

För erkännande av övriga fysiska säkerheter skall följande villkor vara uppfyllda:

a)

Säkerhetsordningarna skall ha rättsverkan och vara verkställbara i alla relevanta jurisdiktioner och skall göra det möjligt för kreditinstitutet att realisera egendomens värde inom en rimlig tidsram.

| b) | Med undantag endast för sådana prioriterade fordringar med bättre rätt som avses i punkt 9 a ii är bara panter med förmånsrätt eller avgifter när det gäller tillåtna säkerheter. Ett kreditinstitut skall som sådant ha förmånsrätt framför övriga långivare till den realiserade avkastningen från säkerheten. |
| --- | --- |

b)

Med undantag endast för sådana prioriterade fordringar med bättre rätt som avses i punkt 9 a ii är bara panter med förmånsrätt eller avgifter när det gäller tillåtna säkerheter. Ett kreditinstitut skall som sådant ha förmånsrätt framför övriga långivare till den realiserade avkastningen från säkerheten.

| c) | Egendomens värde skall kontrolleras minst en gång per år. Oftare förekommande kontroll krävs om marknadsvillkoren är föremål för omfattande förändringar. |
| --- | --- |

c)

Egendomens värde skall kontrolleras minst en gång per år. Oftare förekommande kontroll krävs om marknadsvillkoren är föremål för omfattande förändringar.

| d) | Låneavtalet skall innehålla detaljerade beskrivningar av säkerheten samt detaljerade specifikationer av hur förnyad värdering skall gå till och hur ofta den skall genomföras. |
| --- | --- |

d)

Låneavtalet skall innehålla detaljerade beskrivningar av säkerheten samt detaljerade specifikationer av hur förnyad värdering skall gå till och hur ofta den skall genomföras.

| e) | De olika slag av fysisk säkerhet som kreditinstitutet accepterar och riktlinjer och förfaranden i fråga om lämpligt belopp för varje slags säkerhet med avseende på exponeringsbeloppet skall dokumenteras väl i interna riktlinjer och förfaranden som skall finnas tillgängliga för granskning. |
| --- | --- |

e)

De olika slag av fysisk säkerhet som kreditinstitutet accepterar och riktlinjer och förfaranden i fråga om lämpligt belopp för varje slags säkerhet med avseende på exponeringsbeloppet skall dokumenteras väl i interna riktlinjer och förfaranden som skall finnas tillgängliga för granskning.

| f) | Kreditinstitutets riktlinjer med avseende på transaktionsstrukturen skall behandla lämpliga krav på säkerheten med avseende på exponeringsbeloppet, förutsättningarna för snabb avveckling av säkerheten, förutsättningarna för att objektivt fastställa ett pris eller marknadsvärde, hur ofta detta värde snabbt kan erhållas (däribland genom yrkesmässig bedömning eller värdering av expert) och volatiliteten eller en skattning av volatiliteten när det gäller värdet på säkerheten. |
| --- | --- |

f)

Kreditinstitutets riktlinjer med avseende på transaktionsstrukturen skall behandla lämpliga krav på säkerheten med avseende på exponeringsbeloppet, förutsättningarna för snabb avveckling av säkerheten, förutsättningarna för att objektivt fastställa ett pris eller marknadsvärde, hur ofta detta värde snabbt kan erhållas (däribland genom yrkesmässig bedömning eller värdering av expert) och volatiliteten eller en skattning av volatiliteten när det gäller värdet på säkerheten.

| g) | I såväl den inledande som den förnyade värderingen skall fullt ut beaktas all försämring eller föråldring av säkerheten. Tidsaspekten måste beaktas särskilt vid värdering och omvärdering av säkerhet som är utsatt för modeväxlingar eller som lätt föråldras. |
| --- | --- |

g)

I såväl den inledande som den förnyade värderingen skall fullt ut beaktas all försämring eller föråldring av säkerheten. Tidsaspekten måste beaktas särskilt vid värdering och omvärdering av säkerhet som är utsatt för modeväxlingar eller som lätt föråldras.

| h) | Kreditinstitutet måste ha rätt att inspektera egendomens på plats. Det skall ha riktlinjer och förfaranden som tar upp institutets rätt att genomföra fysiska kontroller. |
| --- | --- |

h)

Kreditinstitutet måste ha rätt att inspektera egendomens på plats. Det skall ha riktlinjer och förfaranden som tar upp institutets rätt att genomföra fysiska kontroller.

| i) | Kreditinstitutet skall ha förfaranden för att övervaka att den egendom som tagits som säkerhet har lämplig skadeförsäkring. |
| --- | --- |

i)

Kreditinstitutet skall ha förfaranden för att övervaka att den egendom som tagits som säkerhet har lämplig skadeförsäkring.

1.7   Minimikrav för att behandla exponeringar genom leasing som utlåning mot pantsäkerhet

| 11. | För att exponeringar som uppstår till följd av leasingtransaktioner skall kunna behandlas som om säkerhet ställts i form av den egendom som hyrs ut skall följande villkor vara uppfyllda:






  a) | De villkor som anges i punkt 8 eller 10 för godkännande av säkerhet skulle vara uppfyllda om den aktuella egendomen ställts som säkerhet för ett lån. |
| --- | --- | --- |

11.

För att exponeringar som uppstår till följd av leasingtransaktioner skall kunna behandlas som om säkerhet ställts i form av den egendom som hyrs ut skall följande villkor vara uppfyllda:

a)

De villkor som anges i punkt 8 eller 10 för godkännande av säkerhet skulle vara uppfyllda om den aktuella egendomen ställts som säkerhet för ett lån.

| b) | Uthyraren skall ha ett stabilt riskhanteringssystem med avseende på den hyrda tillgångens användningsområde, dess ålder och dess beräknade inkurans, inbegripet en lämplig övervakning av säkerhetens värde. |
| --- | --- |

b)

Uthyraren skall ha ett stabilt riskhanteringssystem med avseende på den hyrda tillgångens användningsområde, dess ålder och dess beräknade inkurans, inbegripet en lämplig övervakning av säkerhetens värde.

| c) | Det skall finnas en stabil rättslig ram som fastställer uthyrarens äganderätt till tillgången och uthyrarens rätt att utöva denna i rätt tid. |
| --- | --- |

c)

Det skall finnas en stabil rättslig ram som fastställer uthyrarens äganderätt till tillgången och uthyrarens rätt att utöva denna i rätt tid.

| d) | Skillnaden mellan storleken på det utestående beloppet och säkerhetens marknadsvärde, om detta inte redan konstaterats vid beräkningen av LGD-värdet, får inte vara så stor att det skyddsvärde som tillskrivits de uthyrda tillgångarna överdrivs. |
| --- | --- |

d)

Skillnaden mellan storleken på det utestående beloppet och säkerhetens marknadsvärde, om detta inte redan konstaterats vid beräkningen av LGD-värdet, får inte vara så stor att det skyddsvärde som tillskrivits de uthyrda tillgångarna överdrivs.

1.8   Minimikrav för erkännande av övrigt förbetalt kreditriskskydd

1.8.1   Kontanta medel insatta hos ett institut som är tredje part eller kontantliknande instrument som innehas av detta.

| 12. | För att vara berättigat till den behandling som anges i punkt 79 i del 3 måste det skydd som avses i punkt 23 i del 1 uppfylla följande villkor:






  a) | Låntagarens fordran mot tredje institut skall vara pantsatt till förmån för eller överlåten på det långivande kreditinstitutet och pantsättningen eller överlåtelsen skall ha rättsverkan och kunna verkställas i alla relevanta jurisdiktioner. |
| --- | --- | --- |

12.

För att vara berättigat till den behandling som anges i punkt 79 i del 3 måste det skydd som avses i punkt 23 i del 1 uppfylla följande villkor:

a)

Låntagarens fordran mot tredje institut skall vara pantsatt till förmån för eller överlåten på det långivande kreditinstitutet och pantsättningen eller överlåtelsen skall ha rättsverkan och kunna verkställas i alla relevanta jurisdiktioner.

| b) | Det tredje institutet skall ha underrättats om pantsättningen eller överlåtelsen. |
| --- | --- |

b)

Det tredje institutet skall ha underrättats om pantsättningen eller överlåtelsen.

| c) | Som en följd av anmälan får det tredje institutet enbart utföra betalningar till det utlånande kreditinstitutet eller, med kreditinstitutets samtycke, till andra parter. |
| --- | --- |

c)

Som en följd av anmälan får det tredje institutet enbart utföra betalningar till det utlånande kreditinstitutet eller, med kreditinstitutets samtycke, till andra parter.

| d) | Pantsättningen eller överlåtelsen är ovillkorlig och oåterkallelig. |
| --- | --- |

d)

Pantsättningen eller överlåtelsen är ovillkorlig och oåterkallelig.

1.8.2   Livförsäkringar som pantsatts hos det långivande kreditinstitutet

| 13. | För att livförsäkringar som pantsatts hos det långivande kreditinstitutet skall godkännas måste följande villkor vara uppfyllda:






  a) | Företaget som tillhandahåller livförsäkringen får erkännas som en godtagbar tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd enligt punkt 26 i del 1. |
| --- | --- | --- |

13.

För att livförsäkringar som pantsatts hos det långivande kreditinstitutet skall godkännas måste följande villkor vara uppfyllda:

a)

Företaget som tillhandahåller livförsäkringen får erkännas som en godtagbar tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd enligt punkt 26 i del 1.

| b) | Livförsäkringen skall vara pantsatt till förmån för eller överlåten på det utlånande kreditinstitutet. |
| --- | --- |

b)

Livförsäkringen skall vara pantsatt till förmån för eller överlåten på det utlånande kreditinstitutet.

| c) | Det företag som tillhandahåller livförsäkringen skall ha underrättats om pantsättningen eller överlåtelsen och som ett resultat av detta får företaget inte betala förfallna belopp enligt kontraktet utan det utlånande kreditinstitutets samtycke. |
| --- | --- |

c)

Det företag som tillhandahåller livförsäkringen skall ha underrättats om pantsättningen eller överlåtelsen och som ett resultat av detta får företaget inte betala förfallna belopp enligt kontraktet utan det utlånande kreditinstitutets samtycke.

| d) | Försäkringens återköpsvärde går inte att reducera. |
| --- | --- |

d)

Försäkringens återköpsvärde går inte att reducera.

| e) | Det långivande kreditinstitutet måste ha rätt att annullera försäkringen och erhålla återköpsvärdet vid läglig tidpunkt om låntagaren skulle fallera. |
| --- | --- |

e)

Det långivande kreditinstitutet måste ha rätt att annullera försäkringen och erhålla återköpsvärdet vid läglig tidpunkt om låntagaren skulle fallera.

| f) | Försäkringstagaren skall informera det utlånande kreditinstitutet om alla uteblivna betalningar avseende försäkringen. |
| --- | --- |

f)

Försäkringstagaren skall informera det utlånande kreditinstitutet om alla uteblivna betalningar avseende försäkringen.

| g) | Kreditriskskyddet måste tillhandahållas för lånets löptid. Om detta inte är möjligt på grund av att försäkringsförhållandet upphör redan innan kreditförhållandet avslutas måste kreditinstitutet se till att beloppet från försäkringen fungerar som säkerhet för kreditinstitutet tills lånets löptid upphör. |
| --- | --- |

g)

Kreditriskskyddet måste tillhandahållas för lånets löptid. Om detta inte är möjligt på grund av att försäkringsförhållandet upphör redan innan kreditförhållandet avslutas måste kreditinstitutet se till att beloppet från försäkringen fungerar som säkerhet för kreditinstitutet tills lånets löptid upphör.

| h) | Panträtten eller överlåtelsen skall vara rättsligt bindande och vara verkställbara i alla jurisdiktioner som är relevanta vid den tidpunkt då kreditavtalet ingås. |
| --- | --- |

h)

Panträtten eller överlåtelsen skall vara rättsligt bindande och vara verkställbara i alla jurisdiktioner som är relevanta vid den tidpunkt då kreditavtalet ingås.

2.   OBETALT KREDITRISKSKYDD OCH KREDITLÄNKADE OBLIGATIONER

2.1   Gemensamma krav för garantier och kreditderivat

| 14. | Om inte annat följer av punkt 16 skall följande villkor vara uppfyllda för att kreditriskskydd som härrör från en garanti eller ett kreditderivat skall erkännas:






  a) | Kreditriskskyddet skall vara direkt. |
| --- | --- | --- |

14.

Om inte annat följer av punkt 16 skall följande villkor vara uppfyllda för att kreditriskskydd som härrör från en garanti eller ett kreditderivat skall erkännas:

a)

Kreditriskskyddet skall vara direkt.

| b) | Kreditriskskyddets omfattning skall vara klart definierad och obestridlig. |
| --- | --- |

b)

Kreditriskskyddets omfattning skall vara klart definierad och obestridlig.

| c) | Avtalet om kreditriskskydd skall inte innehålla någon klausul vars uppfyllande ligger utanför långivarens direkta kontroll, och som






  i) | skulle göra det möjligt för tillhandahållaren av skyddet att ensidigt säga upp detta, |
| --- | --- | --- |

c)

Avtalet om kreditriskskydd skall inte innehålla någon klausul vars uppfyllande ligger utanför långivarens direkta kontroll, och som

i)

skulle göra det möjligt för tillhandahållaren av skyddet att ensidigt säga upp detta,

| ii) | skulle öka skyddets faktiska kostnader till följd av den skyddade exponeringens försämrade kreditkvalitet, |
| --- | --- |

ii)

skulle öka skyddets faktiska kostnader till följd av den skyddade exponeringens försämrade kreditkvalitet,

| iii) | skulle kunna befria tillhandahållaren av skyddet från skyldigheten att betala vid läglig tidpunkt om den ursprunglige gäldenären inte fullgör någon av de förfallna betalningarna, eller |
| --- | --- |

iii)

skulle kunna befria tillhandahållaren av skyddet från skyldigheten att betala vid läglig tidpunkt om den ursprunglige gäldenären inte fullgör någon av de förfallna betalningarna, eller

| iv) | skulle kunna göra det möjligt för tillhandahållaren av skyddet att minska kreditriskskyddets löptid. |
| --- | --- |

iv)

skulle kunna göra det möjligt för tillhandahållaren av skyddet att minska kreditriskskyddets löptid.

| d) | Kreditriskskyddet skall vara rättsligt bindande och vara verkställbart i alla jurisdiktioner som är relevanta vid den tidpunkt då kreditavtalet ingås. |
| --- | --- |

d)

Kreditriskskyddet skall vara rättsligt bindande och vara verkställbart i alla jurisdiktioner som är relevanta vid den tidpunkt då kreditavtalet ingås.

2.1.1   Operativa krav

| 15. | Kreditinstitutet skall förvissa den behöriga myndigheten om att det har inrättat system för att hantera potentiella riskkoncentrationer till följd av kreditinstitutets användning av garantier och kreditderivat. Kreditinstitutet måste kunna visa hur dess strategi avseende användning av kreditderivat och garantier samverkar med dess hantering av den övergripande riskprofilen. |
| --- | --- |

15.

Kreditinstitutet skall förvissa den behöriga myndigheten om att det har inrättat system för att hantera potentiella riskkoncentrationer till följd av kreditinstitutets användning av garantier och kreditderivat. Kreditinstitutet måste kunna visa hur dess strategi avseende användning av kreditderivat och garantier samverkar med dess hantering av den övergripande riskprofilen.

2.2   Motgarantier från stater och andra offentliga organ

| 16. | Om en exponering är skyddad genom en garanti som i sin tur är skyddad genom en motgaranti av en nationell regering, en centralbank, ett delstatligt självstyrande organ eller en lokal myndighet eller ett offentligt organ för vilka fordringar hanteras som fordringar på den nationella regering inom vars territorium de är etablerade enligt artiklarna 78–83, en multilateral utvecklingsbank som åsatts 0 % riskvikt enligt eller i kraft av artiklarna 78–83 eller den offentliga sektorn för vilken fordringar hanteras som fordringar på kreditinstitut enligt artiklarna 78–83 får exponeringen behandlas som om den vore skyddad genom en garanti som tillhandahållits av enheten i fråga förutsatt att följande villkor är uppfyllda.






  a) | Motgarantin täcker fordringens alla kreditriskelement. |
| --- | --- | --- |

16.

Om en exponering är skyddad genom en garanti som i sin tur är skyddad genom en motgaranti av en nationell regering, en centralbank, ett delstatligt självstyrande organ eller en lokal myndighet eller ett offentligt organ för vilka fordringar hanteras som fordringar på den nationella regering inom vars territorium de är etablerade enligt artiklarna 78–83, en multilateral utvecklingsbank som åsatts 0 % riskvikt enligt eller i kraft av artiklarna 78–83 eller den offentliga sektorn för vilken fordringar hanteras som fordringar på kreditinstitut enligt artiklarna 78–83 får exponeringen behandlas som om den vore skyddad genom en garanti som tillhandahållits av enheten i fråga förutsatt att följande villkor är uppfyllda.

a)

Motgarantin täcker fordringens alla kreditriskelement.

| b) | Både den ursprungliga garantin och motgarantin uppfyller de krav på garantier som anges i punkterna 14, 15 och 18, förutom att motgarantin inte behöver vara direkt. |
| --- | --- |

b)

Både den ursprungliga garantin och motgarantin uppfyller de krav på garantier som anges i punkterna 14, 15 och 18, förutom att motgarantin inte behöver vara direkt.

| c) | Den behöriga myndigheten har förvissat sig om att skyddet är stabilt och det inte finns några tidigare belägg för att motgarantins täckning är mindre än den täckning som ges genom en direkt garanti från enheten i fråga. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndigheten har förvissat sig om att skyddet är stabilt och det inte finns några tidigare belägg för att motgarantins täckning är mindre än den täckning som ges genom en direkt garanti från enheten i fråga.

| 17. | Punkt 16 skall också tillämpas för en exponering som är skyddad av en motgaranti, men inte av de organ som anges i nämnda punkt, om exponeringen i sin tur är direkt skyddad av en motgaranti av en av de nämnda organen och om de villkor som nämns i punkt 16 är uppfyllda. |
| --- | --- |

17.

Punkt 16 skall också tillämpas för en exponering som är skyddad av en motgaranti, men inte av de organ som anges i nämnda punkt, om exponeringen i sin tur är direkt skyddad av en motgaranti av en av de nämnda organen och om de villkor som nämns i punkt 16 är uppfyllda.

2.3   Ytterligare krav på garantier

| 18. | För att en garanti skall erkännas skall följande villkor också vara uppfyllda:






  a) | Om motparten fallerar och/eller underlåter att betala så att garantin utlöses skall det långivande kreditinstitutet ha rätt att vid läglig tidpunkt kräva garantigivaren på förfallna belopp enligt den fordran avseende vilken skyddet är tillhandahållet. Garantigivarens betalning skall inte vara underordnad det faktum att det långivande kreditinstitutet först måste kräva gäldenären. När det gäller ett obetalt kreditriskskydd som innefattar hypotekslån behöver kraven i punkt 14 c iii och i första stycket i detta led endast uppfyllas inom 24 månader. |
| --- | --- | --- |

18.

För att en garanti skall erkännas skall följande villkor också vara uppfyllda:

a)

Om motparten fallerar och/eller underlåter att betala så att garantin utlöses skall det långivande kreditinstitutet ha rätt att vid läglig tidpunkt kräva garantigivaren på förfallna belopp enligt den fordran avseende vilken skyddet är tillhandahållet. Garantigivarens betalning skall inte vara underordnad det faktum att det långivande kreditinstitutet först måste kräva gäldenären. När det gäller ett obetalt kreditriskskydd som innefattar hypotekslån behöver kraven i punkt 14 c iii och i första stycket i detta led endast uppfyllas inom 24 månader.

| b) | Garantin skall vara en utförligt dokumenterad förpliktelse som antagits av garantigivaren. |
| --- | --- |

b)

Garantin skall vara en utförligt dokumenterad förpliktelse som antagits av garantigivaren.

| c) | Med förbehåll för följande mening skall garantin täcka alla slags betalningar som gäldenären förväntas utföra avseende den berörda fordran. Om vissa betalningstyper är undantagna från garantin skall garantins erkända värde anpassas för att avspegla den begränsade täckningen. |
| --- | --- |

c)

Med förbehåll för följande mening skall garantin täcka alla slags betalningar som gäldenären förväntas utföra avseende den berörda fordran. Om vissa betalningstyper är undantagna från garantin skall garantins erkända värde anpassas för att avspegla den begränsade täckningen.

| 19. | När det gäller garantier som tillhandahållits i samband med ömsesidiga garantifonder som erkänts för dessa syften av de behöriga myndigheterna eller tillhandahållits av eller ställts som motgaranti av sådana enheter som anges i punkt 16 skall kraven i punkt 18 a anses vara uppfyllda om ett av följande villkor är uppfyllt:






  a) | Det utlånande kreditinstitutet har rätt att i proportion till garantins täckning vid läglig tidpunkt erhålla en preliminär betalning från garantigivaren som beräknats utgöra en solid skattning av den ekonomiska förlust (däribland förluster till följd av att räntebetalningar och andra slags betalningar som låntagaren är skyldig att göra uteblir) som det utlånande kreditinstitutet kan förväntas göra. |
| --- | --- | --- |

19.

När det gäller garantier som tillhandahållits i samband med ömsesidiga garantifonder som erkänts för dessa syften av de behöriga myndigheterna eller tillhandahållits av eller ställts som motgaranti av sådana enheter som anges i punkt 16 skall kraven i punkt 18 a anses vara uppfyllda om ett av följande villkor är uppfyllt:

a)

Det utlånande kreditinstitutet har rätt att i proportion till garantins täckning vid läglig tidpunkt erhålla en preliminär betalning från garantigivaren som beräknats utgöra en solid skattning av den ekonomiska förlust (däribland förluster till följd av att räntebetalningar och andra slags betalningar som låntagaren är skyldig att göra uteblir) som det utlånande kreditinstitutet kan förväntas göra.

| b) | Det utlånande kreditinstitutet kan styrka att garantins förlustskyddande effekter, inbegripet förluster till följd av att räntebetalningar och andra slags betalningar som låntagaren är skyldig att göra uteblir, rättfärdigar en sådan behandling. |
| --- | --- |

b)

Det utlånande kreditinstitutet kan styrka att garantins förlustskyddande effekter, inbegripet förluster till följd av att räntebetalningar och andra slags betalningar som låntagaren är skyldig att göra uteblir, rättfärdigar en sådan behandling.

2.4   Ytterligare krav på kreditderivat

| 20. | För att ett kreditderivat skall erkännas skall följande villkor också vara uppfyllda:






  a) | Om inget annat föreskrivs i led b skall de kredithändelser som anges i kreditderivatet minst innefatta följande:






  i) | Uteblivna betalningar av förfallna belopp enligt villkoren för den underliggande förpliktelse som gäller vid tidpunkten för den uteblivna betalningen (med ett betalningsanstånd som nära överensstämmer med eller är kortare än betalningsanståndet för den underliggande förpliktelsen). |
| --- | --- | --- | --- |

20.

För att ett kreditderivat skall erkännas skall följande villkor också vara uppfyllda:

a)

Om inget annat föreskrivs i led b skall de kredithändelser som anges i kreditderivatet minst innefatta följande:

i)

Uteblivna betalningar av förfallna belopp enligt villkoren för den underliggande förpliktelse som gäller vid tidpunkten för den uteblivna betalningen (med ett betalningsanstånd som nära överensstämmer med eller är kortare än betalningsanståndet för den underliggande förpliktelsen).

| ii) | Gäldenärens konkurs, insolvens eller oförmåga att betala sina skulder eller underlåtenhet eller skriftligt medgivande om dennes allmänna oförmåga att betala sina skulder när de förfaller samt liknande händelser. |
| --- | --- |

ii)

Gäldenärens konkurs, insolvens eller oförmåga att betala sina skulder eller underlåtenhet eller skriftligt medgivande om dennes allmänna oförmåga att betala sina skulder när de förfaller samt liknande händelser.

| iii) | Omstrukturering av den underliggande förpliktelsen som innebär eftergift eller uppskjuten betalning av amortering, ränta eller avgifter som leder till en kreditförlust (dvs. en värdejustering eller en annan liknande debitering i resultaträkningen) |
| --- | --- |

iii)

Omstrukturering av den underliggande förpliktelsen som innebär eftergift eller uppskjuten betalning av amortering, ränta eller avgifter som leder till en kreditförlust (dvs. en värdejustering eller en annan liknande debitering i resultaträkningen)

| b) | Om de kredithändelser som specificerats i kreditderivatet inte innefattar omstrukturering av den underliggande förpliktelsen enligt vad som beskrivs i led a iii får kreditriskskyddet ändå erkännas med förbehåll för att det erkända värdet minskas enligt vad som anges i punkt 83 i del 3. |
| --- | --- |

b)

Om de kredithändelser som specificerats i kreditderivatet inte innefattar omstrukturering av den underliggande förpliktelsen enligt vad som beskrivs i led a iii får kreditriskskyddet ändå erkännas med förbehåll för att det erkända värdet minskas enligt vad som anges i punkt 83 i del 3.

| c) | I fråga om kreditderivat som tillåter kontantavveckling skall det finnas ett stabilt värderingsförfarande för att skatta förlust på ett tillförlitligt sätt. Perioden för att erhålla värderingar av den underliggande förpliktelsen efter en kredithändelse skall vara klart specificerad. |
| --- | --- |

c)

I fråga om kreditderivat som tillåter kontantavveckling skall det finnas ett stabilt värderingsförfarande för att skatta förlust på ett tillförlitligt sätt. Perioden för att erhålla värderingar av den underliggande förpliktelsen efter en kredithändelse skall vara klart specificerad.

| d) | Om skyddsköparens rättighet och kapacitet att överföra den underliggande förpliktelsen till tillhandahållaren av skyddet krävs för avveckling, skall enligt villkoren för den underliggande förpliktelsen allt eventuellt samtycke som krävs för en sådan överföring inte få undanhållas utan skälig anledning. |
| --- | --- |

d)

Om skyddsköparens rättighet och kapacitet att överföra den underliggande förpliktelsen till tillhandahållaren av skyddet krävs för avveckling, skall enligt villkoren för den underliggande förpliktelsen allt eventuellt samtycke som krävs för en sådan överföring inte få undanhållas utan skälig anledning.

| e) | Identiteten avseende de parter som är ansvariga för att fastställa om en kredithändelse har ägt rum skall vara klart definierad. Fastställandet av om en kredithändelse har ägt rum skall inte bara vara kreditskyddstillhandahållarens ansvar. Köparen av skyddet skall ha rätt/möjlighet att underrätta tillhandahållaren av skyddet om att en kredithändelse har ägt rum. |
| --- | --- |

e)

Identiteten avseende de parter som är ansvariga för att fastställa om en kredithändelse har ägt rum skall vara klart definierad. Fastställandet av om en kredithändelse har ägt rum skall inte bara vara kreditskyddstillhandahållarens ansvar. Köparen av skyddet skall ha rätt/möjlighet att underrätta tillhandahållaren av skyddet om att en kredithändelse har ägt rum.

| 21. | Obalans mellan den underliggande förpliktelsen och kreditderivatets referensförpliktelse (dvs. det instrument som används för att fastställa värdet på kontantavvecklingen eller det instrumentet som skall levereras) eller mellan den underliggande förpliktelsen och det instrument som används för att fastställa om en kredithändelse har ägt rum är endast tillåtet om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Referensförpliktelsen eller, i tillämpliga fall, det instrument som används för att fastställa huruvida en kredithändelse har ägt rum likställs med eller är efterställt den underliggande förpliktelsen. |
| --- | --- | --- |

21.

Obalans mellan den underliggande förpliktelsen och kreditderivatets referensförpliktelse (dvs. det instrument som används för att fastställa värdet på kontantavvecklingen eller det instrumentet som skall levereras) eller mellan den underliggande förpliktelsen och det instrument som används för att fastställa om en kredithändelse har ägt rum är endast tillåtet om följande villkor är uppfyllda:

a)

Referensförpliktelsen eller, i tillämpliga fall, det instrument som används för att fastställa huruvida en kredithändelse har ägt rum likställs med eller är efterställt den underliggande förpliktelsen.

| b) | Den underliggande förpliktelsen och referensförpliktelsen eller, i tillämpliga fall, det instrument som används för att fastställa huruvida en kredithändelse har ägt rum har samma gäldenär (dvs. samma juridiska person) och det finns rättsligt verkställbara korsvisa klausuler om fallissemang eller påskyndad betalning. |
| --- | --- |

b)

Den underliggande förpliktelsen och referensförpliktelsen eller, i tillämpliga fall, det instrument som används för att fastställa huruvida en kredithändelse har ägt rum har samma gäldenär (dvs. samma juridiska person) och det finns rättsligt verkställbara korsvisa klausuler om fallissemang eller påskyndad betalning.

2.5   Kvalifikationskrav för behandling enligt punkt 4 i del 1 i bilaga VII

| 22. | För att vara berättigat till behandling enligt punkt 4 i del 1 i bilaga VII skall kreditriskskydd genom en garanti eller ett kreditderivat uppfylla följande villkor:






  a) | Den underliggande förpliktelsen skall vara






  — | en exponering mot företag enligt definitionen i artikel 86, dock inte försäkrings- eller återförsäkringsföretag, eller |
| --- | --- | --- | --- |

22.

För att vara berättigat till behandling enligt punkt 4 i del 1 i bilaga VII skall kreditriskskydd genom en garanti eller ett kreditderivat uppfylla följande villkor:

a)

Den underliggande förpliktelsen skall vara

—

en exponering mot företag enligt definitionen i artikel 86, dock inte försäkrings- eller återförsäkringsföretag, eller

| — | en exponering mot en regional regering, en lokal myndighet eller ett offentligt organ som inte behandlas som en exponering mot en nationell regering eller en centralbank i enlighet med artikel 86, eller |
| --- | --- |

—

en exponering mot en regional regering, en lokal myndighet eller ett offentligt organ som inte behandlas som en exponering mot en nationell regering eller en centralbank i enlighet med artikel 86, eller

| — | en exponering mot en liten eller medelstor juridisk person som klassificeras som hushållsexponering enligt artikel 86.4. |
| --- | --- |

—

en exponering mot en liten eller medelstor juridisk person som klassificeras som hushållsexponering enligt artikel 86.4.

| b) | De underliggande gäldenärerna får inte ingå i samma företagsgrupp som tillhandahållaren av skyddet. |
| --- | --- |

b)

De underliggande gäldenärerna får inte ingå i samma företagsgrupp som tillhandahållaren av skyddet.

| c) | Exponeringen skall vara säkrad genom något av följande instrument:






  — | Obetalda kreditderivat eller garantier som refererar till ett namn. |
| --- | --- | --- |

c)

Exponeringen skall vara säkrad genom något av följande instrument:

—

Obetalda kreditderivat eller garantier som refererar till ett namn.

| — | Kreditderivat på första förfall: behandlingen skall tillämpas på den tillgång i korgen som har det lägsta riskvägda exponeringsbeloppet. |
| --- | --- |

—

Kreditderivat på första förfall: behandlingen skall tillämpas på den tillgång i korgen som har det lägsta riskvägda exponeringsbeloppet.

| — | Kreditderivat på n-te förfall: det erhållna skyddet är endast berättigat till att komma i fråga enligt dessa ramar om ett godtagbart skydd mot (n–1)-te fallissemang också har erhållits eller om (n–1) av tillgångarna i korgen redan har fallerat. Om så är fallet skall behandlingen tillämpas på den tillgång i korgen som har det lägsta riskvägda exponeringsbeloppet. |
| --- | --- |

—

Kreditderivat på n-te förfall: det erhållna skyddet är endast berättigat till att komma i fråga enligt dessa ramar om ett godtagbart skydd mot (n–1)-te fallissemang också har erhållits eller om (n–1) av tillgångarna i korgen redan har fallerat. Om så är fallet skall behandlingen tillämpas på den tillgång i korgen som har det lägsta riskvägda exponeringsbeloppet.

| d) | Kreditriskskyddet skall uppfylla kraven i punkterna 14, 15, 18, 20 och 21. |
| --- | --- |

d)

Kreditriskskyddet skall uppfylla kraven i punkterna 14, 15, 18, 20 och 21.

| e) | Den riskvikt som gäller för exponeringen innan den behandling som anges i punkt 4 i del 1 i bilaga VII tillämpas har inte redan tagit hänsyn till någon del av kreditriskskyddet. |
| --- | --- |

e)

Den riskvikt som gäller för exponeringen innan den behandling som anges i punkt 4 i del 1 i bilaga VII tillämpas har inte redan tagit hänsyn till någon del av kreditriskskyddet.

| f) | Kreditinstitutet skall ha rätt, och kunna förvänta sig, att få betalning från tillhandahållaren av skyddet utan att vara tvunget att vidta rättsliga åtgärder för att erhålla betalning från motparten. Kreditinstitutet skall i största möjliga utsträckning vidta åtgärder för att förvissa sig om att tillhandahållaren av kreditriskskyddet är villig att betala skyndsamt om en kredithändelse inträffar. |
| --- | --- |

f)

Kreditinstitutet skall ha rätt, och kunna förvänta sig, att få betalning från tillhandahållaren av skyddet utan att vara tvunget att vidta rättsliga åtgärder för att erhålla betalning från motparten. Kreditinstitutet skall i största möjliga utsträckning vidta åtgärder för att förvissa sig om att tillhandahållaren av kreditriskskyddet är villig att betala skyndsamt om en kredithändelse inträffar.

| g) | Det förvärvade kreditriskskyddet skall täcka alla kreditförluster som inträffar för den säkrade delen av exponering till följd av att någon av de i avtalet angivna kredithändelserna inträffar. |
| --- | --- |

g)

Det förvärvade kreditriskskyddet skall täcka alla kreditförluster som inträffar för den säkrade delen av exponering till följd av att någon av de i avtalet angivna kredithändelserna inträffar.

| h) | Om betalningsstrukturen medger fysisk avveckling skall det finnas rättslig förutsebarhet avseende möjligheten att leverera ett lån, en obligation eller en ansvarsförbindelse. Om ett kreditinstitut avser att leverera en annan skuldförbindelse än den underliggande exponeringen, skall det säkerställa att den levererbara förbindelsen är tillräckligt likvid, så att kreditinstitutet kan förvärva den för leverans i enlighet med avtalet. |
| --- | --- |

h)

Om betalningsstrukturen medger fysisk avveckling skall det finnas rättslig förutsebarhet avseende möjligheten att leverera ett lån, en obligation eller en ansvarsförbindelse. Om ett kreditinstitut avser att leverera en annan skuldförbindelse än den underliggande exponeringen, skall det säkerställa att den levererbara förbindelsen är tillräckligt likvid, så att kreditinstitutet kan förvärva den för leverans i enlighet med avtalet.

| i) | Bestämmelserna och villkoren för kreditriskskyddet skall skriftligen bekräftas rättsligt av såväl tillhandahållaren av skyddet som kreditinstitutet. |
| --- | --- |

i)

Bestämmelserna och villkoren för kreditriskskyddet skall skriftligen bekräftas rättsligt av såväl tillhandahållaren av skyddet som kreditinstitutet.

| j) | Kreditinstitut skall tillämpa förfaranden för att kunna upptäcka en för hög korrelationsgrad mellan kreditvärdigheten hos en tillhandahållare av skydd och gäldenären till den underliggande exponeringen till följd av att deras resultat är beroende av gemensamma faktorer utöver den systemiska riskfaktorn. |
| --- | --- |

j)

Kreditinstitut skall tillämpa förfaranden för att kunna upptäcka en för hög korrelationsgrad mellan kreditvärdigheten hos en tillhandahållare av skydd och gäldenären till den underliggande exponeringen till följd av att deras resultat är beroende av gemensamma faktorer utöver den systemiska riskfaktorn.

| k) | När det gäller skydd mot utspädningsrisk får den som säljer förvärvade fordringar inte vara medlem i samma företagsgrupp som tillhandahållaren av skyddet. |
| --- | --- |

k)

När det gäller skydd mot utspädningsrisk får den som säljer förvärvade fordringar inte vara medlem i samma företagsgrupp som tillhandahållaren av skyddet.

Del 3 – Beräkning av kreditriskreduceringens effekter

| 1. | Om inget annat föreskrivs i delarna 4–6 och om bestämmelserna i delarna 1 och 2 är uppfyllda får beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 och beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt artiklarna 84–89 ändras enligt bestämmelserna i denna del. |
| --- | --- |

1.

Om inget annat föreskrivs i delarna 4–6 och om bestämmelserna i delarna 1 och 2 är uppfyllda får beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 och beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt artiklarna 84–89 ändras enligt bestämmelserna i denna del.

| 2. | Kontanter, värdepapper eller råvaror som köpts, lånats eller mottagits inom ramen för en repa eller ett värdepappers- eller råvarulån skall behandlas som säkerhet. |
| --- | --- |

2.

Kontanter, värdepapper eller råvaror som köpts, lånats eller mottagits inom ramen för en repa eller ett värdepappers- eller råvarulån skall behandlas som säkerhet.

1.   FÖRBETALD KREDITRISKREDUCERING

1.1   Kreditlänkade obligationer

| 3. | Investeringar i kreditlänkade obligationer som emitterats av det långivande kreditinstitutet får behandlas som kontant säkerhet. |
| --- | --- |

3.

Investeringar i kreditlänkade obligationer som emitterats av det långivande kreditinstitutet får behandlas som kontant säkerhet.

1.2   Nettning inom balansräkningen

| 4. | Ut- och inlåning hos det långivande kreditinstitutet som är föremål för nettning inom balansräkningen skall behandlas som kontant säkerhet. |
| --- | --- |

4.

Ut- och inlåning hos det långivande kreditinstitutet som är föremål för nettning inom balansräkningen skall behandlas som kontant säkerhet.

1.3   Ramavtal om nettning som täcker repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner

1.3.1   Beräkning av det fullständigt justerade exponeringsvärdet

a)   Enligt schablonmetoden eller internmetoden

| 5. | Om inget annat föreskrivs i punkterna 12–21 när det gäller beräkning av det fullständigt justerade exponeringsvärdet (E*) för de exponeringar som omfattas av ett godtagbart ramavtal om nettning som täcker repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller övriga kapitalmarknadsrelaterade transaktioner, skall de tillämpliga volatilitetsjusteringarna beräknas genom metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden för egna skattningar av volatilitetsjusteringar som anges i punkterna 30–61 avseende den fullständiga metoden för finansiella säkerheter. Vid tillämpning av metoden för egna skattningar skall samma villkor och krav gälla som för den fullständiga metoden för finansiella säkerheter. |
| --- | --- |

5.

Om inget annat föreskrivs i punkterna 12–21 när det gäller beräkning av det fullständigt justerade exponeringsvärdet (E*) för de exponeringar som omfattas av ett godtagbart ramavtal om nettning som täcker repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller övriga kapitalmarknadsrelaterade transaktioner, skall de tillämpliga volatilitetsjusteringarna beräknas genom metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden för egna skattningar av volatilitetsjusteringar som anges i punkterna 30–61 avseende den fullständiga metoden för finansiella säkerheter. Vid tillämpning av metoden för egna skattningar skall samma villkor och krav gälla som för den fullständiga metoden för finansiella säkerheter.

| 6. | Nettopositionen för varje slag av säkerhet eller råvara skall beräknas genom att ifrån det totala värdet av de värdepapper eller råvaror av det berörda slaget som lånats ut, sålts eller tillhandahållits enligt ramavtalet om nettning dra det totala värdet av de värdepapper eller råvaror av det berörda slaget som lånats, köpts eller tagits emot enligt avtalet. |
| --- | --- |

6.

Nettopositionen för varje slag av säkerhet eller råvara skall beräknas genom att ifrån det totala värdet av de värdepapper eller råvaror av det berörda slaget som lånats ut, sålts eller tillhandahållits enligt ramavtalet om nettning dra det totala värdet av de värdepapper eller råvaror av det berörda slaget som lånats, köpts eller tagits emot enligt avtalet.

| 7. | I punkt 6 avses med ”slag av säkerhet” värdepapper som har emitterats av samma enhet, har samma emissionsdatum, löptid, villkor och bestämmelser och samma avvecklingsperioder som de som anges i punkterna 34–59. |
| --- | --- |

7.

I punkt 6 avses med ”slag av säkerhet” värdepapper som har emitterats av samma enhet, har samma emissionsdatum, löptid, villkor och bestämmelser och samma avvecklingsperioder som de som anges i punkterna 34–59.

| 8. | Nettopositionen i varje annan valuta än avvecklingsvalutan för ramavtalet om nettning, skall beräknas genom att från det totala värdet av de värdepapper som är noterade i den valutan, som lånats ut, sålts eller tillhandahållits enligt ramavtalet om nettning och det belopp i kontanter i den valutan, som lånats ut eller överförts enligt avtalet dra det totala värdet av de värdepapper som är noterade i den valutan, som har lånats, köpts eller mottagits enligt avtalet och det belopp i kontanter i den valutan, som lånats eller tagits emot enligt avtalet. |
| --- | --- |

8.

Nettopositionen i varje annan valuta än avvecklingsvalutan för ramavtalet om nettning, skall beräknas genom att från det totala värdet av de värdepapper som är noterade i den valutan, som lånats ut, sålts eller tillhandahållits enligt ramavtalet om nettning och det belopp i kontanter i den valutan, som lånats ut eller överförts enligt avtalet dra det totala värdet av de värdepapper som är noterade i den valutan, som har lånats, köpts eller mottagits enligt avtalet och det belopp i kontanter i den valutan, som lånats eller tagits emot enligt avtalet.

| 9. | Den volatilitetsjustering som är lämplig för ett visst slag värdepappers- eller kontantposition skall tillämpas på det absoluta värdet av den positiva eller negativa nettopositionen i värdepapperen av detta slag. |
| --- | --- |

9.

Den volatilitetsjustering som är lämplig för ett visst slag värdepappers- eller kontantposition skall tillämpas på det absoluta värdet av den positiva eller negativa nettopositionen i värdepapperen av detta slag.

| 10. | Valutakursriskens (fx) volatilitetsjustering skall tillämpas på den positiva eller negativa nettopositionen i varje annan valuta än avvecklingsvalutan för ramavtalet om nettning. |
| --- | --- |

10.

Valutakursriskens (fx) volatilitetsjustering skall tillämpas på den positiva eller negativa nettopositionen i varje annan valuta än avvecklingsvalutan för ramavtalet om nettning.

| 11. | E* skall beräknas enligt följande formel:
  E* = max {0, [(Σ(E) - Σ(C)) + Σ(|nettoposition i varje säkerhet| × Hsec) + (Σ|Efx| × Hfx)]}
  Om riskvägda exponeringsbelopp beräknas enligt artiklarna 78–83 är E exponeringsvärdet för varje separat exponering enligt avtalet som skulle gälla i avsaknad av kreditriskskydd.
  Om riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp beräknas enligt artiklarna 84–89 är E exponeringsvärdet för varje separat exponering enligt avtalet som skulle gälla i avsaknad av kreditriskskydd.
  C är värdet på lånade, köpta eller mottagna värdepapper eller råvaror, eller värdet på lånade eller mottagna kontanter avseende varje sådan exponering.
  Σ(E) är summan av alla E:n enligt avtalet.
  Σ(C) är summan av alla C:n enligt avtalet.
  Efx är den nettoposition (positiv eller negativ) i en viss valuta, annan än avtalets avvecklingsvaluta, som beräknats enligt punkt 8.
  Hsec är den volatilitetsjustering som är lämplig för en viss typ av säkerhet.
  Hfx är volatilitetsjusteringen för valutakursen.
  E* är det fullständigt justerade exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

11.

E* skall beräknas enligt följande formel:

E* = max {0, [(Σ(E) - Σ(C)) + Σ(|nettoposition i varje säkerhet| × Hsec) + (Σ|Efx| × Hfx)]}

Om riskvägda exponeringsbelopp beräknas enligt artiklarna 78–83 är E exponeringsvärdet för varje separat exponering enligt avtalet som skulle gälla i avsaknad av kreditriskskydd.

Om riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp beräknas enligt artiklarna 84–89 är E exponeringsvärdet för varje separat exponering enligt avtalet som skulle gälla i avsaknad av kreditriskskydd.

C är värdet på lånade, köpta eller mottagna värdepapper eller råvaror, eller värdet på lånade eller mottagna kontanter avseende varje sådan exponering.

Σ(E) är summan av alla E:n enligt avtalet.

Σ(C) är summan av alla C:n enligt avtalet.

Efx är den nettoposition (positiv eller negativ) i en viss valuta, annan än avtalets avvecklingsvaluta, som beräknats enligt punkt 8.

Hsec är den volatilitetsjustering som är lämplig för en viss typ av säkerhet.

Hfx är volatilitetsjusteringen för valutakursen.

E* är det fullständigt justerade exponeringsvärdet.

b)   Enligt metoden som baseras på egna modeller

| 12. | Som ett alternativ till metoderna för schabloniserad volatilitetsjustering eller egna skattningar av volatilitetsjusteringar för beräkning av fullständigt justerat exponeringsvärde (E*) till följd av ett godtagbart ramavtal om nettning som täcker repor, värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner än derivattransaktioner får kreditinstituten använda en metod baserad på egna modeller som beaktar korrelationseffekterna mellan värdepapperspositioner som omfattas av ramavtalet om nettning samt de berörda instrumentens likviditet. De egna modeller som används inom denna metod skall tillhandahålla skattningar av den eventuella värdeförändringen när det gäller det exponeringsbelopp som är utan säkerhet (ΣE - ΣC). Med de behöriga myndigheternas godkännande får kreditinstitut också använda egna modeller för marginallån om dessa lån omfattas av ett bilateralt ramavtal om nettning som uppfyller kraven i del 7 i bilaga III. |
| --- | --- |

12.

Som ett alternativ till metoderna för schabloniserad volatilitetsjustering eller egna skattningar av volatilitetsjusteringar för beräkning av fullständigt justerat exponeringsvärde (E*) till följd av ett godtagbart ramavtal om nettning som täcker repor, värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner än derivattransaktioner får kreditinstituten använda en metod baserad på egna modeller som beaktar korrelationseffekterna mellan värdepapperspositioner som omfattas av ramavtalet om nettning samt de berörda instrumentens likviditet. De egna modeller som används inom denna metod skall tillhandahålla skattningar av den eventuella värdeförändringen när det gäller det exponeringsbelopp som är utan säkerhet (ΣE - ΣC). Med de behöriga myndigheternas godkännande får kreditinstitut också använda egna modeller för marginallån om dessa lån omfattas av ett bilateralt ramavtal om nettning som uppfyller kraven i del 7 i bilaga III.

| 13. | Ett kreditinstitut får välja att använda en metod som är baserad på egna modeller oberoende av vilket val det har gjort mellan artiklarna 78–83 och artiklarna 84–89 för beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp. Om ett kreditinstitut väljer att använda en metod som är baserad på egna modeller måste denna dock användas för alla motparter och värdepapper, med undantag för mindre väsentliga portföljer där det får använda metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden för egna skattningar av volatilitetsjusteringar som anges i punkterna 5–11. |
| --- | --- |

13.

Ett kreditinstitut får välja att använda en metod som är baserad på egna modeller oberoende av vilket val det har gjort mellan artiklarna 78–83 och artiklarna 84–89 för beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp. Om ett kreditinstitut väljer att använda en metod som är baserad på egna modeller måste denna dock användas för alla motparter och värdepapper, med undantag för mindre väsentliga portföljer där det får använda metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden för egna skattningar av volatilitetsjusteringar som anges i punkterna 5–11.

| 14. | Metoden som är baserad på egna modeller kan utnyttjas av kreditinstitut som har fått godkännande för en intern riskhanteringsmodell enligt bilaga V till direktiv 2006.../EG. |
| --- | --- |

14.

Metoden som är baserad på egna modeller kan utnyttjas av kreditinstitut som har fått godkännande för en intern riskhanteringsmodell enligt bilaga V till direktiv 2006.../EG.

| 15. | Kreditinstitut som inte har fått tillsynsmyndighetens godkännande att använda en sådan modell enligt direktiv 2006.../EG får ansöka hos den behöriga myndigheten om godkännande av en intern riskhanteringsmodell vid tillämpningen av punkterna 12–21. |
| --- | --- |

15.

Kreditinstitut som inte har fått tillsynsmyndighetens godkännande att använda en sådan modell enligt direktiv 2006.../EG får ansöka hos den behöriga myndigheten om godkännande av en intern riskhanteringsmodell vid tillämpningen av punkterna 12–21.

| 16. | Den behöriga myndigheten skall bara ge sitt godkännande om den är övertygad om att kreditinstitutets system för hantering av risker till följd av transaktioner som täcks av ramavtalet om nettning är sunt och genomförs med integritet, och att i synnerhet följande kvalitativa normer är uppfyllda:






  a) | Den interna riskberäkningsmodell som används för beräkning av transaktionernas potentiella prisvolatilitet skall vara väl integrerad i kreditinstitutets dagliga riskhanteringsprocess och utgöra grunden för rapportering om institutets riskexponering till institutets högsta ledning. |
| --- | --- | --- |

16.

Den behöriga myndigheten skall bara ge sitt godkännande om den är övertygad om att kreditinstitutets system för hantering av risker till följd av transaktioner som täcks av ramavtalet om nettning är sunt och genomförs med integritet, och att i synnerhet följande kvalitativa normer är uppfyllda:

a)

Den interna riskberäkningsmodell som används för beräkning av transaktionernas potentiella prisvolatilitet skall vara väl integrerad i kreditinstitutets dagliga riskhanteringsprocess och utgöra grunden för rapportering om institutets riskexponering till institutets högsta ledning.

| b) | Kreditinstitutet skall ha en enhet för riskkontroll som är fristående från de enheter som bedriver handel och som rapporterar direkt till institutets högsta ledning. Enheten skall vara ansvarig för att utforma och genomföra kreditinstitutets riskhanteringssystem. Den skall utarbeta och analysera dagliga rapporter om resultaten av riskberäkningsmodellen och om lämpliga åtgärder som skall vidtas avseende positionslimiter. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet skall ha en enhet för riskkontroll som är fristående från de enheter som bedriver handel och som rapporterar direkt till institutets högsta ledning. Enheten skall vara ansvarig för att utforma och genomföra kreditinstitutets riskhanteringssystem. Den skall utarbeta och analysera dagliga rapporter om resultaten av riskberäkningsmodellen och om lämpliga åtgärder som skall vidtas avseende positionslimiter.

| c) | De dagliga rapporter som utarbetas av riskkontrollenheten skall ses över på en ledningsnivå som har tillräckliga befogenheter för att kunna genomdriva minskningar såväl i de positioner som tas som i institutets totala riskexponering. |
| --- | --- |

c)

De dagliga rapporter som utarbetas av riskkontrollenheten skall ses över på en ledningsnivå som har tillräckliga befogenheter för att kunna genomdriva minskningar såväl i de positioner som tas som i institutets totala riskexponering.

| d) | Kreditinstitutet skall i riskkontrollenheten ha tillräckligt många anställda med erfarenhet av användning av avancerade modeller. |
| --- | --- |

d)

Kreditinstitutet skall i riskkontrollenheten ha tillräckligt många anställda med erfarenhet av användning av avancerade modeller.

| e) | Kreditinstitutet skall ha fastställt förfaranden för övervakning och säkerställt efterlevnaden av skriftligt fastlagda interna riktlinjer och kontroller avseende riskmätningssystemets funktion i dess helhet. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstitutet skall ha fastställt förfaranden för övervakning och säkerställt efterlevnaden av skriftligt fastlagda interna riktlinjer och kontroller avseende riskmätningssystemets funktion i dess helhet.

| f) | Kreditinstitutets modeller skall ha visat sig ge en rimlig grad av noggrannhet i riskmätning genom utfallstest av resultaten, vilket kan styrkas för uppgifter omfattande minst ett år. |
| --- | --- |

f)

Kreditinstitutets modeller skall ha visat sig ge en rimlig grad av noggrannhet i riskmätning genom utfallstest av resultaten, vilket kan styrkas för uppgifter omfattande minst ett år.

| g) | Kreditinstitutet skall återkommande genomföra rigorösa stresstester och resultaten därav skall ses över av högsta ledningen och återspeglas i de riktlinjer och limiter som den fastställer. |
| --- | --- |

g)

Kreditinstitutet skall återkommande genomföra rigorösa stresstester och resultaten därav skall ses över av högsta ledningen och återspeglas i de riktlinjer och limiter som den fastställer.

| h) | Kreditinstitutet skall, som ett led i sin regelbundna internrevision, genomföra en oberoende översyn av sitt riskberäkningssystem. Denna översyn skall inbegripa både de enheter som bedriver handel och den oberoende riskkontrollenhetens verksamhet. |
| --- | --- |

h)

Kreditinstitutet skall, som ett led i sin regelbundna internrevision, genomföra en oberoende översyn av sitt riskberäkningssystem. Denna översyn skall inbegripa både de enheter som bedriver handel och den oberoende riskkontrollenhetens verksamhet.

| i) | Kreditinstitutet skall minst en gång om året se över sitt riskhanteringssystem. |
| --- | --- |

i)

Kreditinstitutet skall minst en gång om året se över sitt riskhanteringssystem.

| j) | Den egna modellen skall uppfylla kraven i punkterna 40–42 i del 6 i bilaga III. |
| --- | --- |

j)

Den egna modellen skall uppfylla kraven i punkterna 40–42 i del 6 i bilaga III.

| 17. | Följande minimikrav skall gälla vid beräkning av potentiell värdeförändring:






  a) | Åtminstone daglig beräkning av potentiell värdeförändring. |
| --- | --- | --- |

17.

Följande minimikrav skall gälla vid beräkning av potentiell värdeförändring:

a)

Åtminstone daglig beräkning av potentiell värdeförändring.

| b) | Ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall. |
| --- | --- |

b)

Ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall.

| c) | En avvecklingsperiod motsvarande fem dagar, utom när det gäller andra transaktioner än värdepappersrepor eller värdepapperslån där en avvecklingsperiod motsvarande tio dagar skall tillämpas. |
| --- | --- |

c)

En avvecklingsperiod motsvarande fem dagar, utom när det gäller andra transaktioner än värdepappersrepor eller värdepapperslån där en avvecklingsperiod motsvarande tio dagar skall tillämpas.

| d) | En faktisk historisk observationsperiod på minst ett år utom då en kortare observationsperiod är motiverad på grund av en betydande ökning av prisvolatiliteten. |
| --- | --- |

d)

En faktisk historisk observationsperiod på minst ett år utom då en kortare observationsperiod är motiverad på grund av en betydande ökning av prisvolatiliteten.

| e) | Uppdatering av dataunderlaget var tredje månad. |
| --- | --- |

e)

Uppdatering av dataunderlaget var tredje månad.

| 18. | De behöriga myndigheterna skall kräva att den interna riskhanteringsmodellen beaktar ett tillräckligt antal riskfaktorer för att fånga in alla väsentliga prisrisker. |
| --- | --- |

18.

De behöriga myndigheterna skall kräva att den interna riskhanteringsmodellen beaktar ett tillräckligt antal riskfaktorer för att fånga in alla väsentliga prisrisker.

| 19. | De behöriga myndigheterna får tillåta kreditinstitut att använda empiriska korrelationer inom riskkategorier och mellan olika riskkategorier om de är övertygade om att institutets system för att mäta korrelationer är sunt och genomförs med integritet. |
| --- | --- |

19.

De behöriga myndigheterna får tillåta kreditinstitut att använda empiriska korrelationer inom riskkategorier och mellan olika riskkategorier om de är övertygade om att institutets system för att mäta korrelationer är sunt och genomförs med integritet.

| 20. | Det fullständigt justerade exponeringsvärdet (E*) för kreditinstitut som tillämpar metoden som är baserad på egna modeller skall beräknas enligt följande formel:
  E* = maximalt {0, [(ΣE - ΣC) + (resultat för VaR av den egna modellen)]}
  Om riskvägda exponeringsbelopp beräknas enligt artiklarna 78–83 är E exponeringsvärdet för varje separat exponering enligt avtalet som skulle gälla i avsaknad av kreditriskskydd.
  Om riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp beräknas enligt artiklarna 84–89 är E exponeringsvärdet för varje separat exponering enligt avtalet som skulle gälla i avsaknad av kreditriskskydd.
  C är det nuvarande värdet av lånade, köpta eller mottagna värdepapper eller värdet av lånade eller mottagna kontanter avseende varje sådan exponering.
  Σ(E) är summan av alla E:n enligt avtalet.
  Σ(C) är summan av alla C:n enligt avtalet. |
| --- | --- |

20.

Det fullständigt justerade exponeringsvärdet (E*) för kreditinstitut som tillämpar metoden som är baserad på egna modeller skall beräknas enligt följande formel:

E* = maximalt {0, [(ΣE - ΣC) + (resultat för VaR av den egna modellen)]}

Om riskvägda exponeringsbelopp beräknas enligt artiklarna 78–83 är E exponeringsvärdet för varje separat exponering enligt avtalet som skulle gälla i avsaknad av kreditriskskydd.

Om riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp beräknas enligt artiklarna 84–89 är E exponeringsvärdet för varje separat exponering enligt avtalet som skulle gälla i avsaknad av kreditriskskydd.

C är det nuvarande värdet av lånade, köpta eller mottagna värdepapper eller värdet av lånade eller mottagna kontanter avseende varje sådan exponering.

Σ(E) är summan av alla E:n enligt avtalet.

Σ(C) är summan av alla C:n enligt avtalet.

| 21. | När kreditinstituten beräknar riskvägda exponeringsbelopp med hjälp av egna modeller skall de använda modellens resultat från föregående bankdag. |
| --- | --- |

21.

När kreditinstituten beräknar riskvägda exponeringsbelopp med hjälp av egna modeller skall de använda modellens resultat från föregående bankdag.

1.3.2   Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp för repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadstransaktioner som täcks genom ramavtal om nettning

Schablonmetoden

| 22. | E* beräknat enligt punkterna 5–21 skall antas som exponeringsvärdet för exponeringen mot motparten till följd av de transaktioner som omfattas av ramavtalet om nettning enligt vad som avses i artikel 80. |
| --- | --- |

22.

E* beräknat enligt punkterna 5–21 skall antas som exponeringsvärdet för exponeringen mot motparten till följd av de transaktioner som omfattas av ramavtalet om nettning enligt vad som avses i artikel 80.

Internmetoden

| 23. | E* beräknat enligt punkterna 5–21 skall antas som exponeringsvärdet för exponeringen mot motparten till följd av de transaktioner som omfattas av ramavtalet om nettning enligt vad som avses i bilaga VII. |
| --- | --- |

23.

E* beräknat enligt punkterna 5–21 skall antas som exponeringsvärdet för exponeringen mot motparten till följd av de transaktioner som omfattas av ramavtalet om nettning enligt vad som avses i bilaga VII.

1.4   Finansiella säkerheter

1.4.1   Förenklad metod för finansiella säkerheter

| 24. | Den förenklade metoden för finansiella säkerheter får bara användas om riskvägda exponeringsbelopp beräknas enligt artiklarna 78–83. Ett kreditinstitut får inte använda både den förenklade och den fullständiga metoden för finansiella säkerheter |
| --- | --- |

24.

Den förenklade metoden för finansiella säkerheter får bara användas om riskvägda exponeringsbelopp beräknas enligt artiklarna 78–83. Ett kreditinstitut får inte använda både den förenklade och den fullständiga metoden för finansiella säkerheter

Värdering

| 25. | Enligt denna metod skall erkända finansiella säkerheter åsättas ett värde som motsvarar deras marknadsvärde som fastställts enligt punkt 6 i del 2. |
| --- | --- |

25.

Enligt denna metod skall erkända finansiella säkerheter åsättas ett värde som motsvarar deras marknadsvärde som fastställts enligt punkt 6 i del 2.

Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp

| 26. | Den riskvikt som skulle gälla enligt artiklarna 78–83, om långivaren vore direkt exponerad mot säkerhetsinstrumentet, skall gälla för den andel fordringar där säkerhet ställts genom marknadsvärdet på en erkänd säkerhet. Riskvikten avseende den andel där säkerhet ställts skall vara minst 20 %, förutom när det gäller de fall som anges i punkterna 27–29. Resten av exponeringen skall åsättas den riskvikt som skulle vara tillämplig på en exponering utan säkerhet mot motparten enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

26.

Den riskvikt som skulle gälla enligt artiklarna 78–83, om långivaren vore direkt exponerad mot säkerhetsinstrumentet, skall gälla för den andel fordringar där säkerhet ställts genom marknadsvärdet på en erkänd säkerhet. Riskvikten avseende den andel där säkerhet ställts skall vara minst 20 %, förutom när det gäller de fall som anges i punkterna 27–29. Resten av exponeringen skall åsättas den riskvikt som skulle vara tillämplig på en exponering utan säkerhet mot motparten enligt artiklarna 78–83.

Repor samt värdepappers- och råvarulån

| 27. | 0 % riskvikt skall åsättas den andel av exponeringen där säkerhet ställts och som uppstår till följd av transaktioner som uppfyller kriterierna i punkterna 58 och 59. Om motparten i transaktionen inte är en central marknadsaktör skall 10 % riskvikt åsättas. |
| --- | --- |

27.

0 % riskvikt skall åsättas den andel av exponeringen där säkerhet ställts och som uppstår till följd av transaktioner som uppfyller kriterierna i punkterna 58 och 59. Om motparten i transaktionen inte är en central marknadsaktör skall 10 % riskvikt åsättas.

Transaktioner med OTC-derivat som marknadsvärderas dagligen

| 28. | 0 % riskvikt skall, i den utsträckning som säkerhet ställts, åsättas de exponeringsvärden som fastställts enligt bilaga III för de derivatinstrument som anges i bilaga IV, som marknadsvärderas dagligen och för vilka säkerhet ställts i form av kontanter eller kontantliknande instrument om det inte förekommer någon valutaobalans. 10 % riskvikt skall i den utsträckning som säkerhet ställts åsättas exponeringsvärden för sådana transaktioner där säkerhet ställts genom räntebärande värdepapper som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker och som åsätts 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83.
  Vid tillämpning av denna punkt skall ”räntebärande värdepapper som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker” anses innefatta följande:






  a) | Räntebärande värdepapper som emitterats av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter vars exponeringar behandlas som exponeringar mot den nationella regering inom vars territorium de är etablerade enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- | --- |

28.

0 % riskvikt skall, i den utsträckning som säkerhet ställts, åsättas de exponeringsvärden som fastställts enligt bilaga III för de derivatinstrument som anges i bilaga IV, som marknadsvärderas dagligen och för vilka säkerhet ställts i form av kontanter eller kontantliknande instrument om det inte förekommer någon valutaobalans. 10 % riskvikt skall i den utsträckning som säkerhet ställts åsättas exponeringsvärden för sådana transaktioner där säkerhet ställts genom räntebärande värdepapper som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker och som åsätts 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83.

Vid tillämpning av denna punkt skall ”räntebärande värdepapper som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker” anses innefatta följande:

a)

Räntebärande värdepapper som emitterats av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter vars exponeringar behandlas som exponeringar mot den nationella regering inom vars territorium de är etablerade enligt artiklarna 78–83.

| b) | Räntebärande värdepapper som emitterats av multilaterala utvecklingsbanker som åsätts 0 % riskvikt enligt eller i kraft av artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

b)

Räntebärande värdepapper som emitterats av multilaterala utvecklingsbanker som åsätts 0 % riskvikt enligt eller i kraft av artiklarna 78–83.

| c) | Räntebärande värdepapper som emitterats av internationella organisationer som åsätts 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

c)

Räntebärande värdepapper som emitterats av internationella organisationer som åsätts 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83.

Övriga transaktioner

| 29. | 0 % riskvikt får åsättas om exponeringen och säkerheten är noterade i samma valuta och ett av följande villkor är uppfyllda:






  a) | Säkerheten är banktillgodohavanden eller ett kontantliknande instrument. |
| --- | --- | --- |

29.

0 % riskvikt får åsättas om exponeringen och säkerheten är noterade i samma valuta och ett av följande villkor är uppfyllda:

a)

Säkerheten är banktillgodohavanden eller ett kontantliknande instrument.

| b) | Säkerheten är i form av räntebärande värdepapper som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker som är berättigade till 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83 och dess marknadsvärde har diskonterats med 20 %. |
| --- | --- |

b)

Säkerheten är i form av räntebärande värdepapper som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker som är berättigade till 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83 och dess marknadsvärde har diskonterats med 20 %.

Vid tillämpning av denna punkt skall ”räntebärande värdepapper som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker” innefatta sådana värdepapper som anges i punkt 28.

1.4.2   Fullständig metod för finansiella säkerheter

| 30. | När det gäller värdering av finansiell säkerhet vid tillämpning av den fullständiga metoden för finansiella säkerheter skall ”volatilitetsjusteringar” tillämpas på säkerhetens marknadsvärde, enligt vad som anges i punkterna 34–59 nedan, för att beakta prisvolatiliteten. |
| --- | --- |

30.

När det gäller värdering av finansiell säkerhet vid tillämpning av den fullständiga metoden för finansiella säkerheter skall ”volatilitetsjusteringar” tillämpas på säkerhetens marknadsvärde, enligt vad som anges i punkterna 34–59 nedan, för att beakta prisvolatiliteten.

| 31. | Med undantag av hantering av valutaobalanser när det gäller sådana transaktioner med OTC-derivat som avses i punkt 32, skall om säkerheten är noterad i en valuta som skiljer sig från den valuta i vilken den underliggande exponeringen är noterad, en justering som visar valutavolatiliteten läggas till den volatilitetsjustering som är tillämplig för säkerheten enligt vad som anges i punkterna 34–59. |
| --- | --- |

31.

Med undantag av hantering av valutaobalanser när det gäller sådana transaktioner med OTC-derivat som avses i punkt 32, skall om säkerheten är noterad i en valuta som skiljer sig från den valuta i vilken den underliggande exponeringen är noterad, en justering som visar valutavolatiliteten läggas till den volatilitetsjustering som är tillämplig för säkerheten enligt vad som anges i punkterna 34–59.

| 32. | När det gäller transaktioner med OTC-derivat där säkerhet ställts genom nettningsöverenskommelser som erkänts av de behöriga myndigheterna enligt bilaga III skall en volatilitetsjustering som avspeglar valutavolatiliteten tillämpas om det föreligger en obalans mellan den valuta som säkerheten är noterad i och avvecklingsvalutan. Även i de fall där flera valutor berörs av de transaktioner som täcks genom nettningsöverenskommelsen skall endast en volatilitetsjustering tillämpas. |
| --- | --- |

32.

När det gäller transaktioner med OTC-derivat där säkerhet ställts genom nettningsöverenskommelser som erkänts av de behöriga myndigheterna enligt bilaga III skall en volatilitetsjustering som avspeglar valutavolatiliteten tillämpas om det föreligger en obalans mellan den valuta som säkerheten är noterad i och avvecklingsvalutan. Även i de fall där flera valutor berörs av de transaktioner som täcks genom nettningsöverenskommelsen skall endast en volatilitetsjustering tillämpas.

a)   Beräkning av justerade värden

| 33. | Det volatilitetsjusterade värdet på säkerheten skall beräknas enligt följande när det gäller alla transaktioner, utom de transaktioner som omfattas av erkända ramavtal om nettning på vilka bestämmelserna i punkterna 5–23 är tillämpliga:
  CVA = C × (1-HC-HFX)
  Exponeringens volatilitetsjusterade värde skall beräknas enligt följande:
  EVA = E × (1+HE), och när det gäller transaktioner med OTC derivat: EVA = E.
  Exponeringens fullständigt justerade värde både med hänsyn till volatilitet och säkerhetens riskreducerande effekter beräknas enligt följande:
  E* = max {0, [EVA - CVAM]}
  där
  E är exponeringsvärdet fastställt enligt artiklarna 78–83 eller artiklarna 84–89 om exponeringen inte är täckt av någon säkerhet. För detta ändamål skall för kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 exponeringsvärdet för poster utanför balansräkningen som tas upp i bilaga II vara lika med 100 % i stället för de procentandelar som anges i artikel 78.1 och för kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 84–89 skall exponeringsvärdet för de poster som tas upp i punkterna 9–11 i del 3 i bilaga VII beräknas med användning av konverteringsfaktor 100 % i stället för de konverteringsfaktorer eller procentandelar som anges i dessa punkter.
  EVA är det volatilitetsjusterade exponeringsbeloppet.
  CVA är säkerhetens volatilitetsjusterade värde.
  CVAM är CVA som justerats ytterligare med hänsyn till eventuell löptidsobalans enligt bestämmelserna i del 4.
  HE är den lämpliga volatilitetsjusteringen för exponeringen (E), beräknad enligt punkterna 34–59.
  HC är den lämpliga volatilitetsjusteringen för säkerheten, beräknad enligt punkterna 34–59.
  HFX är den lämpliga volatilitetsjusteringen för valutaobalans, beräknad enligt punkterna 34–59.
  E* är det fullständigt justerade exponeringsvärdet med hänsyn till volatilitet och säkerhetens riskreducerande effekter. |
| --- | --- |

33.

Det volatilitetsjusterade värdet på säkerheten skall beräknas enligt följande när det gäller alla transaktioner, utom de transaktioner som omfattas av erkända ramavtal om nettning på vilka bestämmelserna i punkterna 5–23 är tillämpliga:

CVA = C × (1-HC-HFX)

Exponeringens volatilitetsjusterade värde skall beräknas enligt följande:

EVA = E × (1+HE), och när det gäller transaktioner med OTC derivat: EVA = E.

Exponeringens fullständigt justerade värde både med hänsyn till volatilitet och säkerhetens riskreducerande effekter beräknas enligt följande:

E* = max {0, [EVA - CVAM]}

där

E är exponeringsvärdet fastställt enligt artiklarna 78–83 eller artiklarna 84–89 om exponeringen inte är täckt av någon säkerhet. För detta ändamål skall för kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 exponeringsvärdet för poster utanför balansräkningen som tas upp i bilaga II vara lika med 100 % i stället för de procentandelar som anges i artikel 78.1 och för kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 84–89 skall exponeringsvärdet för de poster som tas upp i punkterna 9–11 i del 3 i bilaga VII beräknas med användning av konverteringsfaktor 100 % i stället för de konverteringsfaktorer eller procentandelar som anges i dessa punkter.

EVA är det volatilitetsjusterade exponeringsbeloppet.

CVA är säkerhetens volatilitetsjusterade värde.

CVAM är CVA som justerats ytterligare med hänsyn till eventuell löptidsobalans enligt bestämmelserna i del 4.

HE är den lämpliga volatilitetsjusteringen för exponeringen (E), beräknad enligt punkterna 34–59.

HC är den lämpliga volatilitetsjusteringen för säkerheten, beräknad enligt punkterna 34–59.

HFX är den lämpliga volatilitetsjusteringen för valutaobalans, beräknad enligt punkterna 34–59.

E* är det fullständigt justerade exponeringsvärdet med hänsyn till volatilitet och säkerhetens riskreducerande effekter.

b)   Beräkning av de volatilitetsjusteringar som skall tillämpas

| 34. | Volatilitetsjusteringar kan beräknas på två sätt: enligt metoden med schabloniserade volatilitetsjusteringar eller enligt metoden med egna skattningar av volatilitetsjusteringar (metoden med egna skattningar). |
| --- | --- |

34.

Volatilitetsjusteringar kan beräknas på två sätt: enligt metoden med schabloniserade volatilitetsjusteringar eller enligt metoden med egna skattningar av volatilitetsjusteringar (metoden med egna skattningar).

| 35. | Ett kreditinstitut kan välja metoden med schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden med egna skattningar oberoende av om institutet har valt artiklarna 78–83 eller artiklarna 84–89 för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp. Om kreditinstitutet vill använda metoden med egna skattningar måste det tillämpa denna metod på alla slags instrument, med undantag för mindre väsentliga portföljer där de får använda metoden med schabloniserade volatilitetsjusteringar.
  Om säkerheten består av ett antal erkända poster skall volatilitetsjusteringen vara , där ai är en posts andel av en säkerhet som helhet och Hi är den volatilitetsjustering som är tillämplig för denna post. |
| --- | --- |

35.

Ett kreditinstitut kan välja metoden med schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden med egna skattningar oberoende av om institutet har valt artiklarna 78–83 eller artiklarna 84–89 för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp. Om kreditinstitutet vill använda metoden med egna skattningar måste det tillämpa denna metod på alla slags instrument, med undantag för mindre väsentliga portföljer där de får använda metoden med schabloniserade volatilitetsjusteringar.

Om säkerheten består av ett antal erkända poster skall volatilitetsjusteringen vara Formula, där ai är en posts andel av en säkerhet som helhet och Hi är den volatilitetsjustering som är tillämplig för denna post.

i)   Schabloniserade volatilitetsjusteringar

| 36. | I tabellerna 1–4 anges de volatilitetsjusteringar som skall tillämpas enligt metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar (under förutsättning att dessa uppdateras dagligen). |
| --- | --- |

36.

I tabellerna 1–4 anges de volatilitetsjusteringar som skall tillämpas enligt metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar (under förutsättning att dessa uppdateras dagligen).

VOLATILITETSJUSTERINGAR

Tabell 1

| Kreditkvalitetsskala till vilken kreditklassificeringen av räntebärande värdepapper är knuten | Återstående löptid | Volatilitetsjusteringar för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som beskrivs i punkt 7 b i del 1 | Volatilitetsjusteringar för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som beskrivs i punkt 7 c och d i del 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 20 dagars avvecklingsperiod (i %) | 10 dagars avvecklingsperiod (i %) | 5 dagars avvecklingsperiod (i %) | 20 dagars avvecklingsperiod (i %) | 10 dagars avvecklingsperiod (i %) | 5 dagars avvecklingsperiod (i %) |
| 1 | ≤ 1 år | 0,707 | 0.5 | 0,354 | 1,414 | 1 | 0,707 |
| | >1 ≤ 5 år | 2,828 | 2 | 1,414 | 5,657 | 4 | 2,828 |
| | >5 år | 5,657 | 4 | 2,828 | 11,314 | 8 | 5,657 |
| 2-3 | ≤ 1 år | 1,414 | 1 | 0,707 | 2,828 | 2 | 1,414 |
| | >1 ≤ 5 år | 4,243 | 3 | 2,121 | 8,485 | 6 | 4,243 |
| | >5 år | 8,485 | 6 | 4,243 | 16,971 | 12 | 8,485 |
| 4 | ≤ 1 år | 21,213 | 15 | 10,607 | e.t. | e.t. | e.t. |
| | >1 ≤ 5 år | 21,213 | 15 | 10,607 | e.t. | e.t. | e.t. |
| | >5 år | 21,213 | 15 | 10,607 | e.t. | e.t. | e.t. |

Kreditkvalitetsskala till vilken kreditklassificeringen av räntebärande värdepapper är knuten

Återstående löptid

Volatilitetsjusteringar för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som beskrivs i punkt 7 b i del 1

Volatilitetsjusteringar för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som beskrivs i punkt 7 c och d i del 1

20 dagars avvecklingsperiod (i %)

10 dagars avvecklingsperiod (i %)

5 dagars avvecklingsperiod (i %)

20 dagars avvecklingsperiod (i %)

10 dagars avvecklingsperiod (i %)

5 dagars avvecklingsperiod (i %)

1

≤ 1 år

0,707

0.5

0,354

1,414

1

0,707

>1 ≤ 5 år

2,828

2

1,414

5,657

4

2,828

>5 år

5,657

4

2,828

11,314

8

5,657

2-3

≤ 1 år

1,414

1

0,707

2,828

2

1,414

>1 ≤ 5 år

4,243

3

2,121

8,485

6

4,243

>5 år

8,485

6

4,243

16,971

12

8,485

4

≤ 1 år

21,213

15

10,607

e.t.

e.t.

e.t.

>1 ≤ 5 år

21,213

15

10,607

e.t.

e.t.

e.t.

>5 år

21,213

15

10,607

e.t.

e.t.

e.t.

Tabell 2

| Kreditkvalitetsskala till vilken kreditklassificeringen av kortfristiga räntebärande värdepapper är knuten | Volatilitetsjusteringar för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som beskrivs i punkt 7 b i del 1 med kortfristiga kreditklassificeringar | Volatilitetsjusteringar för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som beskrivs i punkt 7 c och d i del 1 med kortfristiga kreditklassificeringar |
| --- | --- | --- |
| | 20 dagars avvecklingsperiod (i %) | 10 dagars avvecklingsperiod (i %) | 5 dagars avvecklingsperiod (i %) | 20 dagars avvecklingsperiod (i %) | 10 dagars avvecklingsperiod (i %) | 5 dagars avvecklingsperiod (i %) |
| 1 | 0,707 | 0,5 | 0,354 | 1,414 | 1 | 0,707 |
| 2-3 | 1,414 | 1 | 0,707 | 2,828 | 2 | 1,414 |

Kreditkvalitetsskala till vilken kreditklassificeringen av kortfristiga räntebärande värdepapper är knuten

Volatilitetsjusteringar för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som beskrivs i punkt 7 b i del 1 med kortfristiga kreditklassificeringar

Volatilitetsjusteringar för räntebärande värdepapper som emitterats av enheter som beskrivs i punkt 7 c och d i del 1 med kortfristiga kreditklassificeringar

20 dagars avvecklingsperiod (i %)

10 dagars avvecklingsperiod (i %)

5 dagars avvecklingsperiod (i %)

20 dagars avvecklingsperiod (i %)

10 dagars avvecklingsperiod (i %)

5 dagars avvecklingsperiod (i %)

1

0,707

0,5

0,354

1,414

1

0,707

2-3

1,414

1

0,707

2,828

2

1,414

Tabell 3

| Övriga slag av säkerheter och exponeringar |
| --- |
| | 20 dagars avvecklingsperiod (i %) | 10 dagars avvecklingsperiod (i %) | 5 dagars avvecklingsperiod (i %) |
| Aktier eller konvertibla obligationer som ingår i ett centralt index | 21,213 | 15 | 10,607 |
| Övriga aktier eller konvertibla obligationer som är noterade på en erkänd börs | 35,355 | 25 | 17,678 |
| Kontanter | 0 | 0 | 0 |
| Guld | 21,213 | 15 | 10,607 |

Övriga slag av säkerheter och exponeringar

20 dagars avvecklingsperiod (i %)

10 dagars avvecklingsperiod (i %)

5 dagars avvecklingsperiod (i %)

Aktier eller konvertibla obligationer som ingår i ett centralt index

21,213

15

10,607

Övriga aktier eller konvertibla obligationer som är noterade på en erkänd börs

35,355

25

17,678

Kontanter

0

0

0

Guld

21,213

15

10,607

Tabell 4

| Volatilitetsjusteringar för valutaobalans |
| --- |
| 20 dagars avvecklingsperiod (i %) | 10 dagars avvecklingsperiod (i %) | 5 dagars avvecklingsperiod (i %) |
| 11,314 | 8 | 5,657 |

Volatilitetsjusteringar för valutaobalans

20 dagars avvecklingsperiod (i %)

10 dagars avvecklingsperiod (i %)

5 dagars avvecklingsperiod (i %)

11,314

8

5,657

| 37. | När det gäller utlåning mot säkerhet skall avvecklingsperioden vara 20 bankdagar. I fråga om repor (utom i den utsträckning som sådana transaktioner avser överföring av råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till råvaror) och värdepapperslån skall avvecklingsperioden vara 5 bankdagar. När det gäller övriga kapitalmarknadsrelaterade transaktioner skall avvecklingsperioden vara 10 bankdagar. |
| --- | --- |

37.

När det gäller utlåning mot säkerhet skall avvecklingsperioden vara 20 bankdagar. I fråga om repor (utom i den utsträckning som sådana transaktioner avser överföring av råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till råvaror) och värdepapperslån skall avvecklingsperioden vara 5 bankdagar. När det gäller övriga kapitalmarknadsrelaterade transaktioner skall avvecklingsperioden vara 10 bankdagar.

| 38. | I tabellerna 1–4 och punkterna 39–41 är kreditklassificeringen av det räntebärande värdepapperet knuten till det kreditkvalitetssteg som de behöriga myndigheterna fastställt för kreditbetyget enligt artiklarna 78–83. För syftet med denna punkt är även punkt 10 i del 1 tillämplig. |
| --- | --- |

38.

I tabellerna 1–4 och punkterna 39–41 är kreditklassificeringen av det räntebärande värdepapperet knuten till det kreditkvalitetssteg som de behöriga myndigheterna fastställt för kreditbetyget enligt artiklarna 78–83. För syftet med denna punkt är även punkt 10 i del 1 tillämplig.

| 39. | När det gäller ej godtagbara värdepapper eller råvaror som lånats ut eller sålts inom ramen för repor eller värdepapperslån eller råvarulån skall volatilitetsjusteringen vara samma som för aktier som inte ingår i ett centralt index och som är noterade på en erkänd börs. |
| --- | --- |

39.

När det gäller ej godtagbara värdepapper eller råvaror som lånats ut eller sålts inom ramen för repor eller värdepapperslån eller råvarulån skall volatilitetsjusteringen vara samma som för aktier som inte ingår i ett centralt index och som är noterade på en erkänd börs.

| 40. | När det gäller godtagbara andelar i företag för kollektiva investeringar skall volatilitetsjusteringen vara den vägda genomsnittliga volatilitetsjustering som skulle gälla med hänsyn till transaktionens avvecklingsperiod enligt punkt 37 för de tillgångar i vilka fondföretaget har investerat. Om de tillgångar i vilka fondföretaget har investerat inte är kända för kreditinstitutet skall volatilitetsjusteringen vara den högsta volatilitetsjustering som skulle gälla för alla de tillgångar i vilka fondföretaget har rätt att investera. |
| --- | --- |

40.

När det gäller godtagbara andelar i företag för kollektiva investeringar skall volatilitetsjusteringen vara den vägda genomsnittliga volatilitetsjustering som skulle gälla med hänsyn till transaktionens avvecklingsperiod enligt punkt 37 för de tillgångar i vilka fondföretaget har investerat. Om de tillgångar i vilka fondföretaget har investerat inte är kända för kreditinstitutet skall volatilitetsjusteringen vara den högsta volatilitetsjustering som skulle gälla för alla de tillgångar i vilka fondföretaget har rätt att investera.

| 41. | När det gäller ej kreditvärderade räntebärande värdepapper som emitterats av institut och som uppfyller kvalificeringskriterierna i punkt 8 i del 1 skall volatilitetsjusteringarna vara samma som för värdepapper som emitterats av institut eller företag med ett externt kreditbetyg som fastställts motsvara steg 2 eller 3 på kreditkvalitetsskalan. |
| --- | --- |

41.

När det gäller ej kreditvärderade räntebärande värdepapper som emitterats av institut och som uppfyller kvalificeringskriterierna i punkt 8 i del 1 skall volatilitetsjusteringarna vara samma som för värdepapper som emitterats av institut eller företag med ett externt kreditbetyg som fastställts motsvara steg 2 eller 3 på kreditkvalitetsskalan.

ii)   Egna skattningar av volatilitetsjusteringar

| 42. | De behöriga myndigheterna skall tillåta kreditinstitut som uppfyller kraven i punkterna 47–56 att använda egna volatilitetsskattningar för att beräkna de volatilitetsjusteringar som skall tillämpas på säkerheter och exponeringar. |
| --- | --- |

42.

De behöriga myndigheterna skall tillåta kreditinstitut som uppfyller kraven i punkterna 47–56 att använda egna volatilitetsskattningar för att beräkna de volatilitetsjusteringar som skall tillämpas på säkerheter och exponeringar.

| 43. | Om räntebärande värdepapper har ett kreditbetyg från ett erkänt ratinginstitut som motsvarar ”investment grade” eller bättre får de behöriga myndigheterna tillåta kreditinstituten att göra en volatilitetsskattning för varje säkerhetskategori. |
| --- | --- |

43.

Om räntebärande värdepapper har ett kreditbetyg från ett erkänt ratinginstitut som motsvarar ”investment grade” eller bättre får de behöriga myndigheterna tillåta kreditinstituten att göra en volatilitetsskattning för varje säkerhetskategori.

| 44. | När det gäller att fastställa relevanta kategorier skall kreditinstituten beakta kategorin av värdepappersemittent, extern kreditvärdering av värdepapperen, deras återstående löptid och modifierade duration. Volatilitetsskattningarna måste vara representativa för de värdepapper som kreditinstitutet har tagit upp i en kategori. |
| --- | --- |

44.

När det gäller att fastställa relevanta kategorier skall kreditinstituten beakta kategorin av värdepappersemittent, extern kreditvärdering av värdepapperen, deras återstående löptid och modifierade duration. Volatilitetsskattningarna måste vara representativa för de värdepapper som kreditinstitutet har tagit upp i en kategori.

| 45. | När det gäller räntebärande värdepapper som ett ratinginstitut har klassificerat under ”investment grade” gett ett högt kreditbetyg och övriga kvalificerade säkerheter måste volatilitetsjusteringarna beräknas för varje enskild post. |
| --- | --- |

45.

När det gäller räntebärande värdepapper som ett ratinginstitut har klassificerat under ”investment grade” gett ett högt kreditbetyg och övriga kvalificerade säkerheter måste volatilitetsjusteringarna beräknas för varje enskild post.

| 46. | Kreditinstitut som använder metoden med egna skattningar måste skatta säkerhetens volatilitet eller valutaobalansen utan att beakta eventuella korrelationer mellan exponeringen utan säkerhet, säkerheten och/eller valutakurserna. |
| --- | --- |

46.

Kreditinstitut som använder metoden med egna skattningar måste skatta säkerhetens volatilitet eller valutaobalansen utan att beakta eventuella korrelationer mellan exponeringen utan säkerhet, säkerheten och/eller valutakurserna.

Kvantitativa kriterier

| 47. | Vid beräkning av volatilitetsjusteringar skall ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall användas. |
| --- | --- |

47.

Vid beräkning av volatilitetsjusteringar skall ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall användas.

| 48. | Avvecklingstiden skall vara 20 bankdagar för utlåning mot säkerhet, 5 bankdagar för repor, utom i den utsträckning som dessa transaktioner avser överföring av råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till råvaror och värdepapperslån, och 10 dagar för övriga kapitalmarknadstransaktioner. |
| --- | --- |

48.

Avvecklingstiden skall vara 20 bankdagar för utlåning mot säkerhet, 5 bankdagar för repor, utom i den utsträckning som dessa transaktioner avser överföring av råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till råvaror och värdepapperslån, och 10 dagar för övriga kapitalmarknadstransaktioner.

| 49. | Kreditinstitut får använda volatilitetsjusteringar som beräknats med kortare eller längre avvecklingsperioder som ökas eller minskas i enlighet med den avvecklingsperiod som anges i punkt 48 för transaktionen i fråga genom att använda följande formel för kvadratroten av tidsperioden:



  Där TM är den relevanta avvecklingsperioden,
  HM är volatilitetsjusteringen under TM, och
  HN är volatilitetsjusteringen baserad på avvecklingsperioden TN. |
| --- | --- |

49.

Kreditinstitut får använda volatilitetsjusteringar som beräknats med kortare eller längre avvecklingsperioder som ökas eller minskas i enlighet med den avvecklingsperiod som anges i punkt 48 för transaktionen i fråga genom att använda följande formel för kvadratroten av tidsperioden:

Formula

Där TM är den relevanta avvecklingsperioden,

HM är volatilitetsjusteringen under TM, och

HN är volatilitetsjusteringen baserad på avvecklingsperioden TN.

| 50. | Kreditinstituten skall beakta att tillgångar med lägre kreditkvalitet har dålig likviditet. Avvecklingsperioden skall justeras uppåt om det råder osäkerhet om säkerhetens likviditet. Kreditinstituten skall även identifiera om historiska uppgifter kan leda till att den potentiella volatiliteten undervärderas, till exempel på grund av en bunden valuta. Sådana fall skall hanteras med hjälp av ett stresscenario. |
| --- | --- |

50.

Kreditinstituten skall beakta att tillgångar med lägre kreditkvalitet har dålig likviditet. Avvecklingsperioden skall justeras uppåt om det råder osäkerhet om säkerhetens likviditet. Kreditinstituten skall även identifiera om historiska uppgifter kan leda till att den potentiella volatiliteten undervärderas, till exempel på grund av en bunden valuta. Sådana fall skall hanteras med hjälp av ett stresscenario.

| 51. | Den historiska observationsperioden (urvalsperioden) för beräkning av volatilitetsjusteringar skall vara minst ett år. När det gäller kreditinstitut som använder ett viktningssystem eller andra metoder för den historiska observationsperioden skall den faktiska observationsperioden vara minst ett år (dvs. den vägda genomsnittliga tidseftersläpningen avseende de enskilda observationerna får inte vara mindre än 6 månader). De behöriga myndigheterna får även kräva att ett kreditinstitut beräknar sina volatilitetsjusteringar med en kortare observationsperiod om detta, enligt de behöriga myndigheternas uppfattning, är motiverat av en betydande ökning i prisvolatiliteten. |
| --- | --- |

51.

Den historiska observationsperioden (urvalsperioden) för beräkning av volatilitetsjusteringar skall vara minst ett år. När det gäller kreditinstitut som använder ett viktningssystem eller andra metoder för den historiska observationsperioden skall den faktiska observationsperioden vara minst ett år (dvs. den vägda genomsnittliga tidseftersläpningen avseende de enskilda observationerna får inte vara mindre än 6 månader). De behöriga myndigheterna får även kräva att ett kreditinstitut beräknar sina volatilitetsjusteringar med en kortare observationsperiod om detta, enligt de behöriga myndigheternas uppfattning, är motiverat av en betydande ökning i prisvolatiliteten.

| 52. | Kreditinstituten skall uppdatera dataunderlagen minst en gång var tredje månad och göra en ny bedömning varje gång marknadspriserna är föremål för betydande förändringar. Detta innebär att volatilitetsjusteringar skall beräknas åtminstone var tredje månad. |
| --- | --- |

52.

Kreditinstituten skall uppdatera dataunderlagen minst en gång var tredje månad och göra en ny bedömning varje gång marknadspriserna är föremål för betydande förändringar. Detta innebär att volatilitetsjusteringar skall beräknas åtminstone var tredje månad.

Kvalitativa kriterier

| 53. | Volatilitetsskattningarna skall användas i kreditinstitutets dagliga riskhanteringsprocess, särskilt avseende institutets interna exponeringslimiter. |
| --- | --- |

53.

Volatilitetsskattningarna skall användas i kreditinstitutets dagliga riskhanteringsprocess, särskilt avseende institutets interna exponeringslimiter.

| 54. | Om den avvecklingsperiod som kreditinstitutet använder i sin dagliga riskhantering är längre än den period som anges i denna del för transaktionstypen i fråga skall kreditinstitutets volatilitetsjusteringar ökas i enlighet med den formel för kvadratroten av tidsperioden som anges i punkt 49. |
| --- | --- |

54.

Om den avvecklingsperiod som kreditinstitutet använder i sin dagliga riskhantering är längre än den period som anges i denna del för transaktionstypen i fråga skall kreditinstitutets volatilitetsjusteringar ökas i enlighet med den formel för kvadratroten av tidsperioden som anges i punkt 49.

| 55. | Kreditinstitutet skall ha inrättat förfaranden för att övervaka och säkerställa efterlevnaden av dokumenterade riktlinjer och kontroller för funktionen av systemet för skattning av volatilitetsjusteringar och för integrering av dessa skattningar i riskhanteringsförfarandet. |
| --- | --- |

55.

Kreditinstitutet skall ha inrättat förfaranden för att övervaka och säkerställa efterlevnaden av dokumenterade riktlinjer och kontroller för funktionen av systemet för skattning av volatilitetsjusteringar och för integrering av dessa skattningar i riskhanteringsförfarandet.

| 56. | En oberoende översyn av kreditinstitutets system för skattning av volatilitetsjusteringar skall genomföras regelbundet inom kreditinstitutets interna revision. En översyn av det övergripande systemet för skattning av volatilitetsjusteringar och för integrering av dem i kreditinstitutets riskhantering skall göras minst en gång per år och särskilt omfatta minst följande:






  a) | Integrering av skattade volatilitetsjusteringar i den dagliga riskhanteringen. |
| --- | --- | --- |

56.

En oberoende översyn av kreditinstitutets system för skattning av volatilitetsjusteringar skall genomföras regelbundet inom kreditinstitutets interna revision. En översyn av det övergripande systemet för skattning av volatilitetsjusteringar och för integrering av dem i kreditinstitutets riskhantering skall göras minst en gång per år och särskilt omfatta minst följande:

a)

Integrering av skattade volatilitetsjusteringar i den dagliga riskhanteringen.

| b) | Validering av betydande förändringar i förfarandet för skattning av volatilitetsjusteringar. |
| --- | --- |

b)

Validering av betydande förändringar i förfarandet för skattning av volatilitetsjusteringar.

| c) | Kontroll av konsekvens, aktualitet och tillförlitlighet när det gäller de datakällor som ligger till grund för systemet för skattning av volatilitetsjusteringar, däribland datakällornas oberoende. |
| --- | --- |

c)

Kontroll av konsekvens, aktualitet och tillförlitlighet när det gäller de datakällor som ligger till grund för systemet för skattning av volatilitetsjusteringar, däribland datakällornas oberoende.

| d) | Riktighet och lämplighet vad gäller antagandena om volatilitet. |
| --- | --- |

d)

Riktighet och lämplighet vad gäller antagandena om volatilitet.

iii)   Ökning av volatilitetsjusteringar

| 57. | I punkterna 36–41 anges de volatilitetsjusteringar som skall tillämpas när dagliga omvärderingar görs. Likaledes måste, om ett kreditinstitut använder sina egna skattningar av volatilitetsjusteringar enligt punkterna 42–56, dessa först och främst beräknas på grundval av daglig omvärdering. Om omvärdering inte sker lika ofta som varje dag skall större volatilitetsjusteringar tillämpas. Dessa skall beräknas genom ökning av de dagliga omvärderingarna av volatilitetsjusteringarna genom följande formel för kvadratroten av tidsperioden:



  där
  H är den tillämpliga volatilitetsjusteringen,
  HM är volatilitetsjusteringen om det förekommer daglig omvärdering,
  NR är det faktiska antalet bankdagar mellan omvärderingarna, och
  TM är avvecklingsperioden för transaktionstypen i fråga. |
| --- | --- |

57.

I punkterna 36–41 anges de volatilitetsjusteringar som skall tillämpas när dagliga omvärderingar görs. Likaledes måste, om ett kreditinstitut använder sina egna skattningar av volatilitetsjusteringar enligt punkterna 42–56, dessa först och främst beräknas på grundval av daglig omvärdering. Om omvärdering inte sker lika ofta som varje dag skall större volatilitetsjusteringar tillämpas. Dessa skall beräknas genom ökning av de dagliga omvärderingarna av volatilitetsjusteringarna genom följande formel för kvadratroten av tidsperioden:

Formula

där

H är den tillämpliga volatilitetsjusteringen,

HM är volatilitetsjusteringen om det förekommer daglig omvärdering,

NR är det faktiska antalet bankdagar mellan omvärderingarna, och

TM är avvecklingsperioden för transaktionstypen i fråga.

iv)   Villkor för tillämpning av 0 % volatilitetsjustering

| 58. | I fråga om repor och värdepapperslån där ett kreditinstitut tillämpar metoden med schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden med egna skattningar och där villkoren i punkterna a–h är uppfyllda får kreditinstitut, i stället för de volatilitetsjusteringar som beräknats enligt punkterna 34–57, tillämpa en volatilitetsjustering på 0 %. Denna möjlighet är inte tillåten för kreditinstitut som använder den metod baserad på egna modeller som anges i punkterna 12–21.






  a) | Både exponeringen och säkerheten skall vara kontanter eller skuldebrev som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker som avses i punkt 7 b i del 1 och som är berättigade till 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- | --- |

58.

I fråga om repor och värdepapperslån där ett kreditinstitut tillämpar metoden med schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden med egna skattningar och där villkoren i punkterna a–h är uppfyllda får kreditinstitut, i stället för de volatilitetsjusteringar som beräknats enligt punkterna 34–57, tillämpa en volatilitetsjustering på 0 %. Denna möjlighet är inte tillåten för kreditinstitut som använder den metod baserad på egna modeller som anges i punkterna 12–21.

a)

Både exponeringen och säkerheten skall vara kontanter eller skuldebrev som emitterats av nationella regeringar eller centralbanker som avses i punkt 7 b i del 1 och som är berättigade till 0 % riskvikt enligt artiklarna 78–83.

| b) | Både exponeringen och säkerheten skall vara noterade i samma valuta. |
| --- | --- |

b)

Både exponeringen och säkerheten skall vara noterade i samma valuta.

| c) | Transaktionens löptid skall vara kortare än en dag eller både exponeringen och säkerheten har ett dagligt marknadsvärde eller är föremål för daglig marknadsvärdering eller omprövning av marginalsäkerhet. |
| --- | --- |

c)

Transaktionens löptid skall vara kortare än en dag eller både exponeringen och säkerheten har ett dagligt marknadsvärde eller är föremål för daglig marknadsvärdering eller omprövning av marginalsäkerhet.

| d) | Tiden mellan det senaste marknadsvärdet före motpartens underlåtenhet att ompröva marginalsäkerheten och avvecklingen av säkerheten får inte vara längre än fyra bankdagar. |
| --- | --- |

d)

Tiden mellan det senaste marknadsvärdet före motpartens underlåtenhet att ompröva marginalsäkerheten och avvecklingen av säkerheten får inte vara längre än fyra bankdagar.

| e) | Transaktionen skall avvecklas genom ett beprövat avvecklingssystem för den typen av transaktioner. |
| --- | --- |

e)

Transaktionen skall avvecklas genom ett beprövat avvecklingssystem för den typen av transaktioner.

| f) | Den dokumentation som avser avtalet skall vara standarddokument för repor eller värdepapperslån i de berörda värdepapperen. |
| --- | --- |

f)

Den dokumentation som avser avtalet skall vara standarddokument för repor eller värdepapperslån i de berörda värdepapperen.

| g) | Transaktionen skall regleras genom dokumentation som anger att om motparten inte lyckas uppfylla en förpliktelse att tillhandahålla kontanter eller värdepapper eller tillhandahålla marginal eller fallerar på annat sätt kan transaktionen omedelbart sägas upp. |
| --- | --- |

g)

Transaktionen skall regleras genom dokumentation som anger att om motparten inte lyckas uppfylla en förpliktelse att tillhandahålla kontanter eller värdepapper eller tillhandahålla marginal eller fallerar på annat sätt kan transaktionen omedelbart sägas upp.

| h) | De behöriga myndigheterna skall betrakta motparten som en central marknadsaktör. Följande enheter skall betraktas som centrala marknadsaktörer:






  — | De enheter som nämns i punkt 7 b i del 1 exponeringar som åsätts riskvikt 0 % enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- | --- |

h)

De behöriga myndigheterna skall betrakta motparten som en central marknadsaktör. Följande enheter skall betraktas som centrala marknadsaktörer:

—

De enheter som nämns i punkt 7 b i del 1 exponeringar som åsätts riskvikt 0 % enligt artiklarna 78–83.

| — | Institut. |
| --- | --- |

—

Institut.

| — | Övriga finansiella företag (däribland försäkringsföretag) mot vilka exponeringar åsätts riskvikt 20 % enligt artiklarna 7883 eller som, när det gäller kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt artiklarna 8389, inte har tilldelats något kreditbetyg av ett kvalificerat ratinginstitut, och som är internt klassificerade med en sannolikhet för fallissemang som motsvarar den kreditklassificering av det ratinginstitut som de behöriga myndigheterna har beslutat att ge steg 2 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot företag enligt artiklarna 7883. |
| --- | --- |

—

Övriga finansiella företag (däribland försäkringsföretag) mot vilka exponeringar åsätts riskvikt 20 % enligt artiklarna 7883 eller som, när det gäller kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt artiklarna 8389, inte har tilldelats något kreditbetyg av ett kvalificerat ratinginstitut, och som är internt klassificerade med en sannolikhet för fallissemang som motsvarar den kreditklassificering av det ratinginstitut som de behöriga myndigheterna har beslutat att ge steg 2 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot företag enligt artiklarna 7883.

| — | Reglerade företag för kollektiva investeringar som är underkastade särskilda kapitalkrav eller begränsningar avseende skuldsättningsgraden. |
| --- | --- |

—

Reglerade företag för kollektiva investeringar som är underkastade särskilda kapitalkrav eller begränsningar avseende skuldsättningsgraden.

| — | Reglerade pensionsfonder. |
| --- | --- |

—

Reglerade pensionsfonder.

| — | Erkända clearingorganisationer. |
| --- | --- |

—

Erkända clearingorganisationer.

| 59. | Om en behörig myndighet tillåter att den behandling som anges i punkt 58 tillämpas när det gäller repor eller värdepapperslån som emitterats av den nationella regeringen, kan andra behöriga myndigheter välja att tillåta kreditinstitut som har sitt säte inom deras territorier att tillämpa samma metoder när det gäller sådana transaktioner. |
| --- | --- |

59.

Om en behörig myndighet tillåter att den behandling som anges i punkt 58 tillämpas när det gäller repor eller värdepapperslån som emitterats av den nationella regeringen, kan andra behöriga myndigheter välja att tillåta kreditinstitut som har sitt säte inom deras territorier att tillämpa samma metoder när det gäller sådana transaktioner.

c)   Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp

Schablonmetoden

| 60. | E* beräknat enligt punkt 33 skall antas som exponeringsvärde enligt artikel 80. I fråga om sådana poster utanför balansräkningen som är uppräknade i bilaga II skall E* tolkas som det värde som procentandelarna i artikel 78.1 skall tillämpas på för att man skall komma fram till exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

60.

E* beräknat enligt punkt 33 skall antas som exponeringsvärde enligt artikel 80. I fråga om sådana poster utanför balansräkningen som är uppräknade i bilaga II skall E* tolkas som det värde som procentandelarna i artikel 78.1 skall tillämpas på för att man skall komma fram till exponeringsvärdet.

Internmetoden

| 61. | LGD* beräknat enligt denna punkt skall antas som LGD enligt bilaga VII.
  LGD* = LGD × [(E*/E]
  där
  LGD är den LGD som skulle gälla för exponeringen enligt artiklarna 84–89 om exponeringen inte var täckt av någon säkerhet.
  E är det exponeringsvärde som anges i punkt 33.
  E* beräknas enligt punkt 33. |
| --- | --- |

61.

LGD* beräknat enligt denna punkt skall antas som LGD enligt bilaga VII.

LGD* = LGD × [(E*/E]

där

LGD är den LGD som skulle gälla för exponeringen enligt artiklarna 84–89 om exponeringen inte var täckt av någon säkerhet.

E är det exponeringsvärde som anges i punkt 33.

E* beräknas enligt punkt 33.

1.5   Övriga godtagbara säkerheter vid tillämpning av artiklarna 84–89

1.5.1   Värdering

a)   Säkerhet i fastighet

| 62. | Fastigheten skall värderas av en oberoende värderingsman till ett värde som överensstämmer med eller är lägre än marknadsvärdet. I de medlemsstater som har fastställt strikta kriterier för bedömning av pantlånevärdet i lagar och andra föreskrifter får fastigheten istället värderas av en oberoende värderingsman till ett värde som överensstämmer med eller är lägre än pantlånevärdet. |
| --- | --- |

62.

Fastigheten skall värderas av en oberoende värderingsman till ett värde som överensstämmer med eller är lägre än marknadsvärdet. I de medlemsstater som har fastställt strikta kriterier för bedömning av pantlånevärdet i lagar och andra föreskrifter får fastigheten istället värderas av en oberoende värderingsman till ett värde som överensstämmer med eller är lägre än pantlånevärdet.

| 63. | ”Marknadsvärde” innebär det beräknade värde till vilket en villig säljare skulle sälja fastigheten till en i förhållande till honom oberoende köpare på värderingsdagen efter lämplig marknadsföring där båda parterna har varit välinformerade, handlat försiktigt och utan tvång. Marknadsvärdet skall dokumenteras på ett klart och tydligt sätt. |
| --- | --- |

63.

”Marknadsvärde” innebär det beräknade värde till vilket en villig säljare skulle sälja fastigheten till en i förhållande till honom oberoende köpare på värderingsdagen efter lämplig marknadsföring där båda parterna har varit välinformerade, handlat försiktigt och utan tvång. Marknadsvärdet skall dokumenteras på ett klart och tydligt sätt.

| 64. | ”Pantlånevärdet” definieras som fastighetens värde som det har fastställts genom en försiktig bedömning av möjligheterna till en framtida försäljning av fastigheten genom att beakta långsiktigt hållbara aspekter på fastigheten, normala och lokala marknadsvillkor, nuvarande användning och annan lämplig användning av fastigheten. Spekulativa faktorer skall inte tas med i bedömningen av pantlånevärdet. Pantlånevärdet skall dokumenteras på ett klart och tydligt sätt. |
| --- | --- |

64.

”Pantlånevärdet” definieras som fastighetens värde som det har fastställts genom en försiktig bedömning av möjligheterna till en framtida försäljning av fastigheten genom att beakta långsiktigt hållbara aspekter på fastigheten, normala och lokala marknadsvillkor, nuvarande användning och annan lämplig användning av fastigheten. Spekulativa faktorer skall inte tas med i bedömningen av pantlånevärdet. Pantlånevärdet skall dokumenteras på ett klart och tydligt sätt.

| 65. | Säkerhetens värde skall vara marknadsvärdet eller pantlånevärdet minskat på lämpligt sätt för att avspegla resultaten av den övervakning som krävs enligt punkt 8 i del 2 och för att beakta eventuella fordringar på fastigheten med bättre rätt. |
| --- | --- |

65.

Säkerhetens värde skall vara marknadsvärdet eller pantlånevärdet minskat på lämpligt sätt för att avspegla resultaten av den övervakning som krävs enligt punkt 8 i del 2 och för att beakta eventuella fordringar på fastigheten med bättre rätt.

b)   Fordringar

| 66. | Fordringarna skall värderas till de belopp som de uppgår till. |
| --- | --- |

66.

Fordringarna skall värderas till de belopp som de uppgår till.

c)   Övriga fysiska säkerheter

| 67. | Egendomen skall värderas till sitt marknadsvärde, dvs. det beräknade värde till vilket en villig säljare skulle sälja den till en i förhållande till honom oberoende köpare på värderingsdagen. |
| --- | --- |

67.

Egendomen skall värderas till sitt marknadsvärde, dvs. det beräknade värde till vilket en villig säljare skulle sälja den till en i förhållande till honom oberoende köpare på värderingsdagen.

1.5.2   Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp

a)   Allmän behandling

| 68. | LGD* (faktisk LGD) beräknat enligt punkterna 69–72 skall antas som LGD enligt bilaga VII. |
| --- | --- |

68.

LGD* (faktisk LGD) beräknat enligt punkterna 69–72 skall antas som LGD enligt bilaga VII.

| 69. | Om förhållandet mellan säkerhetens värde (C) och exponeringsvärdet (E) ger ett lägre värde än tröskelvärdet för C* (den miniminivå på säkerhet som krävs för exponeringen) enligt tabell 5 skall LGD* sättas till det LGD-värde som fastställs i bilaga VII för exponeringar utan säkerhet mot motparten. |
| --- | --- |

69.

Om förhållandet mellan säkerhetens värde (C) och exponeringsvärdet (E) ger ett lägre värde än tröskelvärdet för C* (den miniminivå på säkerhet som krävs för exponeringen) enligt tabell 5 skall LGD* sättas till det LGD-värde som fastställs i bilaga VII för exponeringar utan säkerhet mot motparten.

| 70. | Om förhållandet mellan säkerhetens värde och exponeringsvärdet överstiger ett andra, högre tröskelvärde för C** (dvs. den nivå på säkerhet som krävs för att erhålla ett fullständigt erkännande av LGD) enligt tabell 5 skall LGD* vara det värde som anges i tabell 5. |
| --- | --- |

70.

Om förhållandet mellan säkerhetens värde och exponeringsvärdet överstiger ett andra, högre tröskelvärde för C** (dvs. den nivå på säkerhet som krävs för att erhålla ett fullständigt erkännande av LGD) enligt tabell 5 skall LGD* vara det värde som anges i tabell 5.

| 71. | Om den nivå på ställd säkerhet C** som krävs inte uppnås avseende exponeringen som helhet skall exponeringen betraktas som två exponeringar, dvs. den del avseende vilken nivån på ställd säkerhet C** är uppfylld och den återstående delen. |
| --- | --- |

71.

Om den nivå på ställd säkerhet C** som krävs inte uppnås avseende exponeringen som helhet skall exponeringen betraktas som två exponeringar, dvs. den del avseende vilken nivån på ställd säkerhet C** är uppfylld och den återstående delen.

| 72. | I tabell 5 anges de tillämpliga LGD*-värdena och de säkerhetsnivåer som krävs för de delar av exponeringarna där säkerhet ställs:
  Tabell 5
  Minimivärde på LGD för de delar av exponeringar där säkerhet ställs | LGD* vid icke-efterställda fordringar eller villkorade fordringar | LGD* vid efterställda fordringar eller villkorade fordringar | Miniminivå på ställd säkerhet som krävs för exponeringen (C*) | Miniminivå på ställd säkerhet som krävs för exponeringen (C**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fordringar | 35 % | 65 % | 0 % | 125 % |
| Bostadsfastigheter/-kommersiella fastigheter | 35 % | 65 % | 30 % | 140 % |
| Övriga säkerheter | 40 % | 70 % | 30 % | 140 % |

72.

I tabell 5 anges de tillämpliga LGD*-värdena och de säkerhetsnivåer som krävs för de delar av exponeringarna där säkerhet ställs:

Tabell 5

Minimivärde på LGD för de delar av exponeringar där säkerhet ställs

LGD* vid icke-efterställda fordringar eller villkorade fordringar

LGD* vid efterställda fordringar eller villkorade fordringar

Miniminivå på ställd säkerhet som krävs för exponeringen (C*)

Miniminivå på ställd säkerhet som krävs för exponeringen (C**)

Fordringar

35 %

65 %

0 %

125 %

Bostadsfastigheter/-kommersiella fastigheter

35 %

65 %

30 %

140 %

Övriga säkerheter

40 %

70 %

30 %

140 %

LGD* vid icke-efterställda fordringar eller villkorade fordringar Med avvikelse från detta får de behöriga myndigheterna till och med den 31 december 2012 med förbehåll för de nivåer på ställd säkerhet som anges i tabell 5.

| a) | tillåta kreditinstituten att sätta ett LGD-värde på 30 % för icke-efterställda exponeringar i form av leasing av kommersiella fastigheter, och |
| --- | --- |

a)

tillåta kreditinstituten att sätta ett LGD-värde på 30 % för icke-efterställda exponeringar i form av leasing av kommersiella fastigheter, och

| b) | tillåta kreditinstituten att sätta ett LGD-värde på 35 % för icke-efterställda exponeringar i form av leasing av utrustning. |
| --- | --- |

b)

tillåta kreditinstituten att sätta ett LGD-värde på 35 % för icke-efterställda exponeringar i form av leasing av utrustning.

| c) | tillåta kreditinstituten att sätta ett LGD-värde på 30 % för icke-efterställda exponeringar mot säkerhet i bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

c)

tillåta kreditinstituten att sätta ett LGD-värde på 30 % för icke-efterställda exponeringar mot säkerhet i bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter.

Avvikelsen skall ses över i slutet av perioden.

b)   Alternativ behandling av säkerhet i fastighet

| 73. | Med förbehåll för kraven i denna punkt och i punkt 74 och som ett alternativ till behandlingen i punkterna 68–72 får de behöriga myndigheterna i en medlemsstat tillåta kreditinstitut att åsätta 50 % riskvikt på den del av exponeringen där säkerhet är ställd i sin helhet genom bostadsfastighet eller kommersiell fastighet, som är belägen inom medlemsstatens territorium, om de har bevis för att de relevanta marknaderna är välutvecklade och sedan länge etablerade med förlustnivåer från utlåning, där säkerhet ställts genom bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter, som inte överstiger följande gränser:






  a) | Förluster från utlåning där säkerhet ställts genom bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter upp till 50 % av marknadsvärdet (eller i tillämpliga fall 60 % av pantlånevärdet om detta värde är lägre) överstiger inte 0,3 % av de utestående lånen där säkerhet ställts i form av sådana fastigheter under ett visst år. |
| --- | --- | --- |

73.

Med förbehåll för kraven i denna punkt och i punkt 74 och som ett alternativ till behandlingen i punkterna 68–72 får de behöriga myndigheterna i en medlemsstat tillåta kreditinstitut att åsätta 50 % riskvikt på den del av exponeringen där säkerhet är ställd i sin helhet genom bostadsfastighet eller kommersiell fastighet, som är belägen inom medlemsstatens territorium, om de har bevis för att de relevanta marknaderna är välutvecklade och sedan länge etablerade med förlustnivåer från utlåning, där säkerhet ställts genom bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter, som inte överstiger följande gränser:

a)

Förluster från utlåning där säkerhet ställts genom bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter upp till 50 % av marknadsvärdet (eller i tillämpliga fall 60 % av pantlånevärdet om detta värde är lägre) överstiger inte 0,3 % av de utestående lånen där säkerhet ställts i form av sådana fastigheter under ett visst år.

| b) | De totala förlusterna från utlåning där säkerhet ställts genom bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter överstiger inte 0,5 % av de utestående lånen där säkerhet ställts i form av sådana fastigheter under ett visst år. |
| --- | --- |

b)

De totala förlusterna från utlåning där säkerhet ställts genom bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter överstiger inte 0,5 % av de utestående lånen där säkerhet ställts i form av sådana fastigheter under ett visst år.

| 74. | Om något av villkoren i punkt 73 inte är uppfyllda ett visst år kommer möjligheten att utnyttja denna behandling att upphöra till dess att de är uppfyllda under ett efterföljande år. |
| --- | --- |

74.

Om något av villkoren i punkt 73 inte är uppfyllda ett visst år kommer möjligheten att utnyttja denna behandling att upphöra till dess att de är uppfyllda under ett efterföljande år.

| 75. | De behöriga myndigheter som inte tillåter behandling enligt punkt 73 får dock tillåta kreditinstituten att åsätta riskvikter enligt denna behandling avseende exponeringar där säkerhet ställts genom bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter, som är belägna inom de medlemsstaters territorium där de behöriga myndigheterna tillåter nämnda behandling. I sådana fall gäller samma villkor som i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

75.

De behöriga myndigheter som inte tillåter behandling enligt punkt 73 får dock tillåta kreditinstituten att åsätta riskvikter enligt denna behandling avseende exponeringar där säkerhet ställts genom bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter, som är belägna inom de medlemsstaters territorium där de behöriga myndigheterna tillåter nämnda behandling. I sådana fall gäller samma villkor som i dessa medlemsstater.

1.6   Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp när det gäller blandade säkerhetstyper

| 76. | Om de riskvägda exponeringsbeloppen och de förväntade förlustbeloppen beräknas enligt artiklarna 84–89 och exponeringen säkrats genom både finansiella och andra godtagbara säkerheter skall LGD* (effektiv förlust vid fallissemang), som skall användas som LGD enligt bilaga VII, beräknas enligt följande: |
| --- | --- |

76.

Om de riskvägda exponeringsbeloppen och de förväntade förlustbeloppen beräknas enligt artiklarna 84–89 och exponeringen säkrats genom både finansiella och andra godtagbara säkerheter skall LGD* (effektiv förlust vid fallissemang), som skall användas som LGD enligt bilaga VII, beräknas enligt följande:

| 77. | Kreditinstitutet skall dela upp exponeringens volatilitetsjusterade värde (dvs. värdet efter tillämpning av den volatilitetsjustering som anges i punkt 33) på de olika slag av säkerheter som ställts. Kreditinstitutet måste således fördela exponeringen på de olika delar där säkerhet ställts i form av finansiella säkerheter, fordringar, kommersiella fastigheter och/eller bostadsfastigheter, övriga godtagbara säkerheter och den del som inte täcks av någon säkerhet. |
| --- | --- |

77.

Kreditinstitutet skall dela upp exponeringens volatilitetsjusterade värde (dvs. värdet efter tillämpning av den volatilitetsjustering som anges i punkt 33) på de olika slag av säkerheter som ställts. Kreditinstitutet måste således fördela exponeringen på de olika delar där säkerhet ställts i form av finansiella säkerheter, fordringar, kommersiella fastigheter och/eller bostadsfastigheter, övriga godtagbara säkerheter och den del som inte täcks av någon säkerhet.

| 78. | LGD* för varje exponeringsdel skall beräknas separat enligt de relevanta bestämmelserna i denna bilaga. |
| --- | --- |

78.

LGD* för varje exponeringsdel skall beräknas separat enligt de relevanta bestämmelserna i denna bilaga.

1.7   Övrigt förbetalt kreditriskskydd

1.7.1   Insättningar hos institut som är tredje part

| 79. | Om villkoren som anges i punkt 12 i del 2 är uppfyllda får kreditskydd som faller inom ramen för villkoren i punkt 23 i del 1 behandlas som en garanti av det institut som är tredje part. |
| --- | --- |

79.

Om villkoren som anges i punkt 12 i del 2 är uppfyllda får kreditskydd som faller inom ramen för villkoren i punkt 23 i del 1 behandlas som en garanti av det institut som är tredje part.

1.7.2   Livförsäkringar som pantsatts hos det utlånande kreditinstitutet

| 80. | Om villkoren som anges i punkt 13 i del 2 är uppfyllda får kreditskydd som faller inom ramen för villkoren i punkt 24 i del 1 behandlas som en garanti av det företag som tillhandahåller livförsäkringen. Värdet av det erkända kreditskyddet skall vara livförsäkringens återköpsvärde. |
| --- | --- |

80.

Om villkoren som anges i punkt 13 i del 2 är uppfyllda får kreditskydd som faller inom ramen för villkoren i punkt 24 i del 1 behandlas som en garanti av det företag som tillhandahåller livförsäkringen. Värdet av det erkända kreditskyddet skall vara livförsäkringens återköpsvärde.

1.7.3   Instrument som återköpts på begäran

| 81. | Godtagbara instrument enligt punkt 25 i del 1 får behandlas som en garanti av det emitterande institutet. |
| --- | --- |

81.

Godtagbara instrument enligt punkt 25 i del 1 får behandlas som en garanti av det emitterande institutet.

| 82. | Värdet av det erkända kreditskyddet skall vara följande:






  a) | Om instrumentet skall återköpas till sitt nominella värde gäller detta belopp som värde på skyddet. |
| --- | --- | --- |

82.

Värdet av det erkända kreditskyddet skall vara följande:

a)

Om instrumentet skall återköpas till sitt nominella värde gäller detta belopp som värde på skyddet.

| b) | Om instrumentet skall återköpas till marknadspris skall värdet av skyddet vara lika med instrumentets värderat på samma sätt som räntebärande värdepapper som anges i punkt 8 i del 1. |
| --- | --- |

b)

Om instrumentet skall återköpas till marknadspris skall värdet av skyddet vara lika med instrumentets värderat på samma sätt som räntebärande värdepapper som anges i punkt 8 i del 1.

2.   Obetald kreditriskreducering

2.1   Värdering

| 83. | Värdet på obetalt kreditriskskydd (G) skall vara det belopp som tillhandahållaren av skyddet har åtagit sig att betala i händelse av låntagarens fallissemang eller utebliven betalning eller vid andra specificerade kredithändelser. Om de kredithändelser som specificerats i kreditderivatet inte innefattar omstrukturering av det underliggande instrumentet som innebär eftergift eller uppskjuten betalning av amortering, ränta eller avgifter som leder till en kreditförlust (till exempel värdereglering, genomförande av en värdereglering eller annan liknande debitering i resultaträkningen) skall






  a) | värdet på kreditriskskyddet som beräknats enligt den första meningen i denna punkt minskas med 40 %, i de fall att det belopp som tillhandahållaren av skyddet har åtagit sig att betala inte överskrider exponeringsvärdet, |
| --- | --- | --- |

83.

Värdet på obetalt kreditriskskydd (G) skall vara det belopp som tillhandahållaren av skyddet har åtagit sig att betala i händelse av låntagarens fallissemang eller utebliven betalning eller vid andra specificerade kredithändelser. Om de kredithändelser som specificerats i kreditderivatet inte innefattar omstrukturering av det underliggande instrumentet som innebär eftergift eller uppskjuten betalning av amortering, ränta eller avgifter som leder till en kreditförlust (till exempel värdereglering, genomförande av en värdereglering eller annan liknande debitering i resultaträkningen) skall

a)

värdet på kreditriskskyddet som beräknats enligt den första meningen i denna punkt minskas med 40 %, i de fall att det belopp som tillhandahållaren av skyddet har åtagit sig att betala inte överskrider exponeringsvärdet,

| b) | värdet på kreditriskskyddet uppgå till högst 60 % av exponeringsvärdet, i de fall att det belopp som tillhandahållaren av skyddet har åtagit sig att betala överskrider exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

b)

värdet på kreditriskskyddet uppgå till högst 60 % av exponeringsvärdet, i de fall att det belopp som tillhandahållaren av skyddet har åtagit sig att betala överskrider exponeringsvärdet.

| 84. | Om obetalt kreditriskskydd är noterat i en annan valuta än den valuta som exponeringen är noterad i (valutaobalans) skall värdet på kreditriskskyddet minskas genom tillämpning av en volatilitetsjustering HFX enligt följande:
  G* = G × (1-HFX)
  där
  G är det nominella beloppet för kreditriskskyddet,
  G* är det justerade värdet på G för all valutakursrisk, och
  HFX är volatilitetsjusteringen för all valutaobalans mellan kreditriskskyddet och det underliggande instrumentet.
  Om ingen valutaobalans föreligger är
  G* = G |
| --- | --- |

84.

Om obetalt kreditriskskydd är noterat i en annan valuta än den valuta som exponeringen är noterad i (valutaobalans) skall värdet på kreditriskskyddet minskas genom tillämpning av en volatilitetsjustering HFX enligt följande:

G* = G × (1-HFX)

där

G är det nominella beloppet för kreditriskskyddet,

G* är det justerade värdet på G för all valutakursrisk, och

HFX är volatilitetsjusteringen för all valutaobalans mellan kreditriskskyddet och det underliggande instrumentet.

Om ingen valutaobalans föreligger är

G* = G

| 85. | Volatilitetsjusteringar för all valutaobalans får beräknas på grundval av metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden för egna skattningar enligt vad som anges i punkterna 34–57. |
| --- | --- |

85.

Volatilitetsjusteringar för all valutaobalans får beräknas på grundval av metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden för egna skattningar enligt vad som anges i punkterna 34–57.

2.2   Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp

2.2.1   Partiellt skydd – uppdelning på trancher

| 86. | Om kreditinstitutet överför en del av lånerisken i en eller flera trancher skall de bestämmelser som anges i artiklarna 94–101 gälla. Tröskelvärden under vilka inga betalningar skall göras i händelse av förlust jämställs med innehållna förstaförlustpositioner och betraktas som risköverföring i trancher. |
| --- | --- |

86.

Om kreditinstitutet överför en del av lånerisken i en eller flera trancher skall de bestämmelser som anges i artiklarna 94–101 gälla. Tröskelvärden under vilka inga betalningar skall göras i händelse av förlust jämställs med innehållna förstaförlustpositioner och betraktas som risköverföring i trancher.

2.2.2   Schablonmetoden

a)   Fullständigt skydd

| 87. | Vid tillämpning av artikel 80 skall g vara den riskvikt som ges till en exponering som är fullständigt skyddad genom obetalt skydd (GA),
  där
  g är riskvikten för exponeringar mot tillhandahållaren av skydd enligt artiklarna 78–83, och
  GA är det värde på G* som beräknats enligt punkt 84 och som justerats ytterligare för eventuella obalanser i löptiden enligt vad som anges i del 4. |
| --- | --- |

87.

Vid tillämpning av artikel 80 skall g vara den riskvikt som ges till en exponering som är fullständigt skyddad genom obetalt skydd (GA),

där

g är riskvikten för exponeringar mot tillhandahållaren av skydd enligt artiklarna 78–83, och

GA är det värde på G* som beräknats enligt punkt 84 och som justerats ytterligare för eventuella obalanser i löptiden enligt vad som anges i del 4.

b)   Partiellt skydd – samma förmånsrätt

| 88. | Om ett skyddat belopp är lägre än exponeringsvärdet och de skyddade och oskyddade delarna har samma förmånsrätt – dvs. kreditinstitutet och tillhandahållaren av skyddet delar förlusterna proportionellt – skall kapitalkravet sättas ned i proportion till detta. Vid tillämpning av artikel 80 skall riskvägda exponeringsbelopp beräknas enligt följande formel:
  (E-GA) × r + GA × g
  där
  E är exponeringsvärdet,
  GA är det värde på G* som beräknats enligt punkt 84 och som justerats ytterligare för eventuella obalanser i löptiden enligt vad som anges i del 4,
  r är riskvikten för exponeringar mot gäldenären enligt vad som anges i artiklarna 78–83, och
  g är riskvikten för exponeringar mot tillhandahållaren av skydd enligt vad som anges i artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

88.

Om ett skyddat belopp är lägre än exponeringsvärdet och de skyddade och oskyddade delarna har samma förmånsrätt – dvs. kreditinstitutet och tillhandahållaren av skyddet delar förlusterna proportionellt – skall kapitalkravet sättas ned i proportion till detta. Vid tillämpning av artikel 80 skall riskvägda exponeringsbelopp beräknas enligt följande formel:

(E-GA) × r + GA × g

där

E är exponeringsvärdet,

GA är det värde på G* som beräknats enligt punkt 84 och som justerats ytterligare för eventuella obalanser i löptiden enligt vad som anges i del 4,

r är riskvikten för exponeringar mot gäldenären enligt vad som anges i artiklarna 78–83, och

g är riskvikten för exponeringar mot tillhandahållaren av skydd enligt vad som anges i artiklarna 78–83.

c)   Garantier som avser stater

| 89. | De behöriga myndigheterna får utvidga den behandling som anges i punkterna 4 och 5 i del 1 i bilaga VI till att omfatta exponeringar eller delar av exponeringar som garanteras av nationella regeringar eller centralbanker om garantin är noterad i låntagarens nationella valuta och exponeringen är förbetald i den valutan. |
| --- | --- |

89.

De behöriga myndigheterna får utvidga den behandling som anges i punkterna 4 och 5 i del 1 i bilaga VI till att omfatta exponeringar eller delar av exponeringar som garanteras av nationella regeringar eller centralbanker om garantin är noterad i låntagarens nationella valuta och exponeringen är förbetald i den valutan.

2.2.3   Internmetoden

Fullständigt skydd / partiellt skydd – samma förmånsrätt

| 90. | När det gäller den täckta delen av exponeringen (baserat på kreditriskskyddets justerade värde GA) får PD enligt del 2 i bilaga VII anges till skyddstillhandahållarens PD eller ett PD-värde som ligger mellan låntagarens och garantigivarens värde om full ersättning inte anses motiverad. I fråga om efterställda exponeringar och icke-efterställt obetalt skydd får det LGD-värde användas som enligt del 2 i bilaga VII skall tillämpas på icke-efterställda fordringar. |
| --- | --- |

90.

När det gäller den täckta delen av exponeringen (baserat på kreditriskskyddets justerade värde GA) får PD enligt del 2 i bilaga VII anges till skyddstillhandahållarens PD eller ett PD-värde som ligger mellan låntagarens och garantigivarens värde om full ersättning inte anses motiverad. I fråga om efterställda exponeringar och icke-efterställt obetalt skydd får det LGD-värde användas som enligt del 2 i bilaga VII skall tillämpas på icke-efterställda fordringar.

| 91. | För alla delar av exponeringen för vilka ingen säkerhet ställts skall PD anges till låntagarens värde och LGD skall anges till den underliggande exponeringens värde. |
| --- | --- |

91.

För alla delar av exponeringen för vilka ingen säkerhet ställts skall PD anges till låntagarens värde och LGD skall anges till den underliggande exponeringens värde.

| 92. | GA är det värde på G* som beräknats enligt punkt 84 och som justerats ytterligare för eventuell löptidsobalans enligt vad som anges i del 4. |
| --- | --- |

92.

GA är det värde på G* som beräknats enligt punkt 84 och som justerats ytterligare för eventuell löptidsobalans enligt vad som anges i del 4.

Del 4 – Löptidsobalans

| 1. | Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp uppstår löptidsobalans när kreditriskskyddets resterande löptid är kortare än den skyddade exponeringens löptid. Skydd med mindre än tre månaders resterande löptid vars löptid är kortare än den underliggande exponeringens löptid skall inte godtas. |
| --- | --- |

1.

Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp uppstår löptidsobalans när kreditriskskyddets resterande löptid är kortare än den skyddade exponeringens löptid. Skydd med mindre än tre månaders resterande löptid vars löptid är kortare än den underliggande exponeringens löptid skall inte godtas.

| 2. | Om det föreligger en löptidsobalans skall kreditriskskyddet inte godtas, om






  a) | skyddets ursprungliga löptid är kortare än 1 år, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Om det föreligger en löptidsobalans skall kreditriskskyddet inte godtas, om

a)

skyddets ursprungliga löptid är kortare än 1 år, eller

| b) | exponeringen är en kortfristig exponering för vilken de behöriga myndigheterna anger den lägsta gränsen för löptiden (M) enligt punkt 14 i del 2 i bilaga VII till en dag istället för ett år. |
| --- | --- |

b)

exponeringen är en kortfristig exponering för vilken de behöriga myndigheterna anger den lägsta gränsen för löptiden (M) enligt punkt 14 i del 2 i bilaga VII till en dag istället för ett år.

1.   DEFINITION AV LÖPTID

| 3. | Det underliggande exponeringsinstrumentets effektiva löptid skall vara den längsta möjliga resterande tiden, dock högst fem år, innan gäldenären enligt plan skall uppfylla sina förpliktelser. Med förbehåll för punkt 4 skall kreditriskskyddets löptid vara tiden fram till det tidigaste datum då skyddet löper ut eller kan sägas upp. |
| --- | --- |

3.

Det underliggande exponeringsinstrumentets effektiva löptid skall vara den längsta möjliga resterande tiden, dock högst fem år, innan gäldenären enligt plan skall uppfylla sina förpliktelser. Med förbehåll för punkt 4 skall kreditriskskyddets löptid vara tiden fram till det tidigaste datum då skyddet löper ut eller kan sägas upp.

| 4. | Om tillhandahållaren av skyddet har möjlighet att säga upp skyddet skall skyddets löptid antas löpa fram till det tidigaste datum då denna möjlighet kan utnyttjas. Om köparen av skyddet har möjlighet att säga upp skyddet, och de ursprungliga avtalsvillkoren ger kreditinstitutet möjlighet att säga upp transaktionen innan avtalet har löpt ut skall skyddets löptid anses vara tiden fram till det tidigaste datum när denna möjlighet kan utnyttjas. I annat fall kan det antas att en sådan möjlighet inte påverkar skyddets löptid. |
| --- | --- |

4.

Om tillhandahållaren av skyddet har möjlighet att säga upp skyddet skall skyddets löptid antas löpa fram till det tidigaste datum då denna möjlighet kan utnyttjas. Om köparen av skyddet har möjlighet att säga upp skyddet, och de ursprungliga avtalsvillkoren ger kreditinstitutet möjlighet att säga upp transaktionen innan avtalet har löpt ut skall skyddets löptid anses vara tiden fram till det tidigaste datum när denna möjlighet kan utnyttjas. I annat fall kan det antas att en sådan möjlighet inte påverkar skyddets löptid.

| 5. | Om ingenting hindrar att ett kreditderivat sägs upp innan ett betalningsanstånd löper ut vilket krävs för att det underliggande instrumentet skall fallera till följd av en utebliven betalning skall skyddets löptid minskas med betalningsanståndets belopp. |
| --- | --- |

5.

Om ingenting hindrar att ett kreditderivat sägs upp innan ett betalningsanstånd löper ut vilket krävs för att det underliggande instrumentet skall fallera till följd av en utebliven betalning skall skyddets löptid minskas med betalningsanståndets belopp.

2.   VÄRDERING AV SKYDD

2.1   Transaktioner som avser förbetalt kreditriskskydd – den förenklade metoden för finansiella säkerheter

| 6. | Om det föreligger en obalans mellan exponeringens löptid och skyddets löptid skall säkerheten inte godtas. |
| --- | --- |

6.

Om det föreligger en obalans mellan exponeringens löptid och skyddets löptid skall säkerheten inte godtas.

2.2   Transaktioner som avser förbetalt kreditriskskydd – den fullständiga metoden för finansiella säkerheter

| 7. | Kreditriskskyddets och exponeringens löptid måste avspeglas i säkerhetens justerade värde enligt följande formel:
  CVAM = CVA × (t-t*)/(T-t*)
  där
  CVA är det lägsta beloppet av det volatilitetsjusterade värdet på säkerheten enligt punkt 33 i del 3 eller exponeringsbeloppet,
  t är det lägsta värdet av antalet år som återstår av kreditriskskyddets löptid som beräknats enligt punkterna 3–5 eller värdet på T,
  T är det lägsta värdet av antalet år som återstår av exponeringens löptid som beräknats enligt punkterna 3–5 eller 5 år, och
  t* är 0,25.
  CVAM skall antas som CVA ytterligare justerat för löptidsobalans och sättas in i formeln för beräkning av det fullständigt justerade exponeringsvärdet (E*) som anges i punkt 33 i del 3. |
| --- | --- |

7.

Kreditriskskyddets och exponeringens löptid måste avspeglas i säkerhetens justerade värde enligt följande formel:

CVAM = CVA × (t-t*)/(T-t*)

där

CVA är det lägsta beloppet av det volatilitetsjusterade värdet på säkerheten enligt punkt 33 i del 3 eller exponeringsbeloppet,

t är det lägsta värdet av antalet år som återstår av kreditriskskyddets löptid som beräknats enligt punkterna 3–5 eller värdet på T,

T är det lägsta värdet av antalet år som återstår av exponeringens löptid som beräknats enligt punkterna 3–5 eller 5 år, och

t* är 0,25.

CVAM skall antas som CVA ytterligare justerat för löptidsobalans och sättas in i formeln för beräkning av det fullständigt justerade exponeringsvärdet (E*) som anges i punkt 33 i del 3.

2.3   Transaktioner som omfattas av obetalt kreditriskskydd

| 8. | Kreditriskskyddets och exponeringens löptid måste avspeglas i kreditriskskyddets justerade värde enligt följande formel:
  GA = G* × (t-t*)/(T-t*)
  där
  G* är värdet på skyddet justerat med hänsyn till eventuell valutaobalans,
  GA är G* justerat med hänsyn till eventuell löptidsobalans,
  t är det lägsta värdet av antalet år som återstår av kreditriskskyddets löptid beräknat enligt punkterna 3–5 eller värdet på T,
  T är det lägsta värdet av antalet år som återstår av exponeringens löptid beräknat enligt punkterna 3–5 eller 5 år, och
  t* är 0,25.
  GA antas sedan som värdet på skyddet enligt punkterna 83–92 i del 3. |
| --- | --- |

8.

Kreditriskskyddets och exponeringens löptid måste avspeglas i kreditriskskyddets justerade värde enligt följande formel:

GA = G* × (t-t*)/(T-t*)

där

G* är värdet på skyddet justerat med hänsyn till eventuell valutaobalans,

GA är G* justerat med hänsyn till eventuell löptidsobalans,

t är det lägsta värdet av antalet år som återstår av kreditriskskyddets löptid beräknat enligt punkterna 3–5 eller värdet på T,

T är det lägsta värdet av antalet år som återstår av exponeringens löptid beräknat enligt punkterna 3–5 eller 5 år, och

t* är 0,25.

GA antas sedan som värdet på skyddet enligt punkterna 83–92 i del 3.

Del 5 – Kombinerad kreditriskreducering vid schablonmetoden

| 1. | Om ett kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 har mer en form av kreditriskskydd som täcker en enskild exponering (exempelvis ett kreditinstitut som täcker en exponering med både säkerhet och garanti) skall kreditinstitutet fördela exponeringen på de olika typerna av kreditriskreducerande instrument (exempelvis en del som täcks av säkerhet och en del som täcks genom garanti), och det riskvägda exponeringsbeloppet för varje del måste beräknas separat enligt bestämmelserna i artiklarna 78–83 och i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.

Om ett kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 har mer en form av kreditriskskydd som täcker en enskild exponering (exempelvis ett kreditinstitut som täcker en exponering med både säkerhet och garanti) skall kreditinstitutet fördela exponeringen på de olika typerna av kreditriskreducerande instrument (exempelvis en del som täcks av säkerhet och en del som täcks genom garanti), och det riskvägda exponeringsbeloppet för varje del måste beräknas separat enligt bestämmelserna i artiklarna 78–83 och i denna bilaga.

| 2. | Om kreditriskskydd som tillhandahålls av en enskild tillhandahållare av skydd har olika löptider skall samma metod tillämpas som anges i punkt 1. |
| --- | --- |

2.

Om kreditriskskydd som tillhandahålls av en enskild tillhandahållare av skydd har olika löptider skall samma metod tillämpas som anges i punkt 1.

Del 6 – Kreditriskreducering för exponeringskorgar

1.   KREDITDERIVAT PÅ FÖRSTA FÖRFALL

| 1 . | Om ett kreditinstitut erhåller kreditriskskydd för ett antal exponeringar på villkor att det första fallissemanget bland exponeringarna skall utlösa betalning och att denna kredithändelse skall avsluta kontraktet får kreditinstitutet ändra beräkningen av det riskvägda exponeringsbeloppet och, i förekommande fall, exponeringens förväntade förlustbelopp som i brist på kreditriskskydd skulle leda till det lägsta riskvägda exponeringsbeloppet enligt artiklarna 78–83 eller artiklarna 84–89 i enlighet med denna bilaga, men endast om exponeringsvärdet är lägre än eller lika med kreditriskskyddets värde. |
| --- | --- |

1 .

Om ett kreditinstitut erhåller kreditriskskydd för ett antal exponeringar på villkor att det första fallissemanget bland exponeringarna skall utlösa betalning och att denna kredithändelse skall avsluta kontraktet får kreditinstitutet ändra beräkningen av det riskvägda exponeringsbeloppet och, i förekommande fall, exponeringens förväntade förlustbelopp som i brist på kreditriskskydd skulle leda till det lägsta riskvägda exponeringsbeloppet enligt artiklarna 78–83 eller artiklarna 84–89 i enlighet med denna bilaga, men endast om exponeringsvärdet är lägre än eller lika med kreditriskskyddets värde.

2.   KREDITDERIVAT PÅ N-TE FÖRFALL

| 2. | Om det n-te fallissemanget bland exponeringarna utlöser betalning får det kreditinstitut som köper skyddet bara erkänna skyddet för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och, i förekommande fall, förväntade förlustbelopp om skydd också har erhållits för fallissemangen 1 till n – 1 eller när n – 1 fallissemang redan har inträffat. I sådana fall skall den metod tillämpas som anges i punkt 1 för kreditderivat på första förfall som anpassats på lämpligt sätt för produkter som avser n-te förfall. |
| --- | --- |

2.

Om det n-te fallissemanget bland exponeringarna utlöser betalning får det kreditinstitut som köper skyddet bara erkänna skyddet för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och, i förekommande fall, förväntade förlustbelopp om skydd också har erhållits för fallissemangen 1 till n – 1 eller när n – 1 fallissemang redan har inträffat. I sådana fall skall den metod tillämpas som anges i punkt 1 för kreditderivat på första förfall som anpassats på lämpligt sätt för produkter som avser n-te förfall.

BILAGA IX

VÄRDEPAPPERISERING

Del 1 – Definitioner för bilaga IX

| 1. | I denna bilaga gäller följande definitioner:






  — | överskottsmarginal: det belopp som inflyter i form av räntor och kreditavgifter eller andra intäkter från de värdepapperiserade exponeringarna minskat med finansieringsutgifter och omkostnader. |
| --- | --- | --- |

1.

I denna bilaga gäller följande definitioner:

—

överskottsmarginal: det belopp som inflyter i form av räntor och kreditavgifter eller andra intäkter från de värdepapperiserade exponeringarna minskat med finansieringsutgifter och omkostnader.

| — | städoption: optionsavtal där originatorn kan återköpa eller upphäva positioner i värdepapperisering innan alla underliggande exponeringar har återbetalats om de utestående exponeringarnas belopp sjunker under en fastställd nivå. |
| --- | --- |

—

städoption: optionsavtal där originatorn kan återköpa eller upphäva positioner i värdepapperisering innan alla underliggande exponeringar har återbetalats om de utestående exponeringarnas belopp sjunker under en fastställd nivå.

| — | likviditetsfacilitet: position i värdepapperisering till följd av ett avtal om att tillhandahålla finansiering för att säkerställa att betalningsströmmarna når investerarna i rätt tid. |
| --- | --- |

—

likviditetsfacilitet: position i värdepapperisering till följd av ett avtal om att tillhandahålla finansiering för att säkerställa att betalningsströmmarna når investerarna i rätt tid.

| — | kirb: 8 % av de riskvägda exponeringsbeloppen som skulle ha beräknats enligt artiklarna 84–89 avseende värdepapperiserade exponeringar om de inte hade värdepapperiserats plus förväntade förluster som hänger samman med dessa exponeringar och som beräknats enligt dessa artiklar. |
| --- | --- |

—

kirb: 8 % av de riskvägda exponeringsbeloppen som skulle ha beräknats enligt artiklarna 84–89 avseende värdepapperiserade exponeringar om de inte hade värdepapperiserats plus förväntade förluster som hänger samman med dessa exponeringar och som beräknats enligt dessa artiklar.

| — | externratingmetod: metod för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för positioner i värdepapperisering enligt punkterna 46–51 i del 4. |
| --- | --- |

—

externratingmetod: metod för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för positioner i värdepapperisering enligt punkterna 46–51 i del 4.

| — | formelbaserad metod: metod för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för positioner i värdepapperisering enligt punkterna 52–54 i del 4. |
| --- | --- |

—

formelbaserad metod: metod för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för positioner i värdepapperisering enligt punkterna 52–54 i del 4.

| — | position utan rating: en position i värdepapperisering som inte har någon kvalificerad kreditvärdering av ett valbart ratinginstitut enligt definitionen i artikel 97. |
| --- | --- |

—

position utan rating: en position i värdepapperisering som inte har någon kvalificerad kreditvärdering av ett valbart ratinginstitut enligt definitionen i artikel 97.

| — | position med rating: en position i värdepapperisering som har en kvalificerad kreditvärdering av ett valbart ratinginstitut enligt definitionen i artikel 97. |
| --- | --- |

—

position med rating: en position i värdepapperisering som har en kvalificerad kreditvärdering av ett valbart ratinginstitut enligt definitionen i artikel 97.

| — | program för tillgångsbaserade certifikat (ABCP-program): ett värdepapperiseringsprogram genom vilket de emitterade värdepapperen främst förekommer i form av företagscertifikat med en ursprunglig löptid på ett år eller mindre. |
| --- | --- |

—

program för tillgångsbaserade certifikat (ABCP-program): ett värdepapperiseringsprogram genom vilket de emitterade värdepapperen främst förekommer i form av företagscertifikat med en ursprunglig löptid på ett år eller mindre.

Del 2 – Minimikrav för erkännande av betydande kreditrisköverföring och beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp för värdepapperiserade exponeringar

1.   MINIMIKRAV FÖR ERKÄNNANDE AV BETYDANDE KREDITRISKÖVERFÖRING VID EN TRADITIONELL VÄRDEPAPPERISERING

| 1. | Det kreditinstitut som är originator vid en traditionell värdepapperisering får undanta värdepapperiserade exponeringar från beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp om betydande kreditrisk i samband med de värdepapperiserade exponeringarna har överförts till tredje parter och överföringen uppfyller följande villkor:






  a) | Transaktionens ekonomiska innebörd framgår av värdepapperiseringens dokumentation. |
| --- | --- | --- |

1.

Det kreditinstitut som är originator vid en traditionell värdepapperisering får undanta värdepapperiserade exponeringar från beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp om betydande kreditrisk i samband med de värdepapperiserade exponeringarna har överförts till tredje parter och överföringen uppfyller följande villkor:

a)

Transaktionens ekonomiska innebörd framgår av värdepapperiseringens dokumentation.

| b) | Det kreditinstitut som är originator och dess fordringsägare skall inte kunna förfoga över de värdepapperiserade exponeringarna, till exempel vid konkurs och rekonstruktion. Detta skall styrkas genom ett utlåtande från en kvalificerad juridisk rådgivare. |
| --- | --- |

b)

Det kreditinstitut som är originator och dess fordringsägare skall inte kunna förfoga över de värdepapperiserade exponeringarna, till exempel vid konkurs och rekonstruktion. Detta skall styrkas genom ett utlåtande från en kvalificerad juridisk rådgivare.

| c) | De emitterade värdepapperen medför inte någon betalningsförpliktelse för det kreditinstitut som är originator. |
| --- | --- |

c)

De emitterade värdepapperen medför inte någon betalningsförpliktelse för det kreditinstitut som är originator.

| d) | Förvärvaren är ett specialföretag för värdepapperisering. |
| --- | --- |

d)

Förvärvaren är ett specialföretag för värdepapperisering.

| e) | Det kreditinstitut som är originator behåller inte faktisk eller indirekt kontroll över de överförda exponeringarna. En originator skall anses ha behållit faktisk kontroll över de överförda exponeringarna om han har rätt att återköpa de tidigare överförda exponeringarna från förvärvaren för att ta hem vinsterna eller om han är skyldig att återta den överförda risken. Om det kreditinstitut som är originator behåller rättigheter eller förpliktelser avseende förvaltningen av exponeringarna skall detta i sig själv inte utgöra indirekt kontroll över exponeringarna. |
| --- | --- |

e)

Det kreditinstitut som är originator behåller inte faktisk eller indirekt kontroll över de överförda exponeringarna. En originator skall anses ha behållit faktisk kontroll över de överförda exponeringarna om han har rätt att återköpa de tidigare överförda exponeringarna från förvärvaren för att ta hem vinsterna eller om han är skyldig att återta den överförda risken. Om det kreditinstitut som är originator behåller rättigheter eller förpliktelser avseende förvaltningen av exponeringarna skall detta i sig själv inte utgöra indirekt kontroll över exponeringarna.

| f) | Om det föreligger en städoption skall följande villkor vara uppfyllda:






  i) | Det kreditinstitut som är originator avgör fritt om städoptionen skall utnyttjas. |
| --- | --- | --- |

f)

Om det föreligger en städoption skall följande villkor vara uppfyllda:

i)

Det kreditinstitut som är originator avgör fritt om städoptionen skall utnyttjas.

| ii) | Städoptionen får bara utnyttjas om 10 % eller mindre av det ursprungliga värdet på de värdepapperiserade exponeringarna fortfarande är obetalt. |
| --- | --- |

ii)

Städoptionen får bara utnyttjas om 10 % eller mindre av det ursprungliga värdet på de värdepapperiserade exponeringarna fortfarande är obetalt.

| iii) | Städoptionen får inte vara utformad för att undvika fördelning av förluster på kreditförstärkningspositioner eller andra positioner som hålls av investerare, och inte vara utformad på annat sätt för att tillhandahålla kreditförstärkning. |
| --- | --- |

iii)

Städoptionen får inte vara utformad för att undvika fördelning av förluster på kreditförstärkningspositioner eller andra positioner som hålls av investerare, och inte vara utformad på annat sätt för att tillhandahålla kreditförstärkning.

| g) | Värdepapperiseringsdokumentationen innehåller inga klausuler som






  i) | i annat fall än vid bestämmelser om förtida amortering, kräver att positioner i värdepapperisering skall förbättras av det kreditinstitut som är originator, vilket inkluderar, men inte begränsar sig till, förändring av de underliggande kreditexponeringarna eller ökning av investerarnas avkastning till följd av en försämring av de värdepapperiserade exponeringarnas kreditkvalitet, eller |
| --- | --- | --- |

g)

Värdepapperiseringsdokumentationen innehåller inga klausuler som

i)

i annat fall än vid bestämmelser om förtida amortering, kräver att positioner i värdepapperisering skall förbättras av det kreditinstitut som är originator, vilket inkluderar, men inte begränsar sig till, förändring av de underliggande kreditexponeringarna eller ökning av investerarnas avkastning till följd av en försämring av de värdepapperiserade exponeringarnas kreditkvalitet, eller

| ii) | ökar avkastningen till innehavarna av positioner i värdepapperiseringen till följd av en försämring av den underliggande exponeringsgruppens kreditkvalitet. |
| --- | --- |

ii)

ökar avkastningen till innehavarna av positioner i värdepapperiseringen till följd av en försämring av den underliggande exponeringsgruppens kreditkvalitet.

2.   MINIMIKRAV FÖR ERKÄNNANDE AV BETYDANDE KREDITRISKÖVERFÖRING VID SYNTETISK VÄRDEPAPPERISERING

| 2. | Ett kreditinstitut som är originator vid en syntetisk värdepapperisering får beräkna riskvägda exponeringsbelopp och, i förekommande fall, förväntade förlustbelopp för de värdepapperiserade exponeringarna enligt nedanstående punkter 3–4 om betydande kreditrisk har överförts till tredje parter genom betalt eller obetalt kreditriskskydd och överföringen uppfyller följande villkor:






  a) | Transaktionens ekonomiska innebörd framgår av värdepapperiseringens dokumentation. |
| --- | --- | --- |

2.

Ett kreditinstitut som är originator vid en syntetisk värdepapperisering får beräkna riskvägda exponeringsbelopp och, i förekommande fall, förväntade förlustbelopp för de värdepapperiserade exponeringarna enligt nedanstående punkter 3–4 om betydande kreditrisk har överförts till tredje parter genom betalt eller obetalt kreditriskskydd och överföringen uppfyller följande villkor:

a)

Transaktionens ekonomiska innebörd framgår av värdepapperiseringens dokumentation.

| b) | Det kreditriskskydd genom vilket kreditrisken överförs uppfyller kraven på godtagbarhet och övriga krav enligt artiklarna 90–93 för erkännande av sådant kreditriskskydd. För syftet med denna punkt skall specialföretag inte erkännas som valbara tillhandahållare av obetalt skydd. |
| --- | --- |

b)

Det kreditriskskydd genom vilket kreditrisken överförs uppfyller kraven på godtagbarhet och övriga krav enligt artiklarna 90–93 för erkännande av sådant kreditriskskydd. För syftet med denna punkt skall specialföretag inte erkännas som valbara tillhandahållare av obetalt skydd.

| c) | De instrument som används för att överföra kreditrisk får inte innehålla bestämmelser eller villkor som






  i) | fastställer betydande tröskelvärden under vilka kreditriskskydd inte anses kunna utlösas om en kredithändelse uppstår, |
| --- | --- | --- |

c)

De instrument som används för att överföra kreditrisk får inte innehålla bestämmelser eller villkor som

i)

fastställer betydande tröskelvärden under vilka kreditriskskydd inte anses kunna utlösas om en kredithändelse uppstår,

| ii) | gör det möjligt att avbryta skyddet på grund av att de underliggande exponeringarnas kreditkvalitet har försämrats, |
| --- | --- |

ii)

gör det möjligt att avbryta skyddet på grund av att de underliggande exponeringarnas kreditkvalitet har försämrats,

| iii) | i annat fall än vid bestämmelser om förtida amortering, kräver att positioner i värdepapperiseringen skall förbättras av det kreditinstitut som är originator, eller |
| --- | --- |

iii)

i annat fall än vid bestämmelser om förtida amortering, kräver att positioner i värdepapperiseringen skall förbättras av det kreditinstitut som är originator, eller

| iv) | ökar kreditinstitutens kostnad för kreditriskskydd eller avkastningen till innehavarna av positioner i värdepapperisering till följd av en försämring av den underliggande exponeringsgruppens kreditkvalitet. |
| --- | --- |

iv)

ökar kreditinstitutens kostnad för kreditriskskydd eller avkastningen till innehavarna av positioner i värdepapperisering till följd av en försämring av den underliggande exponeringsgruppens kreditkvalitet.

| d) | Ett utlåtande har inhämtats från en kvalificerad juridisk rådgivare som bekräftar att kreditriskskyddet kan hävdas inom alla relevanta territorier. |
| --- | --- |

d)

Ett utlåtande har inhämtats från en kvalificerad juridisk rådgivare som bekräftar att kreditriskskyddet kan hävdas inom alla relevanta territorier.

3.   ORIGINATORERS BERÄKNING AV RISKVÄGDA EXPONERINGSBELOPP FÖR VÄRDEPAPPERISERADE EXPONERINGAR VID SYNTETISKA VÄRDEPAPPERISERINGAR

| 3. | Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för värdepapperiserade exponeringar när villkoren i punkt 2 är uppfyllda skall det kreditinstitut som är originator vid en syntetisk värdepapperisering, med beaktande av punkterna 5–7, använda de tillämpliga beräkningsmetoder som anges i del 4 och inte de metoder som anges i artiklarna 78–89. För kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt artiklarna 84–89 skall det förväntade förlustbeloppet avseende sådana exponeringar vara noll. |
| --- | --- |

3.

Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för värdepapperiserade exponeringar när villkoren i punkt 2 är uppfyllda skall det kreditinstitut som är originator vid en syntetisk värdepapperisering, med beaktande av punkterna 5–7, använda de tillämpliga beräkningsmetoder som anges i del 4 och inte de metoder som anges i artiklarna 78–89. För kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt artiklarna 84–89 skall det förväntade förlustbeloppet avseende sådana exponeringar vara noll.

| 4. | För tydlighetens skull avser punkt 3 hela den exponeringsgrupp som är föremål för värdepapperiseringen. Med förbehåll för vad som föreskrivs i punkterna 5–7 skall det kreditinstitut som är originator beräkna riskvägda exponeringsbelopp avseende alla värdepapperiseringstrancher i enlighet med bestämmelserna i del 4, däribland även de som avser erkännande av kreditriskskydd. Om till exempel en tranch överförs genom obetalt kreditriskskydd till en tredje part skall den tredje partens riskvikt tillämpas på tranchen vid beräkning av originatorns riskvägda exponeringsbelopp. |
| --- | --- |

4.

För tydlighetens skull avser punkt 3 hela den exponeringsgrupp som är föremål för värdepapperiseringen. Med förbehåll för vad som föreskrivs i punkterna 5–7 skall det kreditinstitut som är originator beräkna riskvägda exponeringsbelopp avseende alla värdepapperiseringstrancher i enlighet med bestämmelserna i del 4, däribland även de som avser erkännande av kreditriskskydd. Om till exempel en tranch överförs genom obetalt kreditriskskydd till en tredje part skall den tredje partens riskvikt tillämpas på tranchen vid beräkning av originatorns riskvägda exponeringsbelopp.

3.1.   Behandling av löptidsobalanser vid syntetiska värdepapperiseringar

| 5. | Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt punkt 3 skall eventuell löptidsobalans mellan kreditriskskyddet, genom vilket uppdelningen på trancher uppnås, och de värdepapperiserade exponeringarna beaktas enligt punkterna 6–7. |
| --- | --- |

5.

Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt punkt 3 skall eventuell löptidsobalans mellan kreditriskskyddet, genom vilket uppdelningen på trancher uppnås, och de värdepapperiserade exponeringarna beaktas enligt punkterna 6–7.

| 6. | De värdepapperiserade exponeringarnas löptid skall antas vara lika med den längsta löptiden för någon av dessa exponeringar, dock maximalt fem år. Kreditriskskyddets löptid skall fastställas enligt bilaga VIII. |
| --- | --- |

6.

De värdepapperiserade exponeringarnas löptid skall antas vara lika med den längsta löptiden för någon av dessa exponeringar, dock maximalt fem år. Kreditriskskyddets löptid skall fastställas enligt bilaga VIII.

| 7. | En originator skall bortse från eventuell löptidsobalans vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för trancher som inom ramen för del 4 givits en riskvikt på 1 250 %. För alla övriga trancher skall den behandling av löptidsobalans som anges i bilaga VIII tillämpas i enlighet med följande formel:
  RW* = [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)]
  där
  RW* är riskvägda exponeringsbelopp enligt vad som avses i artikel 75 a,
  RW(Ass) är de riskvägda exponeringsbelopp som skulle ha gällt för exponeringarna om de inte hade värdepapperiserats, beräknade på proportionell grund,
  RW(SW) är riskvägda exponeringsbelopp som beräknats enligt punkt 3 om det inte förelåg någon löptidsobalans,
  T är löptiden för de underliggande exponeringarna uttryckt i år,
  t är löptiden för kreditriskskyddet uttryckt i år, och
  t* är 0,25. |
| --- | --- |

7.

En originator skall bortse från eventuell löptidsobalans vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för trancher som inom ramen för del 4 givits en riskvikt på 1 250 %. För alla övriga trancher skall den behandling av löptidsobalans som anges i bilaga VIII tillämpas i enlighet med följande formel:

RW* = [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)]

där

RW* är riskvägda exponeringsbelopp enligt vad som avses i artikel 75 a,

RW(Ass) är de riskvägda exponeringsbelopp som skulle ha gällt för exponeringarna om de inte hade värdepapperiserats, beräknade på proportionell grund,

RW(SW) är riskvägda exponeringsbelopp som beräknats enligt punkt 3 om det inte förelåg någon löptidsobalans,

T är löptiden för de underliggande exponeringarna uttryckt i år,

t är löptiden för kreditriskskyddet uttryckt i år, och

t* är 0,25.

Del 3 – Externa kreditvärderingar

1.   KRAV PÅ RATINGINSTITUTENS KREDITVÄRDERINGAR

| 1. | För att kunna ligga till grund för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt del 4 skall en kreditvärdering från ett valbart ratinginstitut uppfylla följande villkor:






  a) | Det skall inte föreligga någon obalans mellan de betalningsslag som avspeglas i kreditvärderingen och de betalningsslag som kreditinstitutet har rätt till inom ramen för det kontrakt som ger upphov till den berörda värdepapperiseringspositionen. |
| --- | --- | --- |

1.

För att kunna ligga till grund för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt del 4 skall en kreditvärdering från ett valbart ratinginstitut uppfylla följande villkor:

a)

Det skall inte föreligga någon obalans mellan de betalningsslag som avspeglas i kreditvärderingen och de betalningsslag som kreditinstitutet har rätt till inom ramen för det kontrakt som ger upphov till den berörda värdepapperiseringspositionen.

| b) | Kreditvärderingen skall finnas offentlig tillgänglig på marknaden. Kreditvärderingar skall endast anses vara offentligt tillgängliga om de har publicerats inom ramen för ett offentligt tillgängligt forum och ingår i ratinginstitutets övergångsmatris. Kreditvärderingar som bara gjorts tillgängliga för ett begränsat antal skall inte betraktas som offentligt tillgängliga. |
| --- | --- |

b)

Kreditvärderingen skall finnas offentlig tillgänglig på marknaden. Kreditvärderingar skall endast anses vara offentligt tillgängliga om de har publicerats inom ramen för ett offentligt tillgängligt forum och ingår i ratinginstitutets övergångsmatris. Kreditvärderingar som bara gjorts tillgängliga för ett begränsat antal skall inte betraktas som offentligt tillgängliga.

2.   ANVÄNDNING AV KREDITVÄRDERINGAR

| 2. | Ett kreditinstitut får utse ett eller flera valbara ratinginstitut vilkas kreditvärderingar skall användas vid beräkning av institutets riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 94-101 (ett utsett ratinginstitut). |
| --- | --- |

2.

Ett kreditinstitut får utse ett eller flera valbara ratinginstitut vilkas kreditvärderingar skall användas vid beräkning av institutets riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 94-101 (ett utsett ratinginstitut).

| 3. | Om inte annat följer av nedanstående punkter 5–7 måste ett kreditinstitut genomgående använda kreditvärderingar från utsedda ratinginstitut avseende sina positioner i värdepapperisering. |
| --- | --- |

3.

Om inte annat följer av nedanstående punkter 5–7 måste ett kreditinstitut genomgående använda kreditvärderingar från utsedda ratinginstitut avseende sina positioner i värdepapperisering.

| 4. | Om inte annat följer av punkterna 5–6 får ett kreditinstitut inte använda ett ratinginstituts kreditvärderingar för sina positioner i vissa trancher och ett annat ratinginstituts kreditvärderingar för sina positioner i andra trancher inom ramen för samma struktur, oavsett om de har bedömts eller inte av det första ratinginstitutet. |
| --- | --- |

4.

Om inte annat följer av punkterna 5–6 får ett kreditinstitut inte använda ett ratinginstituts kreditvärderingar för sina positioner i vissa trancher och ett annat ratinginstituts kreditvärderingar för sina positioner i andra trancher inom ramen för samma struktur, oavsett om de har bedömts eller inte av det första ratinginstitutet.

| 5. | Om en position har två kreditvärderingar av utsedda ratinginstitut skall kreditinstitutet använda den minst fördelaktiga kreditvärderingen. |
| --- | --- |

5.

Om en position har två kreditvärderingar av utsedda ratinginstitut skall kreditinstitutet använda den minst fördelaktiga kreditvärderingen.

| 6. | Om en position har mer än två kreditvärderingar av utsedda ratinginstitut skall de två mest fördelaktiga användas. Om de två mest fördelaktiga värderingarna skiljer sig åt skall den minst fördelaktiga av de två användas. |
| --- | --- |

6.

Om en position har mer än två kreditvärderingar av utsedda ratinginstitut skall de två mest fördelaktiga användas. Om de två mest fördelaktiga värderingarna skiljer sig åt skall den minst fördelaktiga av de två användas.

| 7. | Om kreditriskskydd som är godtagbart enligt artiklarna 90–93 tillhandahålls direkt till specialföretaget för värdepapperisering och det skyddet avspeglas i ett utsett ratingföretags kreditvärdering av en position får riskvikten som hör ihop med denna kreditvärdering användas. Om skyddet inte är godtagbart enligt artiklarna 90–93 får kreditvärderingen inte erkännas. I de fall då kreditriskskyddet inte tillhandahålls till specialföretaget för värdepapperisering, utan i stället direkt till en värdepapperiseringsposition, får kreditvärderingen inte erkännas. |
| --- | --- |

7.

Om kreditriskskydd som är godtagbart enligt artiklarna 90–93 tillhandahålls direkt till specialföretaget för värdepapperisering och det skyddet avspeglas i ett utsett ratingföretags kreditvärdering av en position får riskvikten som hör ihop med denna kreditvärdering användas. Om skyddet inte är godtagbart enligt artiklarna 90–93 får kreditvärderingen inte erkännas. I de fall då kreditriskskyddet inte tillhandahålls till specialföretaget för värdepapperisering, utan i stället direkt till en värdepapperiseringsposition, får kreditvärderingen inte erkännas.

3.   INPLACERING

| 8. | De behöriga myndigheterna skall fastställa på vilket steg på kreditkvalitetsskalan i tabellerna i del 4 varje kreditbetyg från ett valbart ratinginstitut skall placeras in. Vid fastställandet skall de behöriga myndigheterna skilja mellan de relativa risknivåer som uttrycks genom varje betyg. De skall beakta kvantitativa faktorer, till exempel andelen fallissemang och/eller andelen förluster, och kvalitativa faktorer såsom de olika typer av transaktioner som bedömts av ratinginstitutet samt kreditvärderingens innebörd. |
| --- | --- |

8.

De behöriga myndigheterna skall fastställa på vilket steg på kreditkvalitetsskalan i tabellerna i del 4 varje kreditbetyg från ett valbart ratinginstitut skall placeras in. Vid fastställandet skall de behöriga myndigheterna skilja mellan de relativa risknivåer som uttrycks genom varje betyg. De skall beakta kvantitativa faktorer, till exempel andelen fallissemang och/eller andelen förluster, och kvalitativa faktorer såsom de olika typer av transaktioner som bedömts av ratinginstitutet samt kreditvärderingens innebörd.

| 9. | De berörda myndigheterna skall försöka se till att positioner i värdepapperisering som åsatts samma riskvikt på basis av ett valbart ratinginstituts kreditvärdering är föremål för motsvarande kreditrisknivåer. Detta kan innefatta ändring av beslut om den kreditkvalitetsnivå där ett enskilt kreditbetyg placerats in. |
| --- | --- |

9.

De berörda myndigheterna skall försöka se till att positioner i värdepapperisering som åsatts samma riskvikt på basis av ett valbart ratinginstituts kreditvärdering är föremål för motsvarande kreditrisknivåer. Detta kan innefatta ändring av beslut om den kreditkvalitetsnivå där ett enskilt kreditbetyg placerats in.

Del 4 – Beräkning

1.   BERÄKNING AV RISKVÄGDA EXPONERINGSBELOPP

| 1. | Vid tillämpningen av artikel 96 skall en värdepapperiseringspositions riskvägda exponeringsbelopp beräknas genom att positionens exponeringsvärde ges den relevanta riskvikt som anges i denna del. |
| --- | --- |

1.

Vid tillämpningen av artikel 96 skall en värdepapperiseringspositions riskvägda exponeringsbelopp beräknas genom att positionens exponeringsvärde ges den relevanta riskvikt som anges i denna del.

| 2. | Om inte annat följer av punkt 3 skall exponeringsvärdet för en värdepapperiseringsposition inom balansräkningen






  a) | vara dess balansräkningsvärde om kreditinstitutet beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt punkterna 6–36, |
| --- | --- | --- |

2.

Om inte annat följer av punkt 3 skall exponeringsvärdet för en värdepapperiseringsposition inom balansräkningen

a)

vara dess balansräkningsvärde om kreditinstitutet beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt punkterna 6–36,

| b) | mätas brutto före värderegleringar om kreditinstitutet beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt punkterna 36–76, och |
| --- | --- |

b)

mätas brutto före värderegleringar om kreditinstitutet beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt punkterna 36–76, och

| c) | vara dess nominella värde multiplicerat med en konverteringsfaktor enligt vad som föreskrivs i denna bilaga. Konverteringsfaktorn skall vara 100 % om inte annat anges. |
| --- | --- |

c)

vara dess nominella värde multiplicerat med en konverteringsfaktor enligt vad som föreskrivs i denna bilaga. Konverteringsfaktorn skall vara 100 % om inte annat anges.

| 3. | Exponeringsvärdet för en värdepapperiseringsposition, som uppstår till följd av ett derivatinstrument som anges i bilaga IV, skall fastställas enligt bilaga III. |
| --- | --- |

3.

Exponeringsvärdet för en värdepapperiseringsposition, som uppstår till följd av ett derivatinstrument som anges i bilaga IV, skall fastställas enligt bilaga III.

| 4. | Om en värdepapperiseringsposition är föremål för betalt kreditriskskydd får exponeringsvärdet för den positionen ändras enligt kraven i bilaga VIII med de ytterligare preciseringar som ges i den här bilagan. |
| --- | --- |

4.

Om en värdepapperiseringsposition är föremål för betalt kreditriskskydd får exponeringsvärdet för den positionen ändras enligt kraven i bilaga VIII med de ytterligare preciseringar som ges i den här bilagan.

| 5. | Om ett kreditinstitut har två eller fler överlappande positioner i en värdepapperisering skall det, i den utsträckning som dessa överlappar varandra, i sin beräkning av riskvägda exponeringsbelopp bara inbegripa den position eller den del av en position som ger det högre riskvägda exponeringsbeloppet. För syftet med denna punkt avses med ”överlappning” att positionerna helt eller delvis innebär en exponering för samma risk på sådant sätt att det inom ramen för överlappningen endast är fråga om en enda exponering. |
| --- | --- |

5.

Om ett kreditinstitut har två eller fler överlappande positioner i en värdepapperisering skall det, i den utsträckning som dessa överlappar varandra, i sin beräkning av riskvägda exponeringsbelopp bara inbegripa den position eller den del av en position som ger det högre riskvägda exponeringsbeloppet. För syftet med denna punkt avses med ”överlappning” att positionerna helt eller delvis innebär en exponering för samma risk på sådant sätt att det inom ramen för överlappningen endast är fråga om en enda exponering.

2.   BERÄKNING AV RISKVÄGDA EXPONERINGSBELOPP ENLIGT SCHABLONMETODEN

| 6. | Om inte annat följer av punkt 8 skall riskvägt exponeringsbelopp för bedömd värdepapperiseringsposition med rating beräknas genom att exponeringsvärdet i enlighet med följande tabeller 1–2 ges den riskvikt som åsatts det kreditkvalitetssteg som de behöriga myndigheterna har gett kreditvärderingen i enlighet med artikel 98. |
| --- | --- |

6.

Om inte annat följer av punkt 8 skall riskvägt exponeringsbelopp för bedömd värdepapperiseringsposition med rating beräknas genom att exponeringsvärdet i enlighet med följande tabeller 1–2 ges den riskvikt som åsatts det kreditkvalitetssteg som de behöriga myndigheterna har gett kreditvärderingen i enlighet med artikel 98.

Tabell 1

Andra positioner än de som har kortfristiga kreditvärderingar

| Kreditkvalitetssteg | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 och däröver |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskvikt | 20 % | 50 % | 100 % | 350 % | 1 250 % |

Kreditkvalitetssteg

1

2

3

4

5 och däröver

Riskvikt

20 %

50 %

100 %

350 %

1 250 %

Tabell 2

Positioner med kortfristiga kreditvärderingar

| Kreditkvalitetssteg | 1 | 2 | 3 | Alla övriga kreditbetyg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskvikt | 20 % | 50 % | 100 % | 1 250 % |

Kreditkvalitetssteg

1

2

3

Alla övriga kreditbetyg

Riskvikt

20 %

50 %

100 %

1 250 %

| 7. | Om inte annat följer av punkterna 10–15 skall det riskvägda exponeringsbeloppet för en värdepapperiseringsposition utan rating beräknas med tillämpning av riskvikt 1 250 %. |
| --- | --- |

7.

Om inte annat följer av punkterna 10–15 skall det riskvägda exponeringsbeloppet för en värdepapperiseringsposition utan rating beräknas med tillämpning av riskvikt 1 250 %.

2.1.   Originatorer och medverkande kreditinstitut

| 8. | För originatorer eller medverkande kreditinstitut får de riskvägda exponeringsbelopp som beräknats avseende institutets positioner i en värdepapperisering begränsas till de riskvägda exponeringsbelopp som skulle ha beräknats för de värdepapperiserade exponeringarna om de inte hade värdepapperiserats. Därvid gäller en antagen tillämpning av 150 % riskvikt på alla oreglerade poster och högriskposter bland de värdepapperiserade exponeringarna. |
| --- | --- |

8.

För originatorer eller medverkande kreditinstitut får de riskvägda exponeringsbelopp som beräknats avseende institutets positioner i en värdepapperisering begränsas till de riskvägda exponeringsbelopp som skulle ha beräknats för de värdepapperiserade exponeringarna om de inte hade värdepapperiserats. Därvid gäller en antagen tillämpning av 150 % riskvikt på alla oreglerade poster och högriskposter bland de värdepapperiserade exponeringarna.

2.2.   Behandling av positioner utan rating

| 9. | Ett kreditinstitut som har en värdepapperiseringsposition utan rating får tillämpa den behandling som anges i punkt 10 för beräkning av riskvägt exponeringsbelopp för den positionen förutsatt att sammansättningen av gruppen av värdepapperiserade exponeringar alltid är känd. |
| --- | --- |

9.

Ett kreditinstitut som har en värdepapperiseringsposition utan rating får tillämpa den behandling som anges i punkt 10 för beräkning av riskvägt exponeringsbelopp för den positionen förutsatt att sammansättningen av gruppen av värdepapperiserade exponeringar alltid är känd.

| 10. | Ett kreditinstitut får tillämpa den vägda genomsnittliga riskvikt som skulle ha tillämpats på de värdepapperiserade exponeringarna enligt artiklarna 78–83 av ett kreditinstitut som innehade exponeringarna, multiplicerat med en koncentrationsfaktor. Denna koncentrationsfaktor är lika med summan av de nominella beloppen på alla trancherna dividerad med summan av de nominella beloppen på de trancher som är efterställda eller likställs med den tranch i vilken positionen hålls, inklusive den berörda tranchen. Resultatet får inte vara en riskvikt som överstiger 1 250 % eller som är lägre än någon riskvikt som är tillämplig på en tranch med en bättre rangordning och som har en rating. Om kreditinstitutet inte kan fastställa de riskvikter som skulle tillämpas på de värdepapperiserade exponeringarna enligt artiklarna 78–83 skall det tillämpa riskvikt 1 250 % för positionen. |
| --- | --- |

10.

Ett kreditinstitut får tillämpa den vägda genomsnittliga riskvikt som skulle ha tillämpats på de värdepapperiserade exponeringarna enligt artiklarna 78–83 av ett kreditinstitut som innehade exponeringarna, multiplicerat med en koncentrationsfaktor. Denna koncentrationsfaktor är lika med summan av de nominella beloppen på alla trancherna dividerad med summan av de nominella beloppen på de trancher som är efterställda eller likställs med den tranch i vilken positionen hålls, inklusive den berörda tranchen. Resultatet får inte vara en riskvikt som överstiger 1 250 % eller som är lägre än någon riskvikt som är tillämplig på en tranch med en bättre rangordning och som har en rating. Om kreditinstitutet inte kan fastställa de riskvikter som skulle tillämpas på de värdepapperiserade exponeringarna enligt artiklarna 78–83 skall det tillämpa riskvikt 1 250 % för positionen.

2.3.   Behandling av positioner i värdepapperisering som avser trancher i andra-förlustläge eller bättre i ett program för tillgångsbaserade certifikat (ABCP-program)

| 11. | Med förbehåll för möjligheten att tillämpa en mer fördelaktig behandling i kraft av bestämmelserna avseende likviditetsfaciliteter i punkterna 13–15 får ett kreditinstitut när det gäller positioner i värdepapperisering som uppfyller villkoren i punkt 12 tillämpa en riskvikt som är den högsta av 100 % eller den högsta av de riskvikter som ett kreditinstitut som innehar exponeringen skulle tillämpa på någon av de värdepapperiserade exponeringarna enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

11.

Med förbehåll för möjligheten att tillämpa en mer fördelaktig behandling i kraft av bestämmelserna avseende likviditetsfaciliteter i punkterna 13–15 får ett kreditinstitut när det gäller positioner i värdepapperisering som uppfyller villkoren i punkt 12 tillämpa en riskvikt som är den högsta av 100 % eller den högsta av de riskvikter som ett kreditinstitut som innehar exponeringen skulle tillämpa på någon av de värdepapperiserade exponeringarna enligt artiklarna 78–83.

| 12. | För att behandlingen i punkt 11 skall vara tillåten skall värdepapperiseringspositionen uppfylla följande villkor:






  a) | Den skall vara i en tranch som ekonomiskt sett är i ett andra-förlustläge eller är bättre prioriterad i värdepapperiseringen, och första-förlusttranchen måste ge påtaglig kreditförstärkning till tranchen i andra-förlustläge. |
| --- | --- | --- |

12.

För att behandlingen i punkt 11 skall vara tillåten skall värdepapperiseringspositionen uppfylla följande villkor:

a)

Den skall vara i en tranch som ekonomiskt sett är i ett andra-förlustläge eller är bättre prioriterad i värdepapperiseringen, och första-förlusttranchen måste ge påtaglig kreditförstärkning till tranchen i andra-förlustläge.

| b) | Dess kvalitet skall minst motsvara ”investment grade”. |
| --- | --- |

b)

Dess kvalitet skall minst motsvara ”investment grade”.

| c) | Den skall innehas av ett kreditinstitut som inte innehar någon position i den tranch som är i första-förlustläge. |
| --- | --- |

c)

Den skall innehas av ett kreditinstitut som inte innehar någon position i den tranch som är i första-förlustläge.

2.4.   Behandling av likviditetsfaciliteter utan rating

2.4.1.   Godtagbara likviditetsfaciliteter

| 13. | Om följande villkor är uppfyllda får en konverteringsfaktor på 20 % tillämpas på det nominella beloppet på en likviditetsfacilitet med en ursprunglig löptid på ett år eller mindre för att fastställa en likviditetsfacilitets exponeringsvärde, och en konverteringsfaktor på 50 % får tillämpas på det nominella beloppet på en likviditetsfacilitet med en ursprunglig löptid på mer än ett år:






  a) | Likviditetsfacilitetens dokumentation skall klart identifiera och begränsa de omständigheter under vilka faciliteten får tas i anspråk. |
| --- | --- | --- |

13.

Om följande villkor är uppfyllda får en konverteringsfaktor på 20 % tillämpas på det nominella beloppet på en likviditetsfacilitet med en ursprunglig löptid på ett år eller mindre för att fastställa en likviditetsfacilitets exponeringsvärde, och en konverteringsfaktor på 50 % får tillämpas på det nominella beloppet på en likviditetsfacilitet med en ursprunglig löptid på mer än ett år:

a)

Likviditetsfacilitetens dokumentation skall klart identifiera och begränsa de omständigheter under vilka faciliteten får tas i anspråk.

| b) | Faciliteten får inte längre kunna utnyttjas för att tillhandahålla kreditstöd genom att täcka förluster som redan uppstått vid tiden för utnyttjandet, till exempel genom att tillhandahålla likvida medel avseende exponeringar som fallerat vid tiden för utnyttjandet eller genom att förvärva tillgångar till ett pris som är högre än det verkliga värdet. |
| --- | --- |

b)

Faciliteten får inte längre kunna utnyttjas för att tillhandahålla kreditstöd genom att täcka förluster som redan uppstått vid tiden för utnyttjandet, till exempel genom att tillhandahålla likvida medel avseende exponeringar som fallerat vid tiden för utnyttjandet eller genom att förvärva tillgångar till ett pris som är högre än det verkliga värdet.

| c) | Faciliteten får inte användas för att tillhandahålla ständig eller regelbunden finansiering av värdepapperiseringen. |
| --- | --- |

c)

Faciliteten får inte användas för att tillhandahålla ständig eller regelbunden finansiering av värdepapperiseringen.

| d) | Återbetalning av utnyttjande av faciliteten skall inte vara efterställda investerares fordringar, annat än när det gäller fordringar som uppstår avseende ränte- eller valutaderivat eller avgifter eller liknande kostnader. Den får inte heller kunna efterges eller uppskjutas. |
| --- | --- |

d)

Återbetalning av utnyttjande av faciliteten skall inte vara efterställda investerares fordringar, annat än när det gäller fordringar som uppstår avseende ränte- eller valutaderivat eller avgifter eller liknande kostnader. Den får inte heller kunna efterges eller uppskjutas.

| e) | Faciliteten får inte längre kunna utnyttjas när alla tillämpliga kreditförstärkningar som den omfattas av är uttömda. |
| --- | --- |

e)

Faciliteten får inte längre kunna utnyttjas när alla tillämpliga kreditförstärkningar som den omfattas av är uttömda.

| f) | Faciliteten måste omfattas av en bestämmelse som leder till en automatisk minskning av det belopp som kan tas i anspråk med beloppet av de exponeringar som har fallerat, om det föreligger fallissemang i den mening som avses enligt artiklarna 84-89, eller, när gruppen av värdepapperiserade exponeringar består av instrument med rating, som leder till att faciliteten upphävs om gruppens genomsnittliga kvalitet faller under ”investment grade”. |
| --- | --- |

f)

Faciliteten måste omfattas av en bestämmelse som leder till en automatisk minskning av det belopp som kan tas i anspråk med beloppet av de exponeringar som har fallerat, om det föreligger fallissemang i den mening som avses enligt artiklarna 84-89, eller, när gruppen av värdepapperiserade exponeringar består av instrument med rating, som leder till att faciliteten upphävs om gruppens genomsnittliga kvalitet faller under ”investment grade”.

Riskvikten skall vara den högsta riskvikt som ett kreditinstitut som innehaft exponeringarna skulle ha tillämpat på någon av de värdepapperiserade exponeringarna enligt artiklarna 78–83.

2.4.2.   Likviditetsfaciliteter som bara får tas i anspråk vid en allmän störning på marknaden

| 14. | För att fastställa exponeringsvärdet på en likviditetsfacilitet som bara får tas i anspråk vid en allmän störning på marknaden (dvs. om mer än ett specialföretag avseende skilda transaktioner inte kan förnya förfallande certifikat och denna oförmåga inte är en följd av en försämring av specialföretagets eller de värdepapperiserade exponeringarnas kreditkvalitet) får en konverteringsfaktor på 0 % användas på det nominella beloppet, förutsatt att villkoren i punkt 13 är uppfyllda. |
| --- | --- |

14.

För att fastställa exponeringsvärdet på en likviditetsfacilitet som bara får tas i anspråk vid en allmän störning på marknaden (dvs. om mer än ett specialföretag avseende skilda transaktioner inte kan förnya förfallande certifikat och denna oförmåga inte är en följd av en försämring av specialföretagets eller de värdepapperiserade exponeringarnas kreditkvalitet) får en konverteringsfaktor på 0 % användas på det nominella beloppet, förutsatt att villkoren i punkt 13 är uppfyllda.

2.4.3.   Förskotteringsarrangemang

| 15. | För att fastställa exponeringsvärdet för en villkorslöst återkallelig likviditetsfacilitet får en konverteringsfaktor på 0 % tillämpas på det nominella beloppet, förutsatt att villkoren i punkt 13 är uppfyllda och att återbetalning av utnyttjanden av faciliteten inte är efterställda några andra fordringar på kontantflödena från de värdepapperiserade exponeringarna. |
| --- | --- |

15.

För att fastställa exponeringsvärdet för en villkorslöst återkallelig likviditetsfacilitet får en konverteringsfaktor på 0 % tillämpas på det nominella beloppet, förutsatt att villkoren i punkt 13 är uppfyllda och att återbetalning av utnyttjanden av faciliteten inte är efterställda några andra fordringar på kontantflödena från de värdepapperiserade exponeringarna.

2.5.   Ytterligare kapitalkrav för värdepapperisering av rullande exponeringar med bestämmelser om förtida amortering

| 16. | Utöver de riskvägda exponeringsbelopp som ett kreditinstitut som är originator beräknar för sina positioner i värdepapperisering skall det beräkna ett riskvägt exponeringsbelopp enligt den metod som anges i punkterna 17–33 när det säljer rullande exponeringar inom ramen för en värdepapperisering som innehåller bestämmelser om förtida amortering. |
| --- | --- |

16.

Utöver de riskvägda exponeringsbelopp som ett kreditinstitut som är originator beräknar för sina positioner i värdepapperisering skall det beräkna ett riskvägt exponeringsbelopp enligt den metod som anges i punkterna 17–33 när det säljer rullande exponeringar inom ramen för en värdepapperisering som innehåller bestämmelser om förtida amortering.

| 17. | Kreditinstitutet skall beräkna ett riskvägt exponeringsbelopp med avseende på summan av originatorns andel och investerarnas andel. |
| --- | --- |

17.

Kreditinstitutet skall beräkna ett riskvägt exponeringsbelopp med avseende på summan av originatorns andel och investerarnas andel.

| 18. | För värdepapperiseringsstrukturer där de värdepapperiserade exponeringarna innehåller rullande och icke-rullande exponeringar skall ett kreditinstitut som är originator tillämpa den behandling som anges i punkterna 19-31 på den del av den underliggande gruppen som innehåller rullande exponeringar. |
| --- | --- |

18.

För värdepapperiseringsstrukturer där de värdepapperiserade exponeringarna innehåller rullande och icke-rullande exponeringar skall ett kreditinstitut som är originator tillämpa den behandling som anges i punkterna 19-31 på den del av den underliggande gruppen som innehåller rullande exponeringar.

| 19. | I punkterna 19-31 skall ”originatorns andel” avse exponeringsvärdet av den nominella andel av hela gruppen av utnyttjade kreditbelopp som har överförts till en värdepapperisering, som bestämmer den andel av kontantflödena från kapitalåterbetalningar, räntor och andra anknutna belopp som inte är tillgänglig för utbetalningar till innehavare av positioner i värdepapperiseringen.
  För att motsvara definitionen får originatorns andel inte vara efterställd investerarnas andel.
  Med ”investerarnas andel” avses exponeringsvärdet av den nominella återstående andelen av hela gruppen av utnyttjade kreditbelopp. |
| --- | --- |

19.

I punkterna 19-31 skall ”originatorns andel” avse exponeringsvärdet av den nominella andel av hela gruppen av utnyttjade kreditbelopp som har överförts till en värdepapperisering, som bestämmer den andel av kontantflödena från kapitalåterbetalningar, räntor och andra anknutna belopp som inte är tillgänglig för utbetalningar till innehavare av positioner i värdepapperiseringen.

För att motsvara definitionen får originatorns andel inte vara efterställd investerarnas andel.

Med ”investerarnas andel” avses exponeringsvärdet av den nominella återstående andelen av hela gruppen av utnyttjade kreditbelopp.

| 20. | Den exponering för originatorn, som är knuten till rättigheterna avseende originatorns andel, skall inte betraktas som en värdepapperiseringsposition, utan som en proportionell exponering mot de värdepapperiserade exponeringarna, som om dessa inte hade värdepapperiserats. |
| --- | --- |

20.

Den exponering för originatorn, som är knuten till rättigheterna avseende originatorns andel, skall inte betraktas som en värdepapperiseringsposition, utan som en proportionell exponering mot de värdepapperiserade exponeringarna, som om dessa inte hade värdepapperiserats.

2.5.1.   Undantag från behandling av förtida amortering

| 21. | Institut som är originatorer vid följande typer av värdepapperiseringar är undantagna från kapitalkravet i punkt 16:






  a) | Värdepapperiseringar av rullande exponeringar där investerarna förblir fullständigt exponerade för låntagarnas alla framtida utnyttjanden, så att de underliggande faciliteternas risk inte ens går tillbaka på det kreditinstitut som är originator efter det att en förtida amortering har utlösts. |
| --- | --- | --- |

21.

Institut som är originatorer vid följande typer av värdepapperiseringar är undantagna från kapitalkravet i punkt 16:

a)

Värdepapperiseringar av rullande exponeringar där investerarna förblir fullständigt exponerade för låntagarnas alla framtida utnyttjanden, så att de underliggande faciliteternas risk inte ens går tillbaka på det kreditinstitut som är originator efter det att en förtida amortering har utlösts.

| b) | Värdepapperiseringar där bestämmelser om förtida amortering endast utlöses av händelser som inte är relaterade till de värdepapperiserade tillgångarnas utveckling eller originatorns resultat, exempelvis betydande förändringar av skattelagar och andra författningar. |
| --- | --- |

b)

Värdepapperiseringar där bestämmelser om förtida amortering endast utlöses av händelser som inte är relaterade till de värdepapperiserade tillgångarnas utveckling eller originatorns resultat, exempelvis betydande förändringar av skattelagar och andra författningar.

2.5.2.   Maximala kapitalkrav

| 22. | För ett kreditinstitut som är originator och som omfattas av kapitalkravet i punkt 16 får summan av de riskvägda exponeringsbeloppen avseende dess positioner i investerarnas andel och de riskvägda exponeringsbelopp som beräknats enligt punkt 16 inte vara större än det största av






  a) | de riskvägda exponeringsbelopp som beräknats avseende dess positioner i investerarnas andel, eller |
| --- | --- | --- |

22.

För ett kreditinstitut som är originator och som omfattas av kapitalkravet i punkt 16 får summan av de riskvägda exponeringsbeloppen avseende dess positioner i investerarnas andel och de riskvägda exponeringsbelopp som beräknats enligt punkt 16 inte vara större än det största av

a)

de riskvägda exponeringsbelopp som beräknats avseende dess positioner i investerarnas andel, eller

| b) | de riskvägda exponeringsbelopp som skulle ha beräknats avseende de värdepapperiserade exponeringarna av ett kreditinstitut som innehade exponeringarna, om de inte hade värdepapperiserats till ett belopp som överensstämmer med investerarnas andel. |
| --- | --- |

b)

de riskvägda exponeringsbelopp som skulle ha beräknats avseende de värdepapperiserade exponeringarna av ett kreditinstitut som innehade exponeringarna, om de inte hade värdepapperiserats till ett belopp som överensstämmer med investerarnas andel.

| 23. | I förekommande fall skall det avdrag för nettovinst, enligt artikel 57, som uppkommer till följd av kapitalisering av framtida inkomster, inte beaktas inom ramen för det maximala belopp som angetts under punkt 22. |
| --- | --- |

23.

I förekommande fall skall det avdrag för nettovinst, enligt artikel 57, som uppkommer till följd av kapitalisering av framtida inkomster, inte beaktas inom ramen för det maximala belopp som angetts under punkt 22.

2.5.3.   Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp

| 24. | Det riskvägda exponeringsbelopp, som skall beräknas enligt punkt 16, skall fastställas genom att investerarnas andel multipliceras med produkten av den tillämpliga konverteringsfaktorn enligt punkterna 26–33 och den vägda genomsnittliga riskvikt som skulle gälla för de värdepapperiserade exponeringarna om de inte hade värdepapperiserats. |
| --- | --- |

24.

Det riskvägda exponeringsbelopp, som skall beräknas enligt punkt 16, skall fastställas genom att investerarnas andel multipliceras med produkten av den tillämpliga konverteringsfaktorn enligt punkterna 26–33 och den vägda genomsnittliga riskvikt som skulle gälla för de värdepapperiserade exponeringarna om de inte hade värdepapperiserats.

| 25. | En ordning med förtida amortering skall anses vara kontrollerad om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Det kreditinstitut som är originator skall ha en lämplig plan för att säkerställa att det har tillgång till tillräckligt kapital och likviditet i händelse av en förtida amortering. |
| --- | --- | --- |

25.

En ordning med förtida amortering skall anses vara kontrollerad om följande villkor är uppfyllda:

a)

Det kreditinstitut som är originator skall ha en lämplig plan för att säkerställa att det har tillgång till tillräckligt kapital och likviditet i händelse av en förtida amortering.

| b) | Under transaktionens löptid skall originatorns andel och investerarnas andel av räntebetalningar, kapitalbelopp, utgifter, förluster och återvinningar fördelas proportionellt på grundval av balans av utestående fordringar vid en eller flera referenspunkter under varje månad. |
| --- | --- |

b)

Under transaktionens löptid skall originatorns andel och investerarnas andel av räntebetalningar, kapitalbelopp, utgifter, förluster och återvinningar fördelas proportionellt på grundval av balans av utestående fordringar vid en eller flera referenspunkter under varje månad.

| c) | Amorteringsperioden skall bedömas vara tillräcklig för att 90 % av den totala utestående skulden (originatorns och investerarnas andelar) i början av den förtida amorteringsperioden skall hinna betalas tillbaka eller redovisas som fallerad. |
| --- | --- |

c)

Amorteringsperioden skall bedömas vara tillräcklig för att 90 % av den totala utestående skulden (originatorns och investerarnas andelar) i början av den förtida amorteringsperioden skall hinna betalas tillbaka eller redovisas som fallerad.

| d) | Återbetalningstakten inte är snabbare än vad den skulle ha varit vid rak amortering under den period som anges i villkor c). |
| --- | --- |

d)

Återbetalningstakten inte är snabbare än vad den skulle ha varit vid rak amortering under den period som anges i villkor c).

| 26. | När det gäller värdepapperiseringar av hushållsexponeringar som är oförbindliga och villkorslöst återkalleliga utan förhandsanmälan, och som omfattas av en bestämmelse om förtida amortering, där den förtida amorteringen utlöses av att nivån på överskottsmarginalen hamnar under ett angivet gränsvärde, skall kreditinstituten jämföra tremånadersgenomsnittet av överskottsmarginalen med den nivå där överskottet enligt avtalsvillkoren måste börja innehållas. |
| --- | --- |

26.

När det gäller värdepapperiseringar av hushållsexponeringar som är oförbindliga och villkorslöst återkalleliga utan förhandsanmälan, och som omfattas av en bestämmelse om förtida amortering, där den förtida amorteringen utlöses av att nivån på överskottsmarginalen hamnar under ett angivet gränsvärde, skall kreditinstituten jämföra tremånadersgenomsnittet av överskottsmarginalen med den nivå där överskottet enligt avtalsvillkoren måste börja innehållas.

| 27. | Om värdepapperiseringen inte kräver att överskottsmarginalen skall innehållas anses punkten där överskottsutbetalningen upphör vara 4,5 procentenheter högre än den nivå på överskottsmarginalen när en förtida amortering utlöses. |
| --- | --- |

27.

Om värdepapperiseringen inte kräver att överskottsmarginalen skall innehållas anses punkten där överskottsutbetalningen upphör vara 4,5 procentenheter högre än den nivå på överskottsmarginalen när en förtida amortering utlöses.

| 28. | Konverteringsfaktorn skall fastställas på grundval av nivån på den faktiska genomsnittliga överskottsmarginalen under tre månader enligt tabell 3. |
| --- | --- |

28.

Konverteringsfaktorn skall fastställas på grundval av nivån på den faktiska genomsnittliga överskottsmarginalen under tre månader enligt tabell 3.

Tabell 3

| | Värdepapperiseringar som omfattas av en bestämmelse om kontrollerad förtida amortering | Värdepapperiseringar som omfattas av en bestämmelse om icke-kontrollerad förtida amortering |
| --- | --- | --- |
| Tremånaders genomsnittlig överskottsmarginal | Konverteringsvärde | Konverteringsvärde |
| Över nivå A | 0 % | 0 % |
| Nivå A | 1 % | 5 % |
| Nivå B | 2 % | 15 % |
| Nivå C | 10 % | 50 % |
| Nivå D | 20 % | 100 % |
| Nivå E | 40 % | 100 % |

Värdepapperiseringar som omfattas av en bestämmelse om kontrollerad förtida amortering

Värdepapperiseringar som omfattas av en bestämmelse om icke-kontrollerad förtida amortering

Tremånaders genomsnittlig överskottsmarginal

Konverteringsvärde

Konverteringsvärde

Över nivå A

0 %

0 %

Nivå A

1 %

5 %

Nivå B

2 %

15 %

Nivå C

10 %

50 %

Nivå D

20 %

100 %

Nivå E

40 %

100 %

| 29. | I tabell 3 avses med ”nivå A” en nivå på överskottsmarginalen som understiger 133,33 % av den nivå där överskott måste börja innehållas, men som inte understiger 100 % av den nivån, med ”nivå B” en nivå på överskottsmarginalen som understiger 100 % av den nivå där överskott måste börja innehållas, men som inte understiger 75 % av den nivån, med ”nivå C” en nivå på överskottsmarginalen som understiger 75 % av den nivå där överskott måste börja innehållas, men som inte understiger 50 % av den nivån, med ”nivå D” en nivå på överskottsmarginalen som understiger 50 % av den nivå där överskott måste börja innehållas, men som inte understiger 25 % av den nivån och med ”nivå E” en nivå på överskottsmarginalen som understiger 25 % av den nivå där överskott måste börja innehållas. |
| --- | --- |

29.

I tabell 3 avses med ”nivå A” en nivå på överskottsmarginalen som understiger 133,33 % av den nivå där överskott måste börja innehållas, men som inte understiger 100 % av den nivån, med ”nivå B” en nivå på överskottsmarginalen som understiger 100 % av den nivå där överskott måste börja innehållas, men som inte understiger 75 % av den nivån, med ”nivå C” en nivå på överskottsmarginalen som understiger 75 % av den nivå där överskott måste börja innehållas, men som inte understiger 50 % av den nivån, med ”nivå D” en nivå på överskottsmarginalen som understiger 50 % av den nivå där överskott måste börja innehållas, men som inte understiger 25 % av den nivån och med ”nivå E” en nivå på överskottsmarginalen som understiger 25 % av den nivå där överskott måste börja innehållas.

| 30. | Vid värdepapperiseringar av hushållsexponeringar som är oförbindliga och villkorslöst återkalleliga utan förhandsavisering och om den förtida amorteringen utlöses av ett kvantitativt värde som gäller något annat än den genomsnittliga överskottsmarginalen under en tremånadersperiod, får de behöriga myndigheterna tillämpa en behandling som nära ansluter sig till den som föreskrivs i punkterna 26–29 för att bestämma det angivna konverteringsvärdet. |
| --- | --- |

30.

Vid värdepapperiseringar av hushållsexponeringar som är oförbindliga och villkorslöst återkalleliga utan förhandsavisering och om den förtida amorteringen utlöses av ett kvantitativt värde som gäller något annat än den genomsnittliga överskottsmarginalen under en tremånadersperiod, får de behöriga myndigheterna tillämpa en behandling som nära ansluter sig till den som föreskrivs i punkterna 26–29 för att bestämma det angivna konverteringsvärdet.

| 31. | När en behörig myndighet avser att behandla en värdepapperisering i enlighet med punkt 30, skall den först av allt underrätta de relevanta behöriga myndigheterna i alla övriga medlemsstater. Innan den behöriga myndigheten väljer att generellt tillämpa en sådan behandling på värdepapperiseringar som omfattas av bestämmelser om förtida amortering av detta slag, skall den samråda med de relevanta behöriga myndigheterna i alla övriga medlemsstater och beakta de synpunkter som dessa framför. Den behöriga myndigheten i fråga skall offentliggöra de synpunkter som framförts under samrådet och den behandling som valts. |
| --- | --- |

31.

När en behörig myndighet avser att behandla en värdepapperisering i enlighet med punkt 30, skall den först av allt underrätta de relevanta behöriga myndigheterna i alla övriga medlemsstater. Innan den behöriga myndigheten väljer att generellt tillämpa en sådan behandling på värdepapperiseringar som omfattas av bestämmelser om förtida amortering av detta slag, skall den samråda med de relevanta behöriga myndigheterna i alla övriga medlemsstater och beakta de synpunkter som dessa framför. Den behöriga myndigheten i fråga skall offentliggöra de synpunkter som framförts under samrådet och den behandling som valts.

| 32. | För alla övriga värdepapperiseringar som är föremål för en bestämmelse om kontrollerad förtida amortering av rullande exponeringar skall ett konverteringsvärde på 90 % tillämpas. |
| --- | --- |

32.

För alla övriga värdepapperiseringar som är föremål för en bestämmelse om kontrollerad förtida amortering av rullande exponeringar skall ett konverteringsvärde på 90 % tillämpas.

| 33. | För alla övriga värdepapperiseringar som är föremål för en bestämmelse om icke-kontrollerad förtida amortering av rullande exponeringar skall ett konverteringsvärde på 100 % tillämpas. |
| --- | --- |

33.

För alla övriga värdepapperiseringar som är föremål för en bestämmelse om icke-kontrollerad förtida amortering av rullande exponeringar skall ett konverteringsvärde på 100 % tillämpas.

2.6.   Erkännande av kreditriskskydd vid positioner i värdepapperisering

| 34. | Om kreditriskskydd erhålls för en position i värdepapperisering får beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp ändras enligt bilaga VIII. |
| --- | --- |

34.

Om kreditriskskydd erhålls för en position i värdepapperisering får beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp ändras enligt bilaga VIII.

2.7.   Reducering av riskvägda exponeringsbelopp

| 35. | Enligt vad som anges i artikel 66.2 får kreditinstitut, när det gäller en värdepapperiseringsposition för vilken 1 250 % riskvikt skulle åsättas, som ett alternativ till att inbegripa positionen i sin beräkning av riskvägda exponeringsbelopp, dra av positionens exponeringsvärde från kapitalbasen. I detta syfte får beräkningen av exponeringsvärdet avspegla godtagbart betalt kreditskydd på ett sätt som är förenligt med punkt 34. |
| --- | --- |

35.

Enligt vad som anges i artikel 66.2 får kreditinstitut, när det gäller en värdepapperiseringsposition för vilken 1 250 % riskvikt skulle åsättas, som ett alternativ till att inbegripa positionen i sin beräkning av riskvägda exponeringsbelopp, dra av positionens exponeringsvärde från kapitalbasen. I detta syfte får beräkningen av exponeringsvärdet avspegla godtagbart betalt kreditskydd på ett sätt som är förenligt med punkt 34.

| 36. | Om ett kreditinstitut utnyttjar det alternativ som anges i punkt 35 skall 12,5 gånger det belopp som dragits av enligt denna punkt, i enlighet med punkt 8, dras av från det belopp som i den punkten anges som det maximala riskvägda exponeringsbelopp som behöver beräknas av de kreditinstitut som anges där. |
| --- | --- |

36.

Om ett kreditinstitut utnyttjar det alternativ som anges i punkt 35 skall 12,5 gånger det belopp som dragits av enligt denna punkt, i enlighet med punkt 8, dras av från det belopp som i den punkten anges som det maximala riskvägda exponeringsbelopp som behöver beräknas av de kreditinstitut som anges där.

3.   BERÄKNING AV RISKVÄGDA EXPONERINGSBELOPP ENLIGT INTERNMETODEN

3.1.   Rangordning av metoder

| 37. | Vid tillämpningen av artikel 96 skall en värdepapperiseringspositions riskvägda exponeringsbelopp beräknas enligt punkterna 38–76. |
| --- | --- |

37.

Vid tillämpningen av artikel 96 skall en värdepapperiseringspositions riskvägda exponeringsbelopp beräknas enligt punkterna 38–76.

| 38. | När det gäller en position med rating eller en position avseende vilken en härledd rating får användas skall externratingmetoden som anges i punkterna 46–51 användas för att beräkna det riskvägda exponeringsbeloppet. |
| --- | --- |

38.

När det gäller en position med rating eller en position avseende vilken en härledd rating får användas skall externratingmetoden som anges i punkterna 46–51 användas för att beräkna det riskvägda exponeringsbeloppet.

| 39. | När det gäller en position utan rating skall den formelbaserade metoden som anges i punkterna 52–54 användas, utom då internmetoden är tillåten enligt vad som anges i punkterna 43–44. |
| --- | --- |

39.

När det gäller en position utan rating skall den formelbaserade metoden som anges i punkterna 52–54 användas, utom då internmetoden är tillåten enligt vad som anges i punkterna 43–44.

| 40. | Ett annat kreditinstitut än en originator eller ett medverkande kreditinstitut får bara använda den formelbaserade metoden med de behöriga myndigheternas godkännande. |
| --- | --- |

40.

Ett annat kreditinstitut än en originator eller ett medverkande kreditinstitut får bara använda den formelbaserade metoden med de behöriga myndigheternas godkännande.

| 41. | När det gäller en originator eller ett medverkande kreditinstitut som inte kan beräkna Kirb och inte har fått godkännande att använda internmetoden för positioner i ABCP-program, och när det gäller övriga kreditinstitut som inte har fått godkännande att använda den formelbaserade metoden eller internmetoden (i fråga om positioner i ABCP-program) skall riskvikt 1 250 % åsättas på positioner i värdepapperisering utan rating avseende vilka en härledd rating inte får användas. |
| --- | --- |

41.

När det gäller en originator eller ett medverkande kreditinstitut som inte kan beräkna Kirb och inte har fått godkännande att använda internmetoden för positioner i ABCP-program, och när det gäller övriga kreditinstitut som inte har fått godkännande att använda den formelbaserade metoden eller internmetoden (i fråga om positioner i ABCP-program) skall riskvikt 1 250 % åsättas på positioner i värdepapperisering utan rating avseende vilka en härledd rating inte får användas.

3.1.1.   Användning av härledd rating

| 42. | Om följande operativa minimikrav är uppfyllda skall ett institut ge en position utan rating en härledd kreditvärdering som motsvarar kreditvärderingen av de positioner med rating (referenspositionerna) som är de bäst prioriterade positioner som i alla avseenden är efterställda den berörda värdepapperiseringspositionen utan rating:






  a) | Referenspositionerna måste i alla avseenden vara efterställda värdepapperiseringspositionen utan rating. |
| --- | --- | --- |

42.

Om följande operativa minimikrav är uppfyllda skall ett institut ge en position utan rating en härledd kreditvärdering som motsvarar kreditvärderingen av de positioner med rating (referenspositionerna) som är de bäst prioriterade positioner som i alla avseenden är efterställda den berörda värdepapperiseringspositionen utan rating:

a)

Referenspositionerna måste i alla avseenden vara efterställda värdepapperiseringspositionen utan rating.

| b) | Referenspositionernas löptid måsta vara minst lika lång som löptiden för den berörda positionen utan rating. |
| --- | --- |

b)

Referenspositionernas löptid måsta vara minst lika lång som löptiden för den berörda positionen utan rating.

| c) | En härledd rating måste fortlöpande uppdateras för att avspegla alla förändringar vad gäller kreditvärderingen av de positioner i värdepapperisering som använts som referens. |
| --- | --- |

c)

En härledd rating måste fortlöpande uppdateras för att avspegla alla förändringar vad gäller kreditvärderingen av de positioner i värdepapperisering som använts som referens.

3.1.2.   Internmetoden för positioner i ABCP-program

| 43. | Förutsatt att de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande får ett kreditinstitut, om följande villkor är uppfyllda, ge en position utan rating i ett ABCP-program en bedömd rating enligt vad som anges i punkt 44:






  a) | Positioner i de certifikat som emitterats inom ABCP-programmet skall vara positioner med rating. |
| --- | --- | --- |

43.

Förutsatt att de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande får ett kreditinstitut, om följande villkor är uppfyllda, ge en position utan rating i ett ABCP-program en bedömd rating enligt vad som anges i punkt 44:

a)

Positioner i de certifikat som emitterats inom ABCP-programmet skall vara positioner med rating.

| b) | Kreditinstitutet skall övertyga de behöriga myndigheterna att dess interna bedömning av positionens kreditkvalitet avspeglar ett eller flera valbara ratinginstituts offentligt tillgängliga värderingsmetoder för betygsättning av värdepapper som baseras på exponeringar av det slag som värdepapperiserats. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet skall övertyga de behöriga myndigheterna att dess interna bedömning av positionens kreditkvalitet avspeglar ett eller flera valbara ratinginstituts offentligt tillgängliga värderingsmetoder för betygsättning av värdepapper som baseras på exponeringar av det slag som värdepapperiserats.

| c) | Bland de ratinginstitut, vilkas metoder skall avspeglas enligt punkt b), skall ingå ratinginstitut som har tillhandahållit en extern rating för de certifikat som emitteras inom programmet. Kvantitativa element – till exempel stressfaktorer – som används för att bedöma att positionen motsvarar en viss kreditkvalitet måste åtminstone vara lika försiktiga som de metoder som används inom det berörda ratinginstitutets relevanta värderingsmetodik. |
| --- | --- |

c)

Bland de ratinginstitut, vilkas metoder skall avspeglas enligt punkt b), skall ingå ratinginstitut som har tillhandahållit en extern rating för de certifikat som emitteras inom programmet. Kvantitativa element – till exempel stressfaktorer – som används för att bedöma att positionen motsvarar en viss kreditkvalitet måste åtminstone vara lika försiktiga som de metoder som används inom det berörda ratinginstitutets relevanta värderingsmetodik.

| d) | Vid utvecklingen av sin internmetod skall kreditinstitutet beakta relevanta offentliggjorda ratingmetoder som används av de valbara ratinginstitut som klassificerar certifikat enligt ABCP-programmet. Detta skall dokumenteras av kreditinstitutet och uppdateras regelbundet, i enlighet med vad som anges i punkt g. |
| --- | --- |

d)

Vid utvecklingen av sin internmetod skall kreditinstitutet beakta relevanta offentliggjorda ratingmetoder som används av de valbara ratinginstitut som klassificerar certifikat enligt ABCP-programmet. Detta skall dokumenteras av kreditinstitutet och uppdateras regelbundet, i enlighet med vad som anges i punkt g.

| e) | Kreditinstitutets internmetod skall innefatta kreditbetyg. Dessa kreditbetyg skall motsvara de valbara ratinginstitutens kreditbetyg. Detta skall dokumenteras tydligt och klart. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstitutets internmetod skall innefatta kreditbetyg. Dessa kreditbetyg skall motsvara de valbara ratinginstitutens kreditbetyg. Detta skall dokumenteras tydligt och klart.

| f) | Internmetoden skall användas i kreditinstitutets interna riskhantering, däribland vid beslutsfattande, i information till ledningen och vid förfaranden för kapitalallokering. |
| --- | --- |

f)

Internmetoden skall användas i kreditinstitutets interna riskhantering, däribland vid beslutsfattande, i information till ledningen och vid förfaranden för kapitalallokering.

| g) | Interna eller externa revisorer, ett ratinginstitut eller kreditinstitutets interna kreditöversyns- eller riskhanteringsfunktion skall utföra regelbundna översyner av internbedömningsförfarandet och kvaliteten på de interna bedömningarna av kreditkvaliteten på kreditinstitutets exponeringar mot ABCP-program. Om kreditinstitutets funktioner för internrevision, kreditöversyn eller riskhantering utför översynen skall dessa vara oberoende med hänsyn till affärsområdet ABCP-program samt i förhållande till kunderna. |
| --- | --- |

g)

Interna eller externa revisorer, ett ratinginstitut eller kreditinstitutets interna kreditöversyns- eller riskhanteringsfunktion skall utföra regelbundna översyner av internbedömningsförfarandet och kvaliteten på de interna bedömningarna av kreditkvaliteten på kreditinstitutets exponeringar mot ABCP-program. Om kreditinstitutets funktioner för internrevision, kreditöversyn eller riskhantering utför översynen skall dessa vara oberoende med hänsyn till affärsområdet ABCP-program samt i förhållande till kunderna.

| h) | Kreditinstitutet skall följa upp de interna klassificeringarna över tiden för att utvärdera internbedömningsmetodens resultat och skall vid behov göra anpassningar av metoden när exponeringarnas resultat regelmässigt avviker från det som den interna betygsättningen skulle ge. |
| --- | --- |

h)

Kreditinstitutet skall följa upp de interna klassificeringarna över tiden för att utvärdera internbedömningsmetodens resultat och skall vid behov göra anpassningar av metoden när exponeringarnas resultat regelmässigt avviker från det som den interna betygsättningen skulle ge.

| i) | ABCP-programmet skall innefatta kravnivåer för att ta på sig kreditrisk i form av riktlinjer för krediter och investeringar. Vid beslut om att köpa en tillgång skall ABCP-programförvaltaren ta hänsyn till vilket slags tillgång som köps, arten och värdet av de exponeringar som härrör från tillhandahållande av likviditetsfaciliteter och kreditförstärkningar, förlustfördelning och rättsligt och ekonomiskt avskiljande av de överförda tillgångarna från den säljande enheten. En kreditanalys av tillgångssäljarens riskprofil skall utföras, och denna skall innefatta analys av tidigare och förväntat ekonomiskt resultat, nuvarande marknadsställning, förväntad framtida konkurrenskraft, hävstångseffekter, betalningsflöden, räntetäckning och skuldrating. Dessutom skall en översyn av säljarens kravnivåer, administrationsförmåga och uppbördsförfaranden utföras. |
| --- | --- |

i)

ABCP-programmet skall innefatta kravnivåer för att ta på sig kreditrisk i form av riktlinjer för krediter och investeringar. Vid beslut om att köpa en tillgång skall ABCP-programförvaltaren ta hänsyn till vilket slags tillgång som köps, arten och värdet av de exponeringar som härrör från tillhandahållande av likviditetsfaciliteter och kreditförstärkningar, förlustfördelning och rättsligt och ekonomiskt avskiljande av de överförda tillgångarna från den säljande enheten. En kreditanalys av tillgångssäljarens riskprofil skall utföras, och denna skall innefatta analys av tidigare och förväntat ekonomiskt resultat, nuvarande marknadsställning, förväntad framtida konkurrenskraft, hävstångseffekter, betalningsflöden, räntetäckning och skuldrating. Dessutom skall en översyn av säljarens kravnivåer, administrationsförmåga och uppbördsförfaranden utföras.

| j) | I ABCP-programmet skall minimikriterier för tillgångarnas godtagbarhet fastställas, som särskilt






  i) | utesluter förvärv av tillgångar som är oreglerade sedan längre tid eller har fallerat, |
| --- | --- | --- |

j)

I ABCP-programmet skall minimikriterier för tillgångarnas godtagbarhet fastställas, som särskilt

i)

utesluter förvärv av tillgångar som är oreglerade sedan längre tid eller har fallerat,

| ii) | begränsar alltför stor inriktning på en enskild gäldenär eller ett geografiskt område, och |
| --- | --- |

ii)

begränsar alltför stor inriktning på en enskild gäldenär eller ett geografiskt område, och

| iii) | begränsar löptiden hos de tillgångar som skall förvärvas. |
| --- | --- |

iii)

begränsar löptiden hos de tillgångar som skall förvärvas.

| k) | ABCP-programmet skall ha riktlinjer och förfaranden för inkassering som tar hänsyn till serviceföretagets operativa kapacitet och kreditkvalitet. Programmet skall minska den risk som beror på säljaren och serviceföretaget genom olika metoder, till exempel genom utlösningsmekanismer baserade på aktuell kreditkvalitet som skulle utesluta att medel tillgodoräknas fel juridisk person. |
| --- | --- |

k)

ABCP-programmet skall ha riktlinjer och förfaranden för inkassering som tar hänsyn till serviceföretagets operativa kapacitet och kreditkvalitet. Programmet skall minska den risk som beror på säljaren och serviceföretaget genom olika metoder, till exempel genom utlösningsmekanismer baserade på aktuell kreditkvalitet som skulle utesluta att medel tillgodoräknas fel juridisk person.

| l) | Den sammanlagda förlustskattningen av en tillgångsgrupp som ABCP-programmet avser köpa måste beakta alla potentiella riskkällor, till exempel kredit- och utspädningsrisk. Om den av säljaren tillhandahållna kreditförstärkningen bara är baserad på de kreditrelaterade förlusternas storlek skall en särskild reserv inrättas för utspädningsrisk, såvida utspädningsrisk är väsentlig för den berörda exponeringsgruppen. Dessutom skall programmet vid bedömning av förstärkningens nivå granska flera års tidigare information, däribland om förluster, misskötsel, utspädningar och fordringarnas omsättningstakt. |
| --- | --- |

l)

Den sammanlagda förlustskattningen av en tillgångsgrupp som ABCP-programmet avser köpa måste beakta alla potentiella riskkällor, till exempel kredit- och utspädningsrisk. Om den av säljaren tillhandahållna kreditförstärkningen bara är baserad på de kreditrelaterade förlusternas storlek skall en särskild reserv inrättas för utspädningsrisk, såvida utspädningsrisk är väsentlig för den berörda exponeringsgruppen. Dessutom skall programmet vid bedömning av förstärkningens nivå granska flera års tidigare information, däribland om förluster, misskötsel, utspädningar och fordringarnas omsättningstakt.

| m) | ABCP-programmets köp av exponeringar skall vara förenade med strukturella inslag, till exempel utlösningsmekanismer för avveckling, för att minska den underliggande portföljens potentiella kreditförsämring. |
| --- | --- |

m)

ABCP-programmets köp av exponeringar skall vara förenade med strukturella inslag, till exempel utlösningsmekanismer för avveckling, för att minska den underliggande portföljens potentiella kreditförsämring.

De behöriga myndigheterna får frångå kravet på att ratinginstitutets bedömningsmetod skall vara offentligt tillgänglig om de anser att det på grund av värdepapperiseringens särskilda egenskaper – exempelvis dess unika struktur – ännu inte finns någon offentligt tillgänglig värderingsmetod från ett ratinginstitut.

| 44. | Kreditinstitutet skall hänföra positionen utan rating till en av de ratingklasser som beskrivs i punkt 43. Positionen skall ges en bedömd rating som överensstämmer med de kreditvärderingar som motsvarar den ratingklassificeringen enligt vad som anges i punkt 43. Om den bedömda ratingen i början av värdepapperiseringen är i nivå med ”investment grade” eller bättre skall den anses vara samma som ett kreditbetyg från ett valbart ratinginstitut i syfte att beräkna riskvägda exponeringsbelopp. |
| --- | --- |

44.

Kreditinstitutet skall hänföra positionen utan rating till en av de ratingklasser som beskrivs i punkt 43. Positionen skall ges en bedömd rating som överensstämmer med de kreditvärderingar som motsvarar den ratingklassificeringen enligt vad som anges i punkt 43. Om den bedömda ratingen i början av värdepapperiseringen är i nivå med ”investment grade” eller bättre skall den anses vara samma som ett kreditbetyg från ett valbart ratinginstitut i syfte att beräkna riskvägda exponeringsbelopp.

3.2.   Maximala riskvägda exponeringsbelopp

| 45. | Ett kreditinstitut som är originator, ett medverkande kreditinstitut eller ett annat kreditinstitut som kan beräkna KIRB får begränsa de riskvägda exponeringsbelopp som beräknats avseende positioner i en värdepapperisering till det belopp som, enligt artikel 75 a, skulle medföra ett kapitalkrav som motsvarar 8 % av de riskvägda exponeringsbeloppen om de värdepapperiserade tillgångarna inte hade värdepapperiserats och fanns i kreditinstitutets balansräkning plus dessa exponeringars förväntade förlustbelopp. |
| --- | --- |

45.

Ett kreditinstitut som är originator, ett medverkande kreditinstitut eller ett annat kreditinstitut som kan beräkna KIRB får begränsa de riskvägda exponeringsbelopp som beräknats avseende positioner i en värdepapperisering till det belopp som, enligt artikel 75 a, skulle medföra ett kapitalkrav som motsvarar 8 % av de riskvägda exponeringsbeloppen om de värdepapperiserade tillgångarna inte hade värdepapperiserats och fanns i kreditinstitutets balansräkning plus dessa exponeringars förväntade förlustbelopp.

3.3.   Externratingmetod

| 46. | Enligt externratingmetoden skall det riskvägda exponeringsbeloppet för en värdepapperiseringsposition med rating beräknas genom att på exponeringsvärdet i enlighet med följande tabeller 4–5 tillämpa den riskvikt som åsatts det kreditkvalitetssteg som de behöriga myndigheterna har gett kreditvärderingen i enlighet med artikel 98 multiplicerat med 1,06. |
| --- | --- |

46.

Enligt externratingmetoden skall det riskvägda exponeringsbeloppet för en värdepapperiseringsposition med rating beräknas genom att på exponeringsvärdet i enlighet med följande tabeller 4–5 tillämpa den riskvikt som åsatts det kreditkvalitetssteg som de behöriga myndigheterna har gett kreditvärderingen i enlighet med artikel 98 multiplicerat med 1,06.

Tabell 4

Andra positioner än de som har kortfristiga kreditvärderingar

| Kreditkvalitetssteg | Riskvikt |
| --- | --- |
| | A | B | C |
| 1 | 7 % | 12 % | 20 % |
| 2 | 8 % | 15 % | 25 % |
| 3 | 10 % | 18 % | 35 % |
| 4 | 12 % | 20 % | 35 % |
| 5 | 20 % | 35 % | 35 % |
| 6 | 35 % | 50 % | 50 % |
| 7 | 60 % | 75 % | 75 % |
| 8 | 100 % | 100 % | 100 % |
| 9 | 250 % | 250 % | 250 % |
| 10 | 425 % | 425 % | 425 % |
| 11 | 650 % | 650 % | 650 % |
| Sämre än 11 | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Kreditkvalitetssteg

Riskvikt

A

B

C

1

7 %

12 %

20 %

2

8 %

15 %

25 %

3

10 %

18 %

35 %

4

12 %

20 %

35 %

5

20 %

35 %

35 %

6

35 %

50 %

50 %

7

60 %

75 %

75 %

8

100 %

100 %

100 %

9

250 %

250 %

250 %

10

425 %

425 %

425 %

11

650 %

650 %

650 %

Sämre än 11

1 250 %

1 250 %

1 250 %

Tabell 5

Positioner med kortfristiga kreditvärderingar

| Kreditkvalitetssteg | Riskvikt |
| --- | --- |
| | A | B | C |
| 1 | 7 % | 12 % | 20 % |
| 2 | 12 % | 20 % | 35 % |
| 3 | 60 % | 75 % | 75 % |
| Alla övriga kreditvärderingar | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Kreditkvalitetssteg

Riskvikt

A

B

C

1

7 %

12 %

20 %

2

12 %

20 %

35 %

3

60 %

75 %

75 %

Alla övriga kreditvärderingar

1 250 %

1 250 %

1 250 %

| 47. | Om inte annat föreskrivs i punkterna 48 och 49 skall riskvikterna i kolumn A i båda tabellerna tillämpas om positionen är i värdepapperiseringens bäst rangordnade tranch. När det fastställs om en tranch är den bäst rangordnade är det inte nödvändigt att beakta belopp avseende ränte- eller valutaderivat, avgifter eller andra liknande betalningar. |
| --- | --- |

47.

Om inte annat föreskrivs i punkterna 48 och 49 skall riskvikterna i kolumn A i båda tabellerna tillämpas om positionen är i värdepapperiseringens bäst rangordnade tranch. När det fastställs om en tranch är den bäst rangordnade är det inte nödvändigt att beakta belopp avseende ränte- eller valutaderivat, avgifter eller andra liknande betalningar.

| 48. | Riskvikten 6 % kan tillämpas på en position i värdepapperiseringens bäst rangordnade tranch om denna tranch i alla avseenden är bättre rangordnad än en annan tranch i den värdepapperiseringsposition där den skulle få en riskvikt på 7 % enligt punkt 46 förutsatt att






  a) | den behöriga myndigheten anser detta motiverat på grund av att de efterställda värdepapperiseringstrancherna förmår absorbera förlusten, |
| --- | --- | --- |

48.

Riskvikten 6 % kan tillämpas på en position i värdepapperiseringens bäst rangordnade tranch om denna tranch i alla avseenden är bättre rangordnad än en annan tranch i den värdepapperiseringsposition där den skulle få en riskvikt på 7 % enligt punkt 46 förutsatt att

a)

den behöriga myndigheten anser detta motiverat på grund av att de efterställda värdepapperiseringstrancherna förmår absorbera förlusten,

| b) | antingen positionen har en extern kreditvärdering som åsatts kreditkvalitetssteg 1 i tabell 4 eller 5 eller, om den är utan kreditvärdering, kraven i punkt 42 a–c är uppfyllda där referenspositioner tolkas som positioner i den efterställda tranch som skulle få en riskvikt på 7 % enligt punkt 46. |
| --- | --- |

b)

antingen positionen har en extern kreditvärdering som åsatts kreditkvalitetssteg 1 i tabell 4 eller 5 eller, om den är utan kreditvärdering, kraven i punkt 42 a–c är uppfyllda där referenspositioner tolkas som positioner i den efterställda tranch som skulle få en riskvikt på 7 % enligt punkt 46.

| 49. | Riskvikterna i kolumn C i varje tabell skall tillämpas om positionen är i en värdepapperisering där det effektiva antalet värdepapperiserade exponeringar är lägre än sex. Vid beräkning av det effektiva antalet värdepapperiserade exponeringar måste flera exponeringar mot en gäldenär behandlas som en exponering. Det effektiva antalet exponeringar beräknas enligt följande:



  där EADi motsvarar summan av exponeringsvärdena för alla exponeringar mot den i:te gäldenären. Om det är fråga om en värdepapperisering av exponeringar som i sig är positioner i tidigare värdepapperiseringar måste kreditinstitutet beakta antalet värdepapperiserade exponeringar i den aktuella gruppen och inte antalet underliggande exponeringar i de ursprungliga grupperna från vilka den underliggande värdepapperiseringsexponeringarna härrör. Om den andel i portföljen som är förenad den största exponeringen C1 är känd får kreditinstitutet beräkna N som 1/C1. |
| --- | --- |

49.

Riskvikterna i kolumn C i varje tabell skall tillämpas om positionen är i en värdepapperisering där det effektiva antalet värdepapperiserade exponeringar är lägre än sex. Vid beräkning av det effektiva antalet värdepapperiserade exponeringar måste flera exponeringar mot en gäldenär behandlas som en exponering. Det effektiva antalet exponeringar beräknas enligt följande:

Formula

där EADi motsvarar summan av exponeringsvärdena för alla exponeringar mot den i:te gäldenären. Om det är fråga om en värdepapperisering av exponeringar som i sig är positioner i tidigare värdepapperiseringar måste kreditinstitutet beakta antalet värdepapperiserade exponeringar i den aktuella gruppen och inte antalet underliggande exponeringar i de ursprungliga grupperna från vilka den underliggande värdepapperiseringsexponeringarna härrör. Om den andel i portföljen som är förenad den största exponeringen C1 är känd får kreditinstitutet beräkna N som 1/C1.

| 50. | Riskvikterna i kolumn B skall tillämpas på alla övriga positioner. |
| --- | --- |

50.

Riskvikterna i kolumn B skall tillämpas på alla övriga positioner.

| 51. | Kreditriskskydd vad gäller positioner i värdepapperisering får beaktas enligt punkterna 60-62. |
| --- | --- |

51.

Kreditriskskydd vad gäller positioner i värdepapperisering får beaktas enligt punkterna 60-62.

3.4.   Formelbaserad metod

| 52. | Om inte annat föreskrivs i punkterna 58–59 skall riskvikten för en värdepapperiseringsposition enligt den formelbaserade metoden vara den högsta av 7 % eller den riskvikt som skall tillämpas enligt punkt 53. |
| --- | --- |

52.

Om inte annat föreskrivs i punkterna 58–59 skall riskvikten för en värdepapperiseringsposition enligt den formelbaserade metoden vara den högsta av 7 % eller den riskvikt som skall tillämpas enligt punkt 53.

| 53. | Om inte annat föreskrivs i punkterna 58–59 skall den riskvikt som skall tillämpas på exponeringsbeloppet vara
  12,5 × (S[L + T] – S[L])/T
  där



  där








  h | = | (1 – Kirbr/ELGD)
  N |
| --- | --- | --- | --- |
| c | = | Kirbr/(1 – h) |
| v | = | |
| f | = | |
| g | = | |
| a | = | g · c |
| b | = | g · (1 – c) |
| d | = | 1 - (1 – h) · (1 – Beta[Kirbr; a, b]) |
| K[x] | = | (1 – h) · ((1 – Beta [x; a, b]) x + Beta [x; a + 1, b], c). |

53.

Om inte annat föreskrivs i punkterna 58–59 skall den riskvikt som skall tillämpas på exponeringsbeloppet vara

12,5 × (S[L + T] – S[L])/T

där

Image

där

h

=

(1 – Kirbr/ELGD)
  N

c

=

Kirbr/(1 – h)

v

=

Formula

f

=

Formula

g

=

Formula

a

=

g · c

b

=

g · (1 – c)

d

=

1 - (1 – h) · (1 – Beta[Kirbr; a, b])

K[x]

=

(1 – h) · ((1 – Beta [x; a, b]) x + Beta [x; a + 1, b], c).

τ = 1 000,

och ω = 20.

I dessa uttryck avser Beta [x; a, b] den kumulativa betafördelningen med parametrarna a och b värderade vid x.

T (tjockleken på den tranch där positionen hålls) mäts som förhållandet mellan a) det nominella beloppet på tranchen och b) summan av exponeringsvärdena på de exponeringar som har värdepapperiserats. För beräkning av T skall exponeringsvärdet på ett derivatinstrument som anges i bilaga IV, om den aktuella ersättningskostnaden inte är ett positivt värde, vara den potentiella framtida kreditexponeringen beräknad enligt bilaga III.

Kirbr är förhållandet mellan a) Kirb och b) summan av exponeringsvärdena av de exponeringar som har värdepapperiserats. Kirbr uttrycks i decimalform (Kirb på 15 % av gruppen skulle t.ex. uttryckas som ett värde på 0,15).

L (kreditförstärkningsnivån) beräknas som förhållandet mellan det nominella beloppet för alla trancher som är efterställda den tranch i vilken positionen hålls och summan av exponeringsvärdena på de exponeringar som värdepapperiserats. Kapitaliserad framtida inkomst skall inte inkluderas vid beräkning av L. Fordringar på motparter avseende derivatinstrument som angetts i bilaga IV som utgör trancher som är efterställda än den aktuella tranchen får anges till sin aktuella ersättningskostnad (utan potentiella framtida kreditexponeringar) vid beräkning av förstärkningsnivån.

N är det effektiva antalet exponeringar beräknat enligt punkt 49.

ELGD, exponeringsvägd genomsnittlig förlust vid fallissemang beräknas enligt följande:

Formula

där LGDi utgör genomsnittligt LGD-värde avseende alla exponeringar mot den i:te gäldenären, där LGD fastställs enligt artiklarna 84–89. Om det är fråga om en värdepapperisering av exponeringar som i sig är positioner i tidigare värdepapperiseringar skall ett LGD-värde på 100 % tillämpas på de värdepapperiserade positionerna. Om risk för fallissemang och utspädningsrisk för förvärvade fordringar behandlas sammantaget inom ramen för en värdepapperisering (till exempel så att det finns en enda reserv eller säkerhetsmarginal som är tillgänglig för att täcka förluster från endera källan) skall ELGD-värdet anges som ett vägt genomsnitt av LGD, för kreditrisk och LGD-värdet 75 % för utspädningsrisk. Som vikter skall användas de kapitalkrav för kreditrisk och utspädningsrisk som skulle gälla om respektive risktyp behandlades isolerat utan hänsyn till riskskydd.

Förenklade ingångsvärden

Om exponeringsvärdet på den största värdepapperiserade exponeringen C1 inte är mer än 3 % av de värdepapperiserade exponeringarnas exponeringsvärden får kreditinstitutet vid tillämpning av den formelbaserade metoden ange LGD till 50 % och N till något av följande värden:

Formula

eller

N=1/ C1.

Cm är förhållandet mellan summan av de största ”m-exponeringarnas” exponeringsvärden och summan av de värdepapperiserade exponeringarnas exponeringsvärden. Nivån på ”m” får fastställas av kreditinstitutet.

När det gäller värdepapperiseringar som avser hushållsexponeringar får de behöriga myndigheterna tillåta att den formelbaserade metoden tillämpas med förenklingarna h = 0 och v = 0.

| 54. | Kreditriskskydd vad gäller positioner i värdepapperisering får beaktas enligt punkterna 60, 61 och 63–67. |
| --- | --- |

54.

Kreditriskskydd vad gäller positioner i värdepapperisering får beaktas enligt punkterna 60, 61 och 63–67.

3.5.   Likviditetsfaciliteter

| 55. | Bestämmelserna i punkterna 56–59 gäller för att fastställa exponeringsvärdet på positioner i värdepapperisering utan rating i form av vissa typer av likviditetsfaciliteter. |
| --- | --- |

55.

Bestämmelserna i punkterna 56–59 gäller för att fastställa exponeringsvärdet på positioner i värdepapperisering utan rating i form av vissa typer av likviditetsfaciliteter.

3.5.1.   Likviditetsfaciliteter som bara finns tillgängliga vid en allmän störning på marknaden

| 56. | Ett konverteringsvärde på 20 % får tillämpas på det nominella värdet på en likviditetsfacilitet som bara får tas i anspråk vid en allmän störning på marknaden och som uppfyller villkoren för en godtagbar likviditetsfacilitet som anges i punkt 13. |
| --- | --- |

56.

Ett konverteringsvärde på 20 % får tillämpas på det nominella värdet på en likviditetsfacilitet som bara får tas i anspråk vid en allmän störning på marknaden och som uppfyller villkoren för en godtagbar likviditetsfacilitet som anges i punkt 13.

3.5.2.   Förskotteringsarrangemang

| 57. | Ett konverteringsvärde på 0 % får tillämpas på det nominella beloppet på en likviditetsfacilitet som uppfyller villkoren i punkt 15. |
| --- | --- |

57.

Ett konverteringsvärde på 0 % får tillämpas på det nominella beloppet på en likviditetsfacilitet som uppfyller villkoren i punkt 15.

3.5.3.   Särskild behandling om Kirb inte kan beräknas

| 58. | Om det inte är genomförbart för kreditinstitutet att beräkna riskvägda exponeringsbelopp för de värdepapperiserade exponeringarna som om de inte hade värdepapperiserats får ett kreditinstitut undantagsvis och under förutsättning att de behöriga myndigheternas samtycker tillfälligtvis tillämpa följande metod för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för en värdepapperiseringsposition utan rating i form av en likviditetsfacilitet som uppfyller villkoren för en ”godtagbar likviditetsfacilitet” i enlighet med punkt 13 eller som avses i punkt 56. |
| --- | --- |

58.

Om det inte är genomförbart för kreditinstitutet att beräkna riskvägda exponeringsbelopp för de värdepapperiserade exponeringarna som om de inte hade värdepapperiserats får ett kreditinstitut undantagsvis och under förutsättning att de behöriga myndigheternas samtycker tillfälligtvis tillämpa följande metod för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för en värdepapperiseringsposition utan rating i form av en likviditetsfacilitet som uppfyller villkoren för en ”godtagbar likviditetsfacilitet” i enlighet med punkt 13 eller som avses i punkt 56.

| 59. | Den högsta riskvikt som skulle ha tillämpats enligt artiklarna 78–83 på någon av de värdepapperiserade exponeringarna om de inte hade värdepapperiserats får tillämpas på värdepapperiseringspositionen som utgörs av likviditetsfaciliteten. Ett konverteringsvärde på 50 % får tillämpas på likviditetsfacilitetens nominella belopp för att fastställa positionens exponeringsvärde om faciliteten har en ursprunglig löptid på mindre än ett år. Om likviditetsfaciliteten uppfyller villkoren i punkt 56 får ett konverteringsvärde på 20 % tillämpas. I andra fall skall en konverteringsfaktor på 100 % tillämpas. |
| --- | --- |

59.

Den högsta riskvikt som skulle ha tillämpats enligt artiklarna 78–83 på någon av de värdepapperiserade exponeringarna om de inte hade värdepapperiserats får tillämpas på värdepapperiseringspositionen som utgörs av likviditetsfaciliteten. Ett konverteringsvärde på 50 % får tillämpas på likviditetsfacilitetens nominella belopp för att fastställa positionens exponeringsvärde om faciliteten har en ursprunglig löptid på mindre än ett år. Om likviditetsfaciliteten uppfyller villkoren i punkt 56 får ett konverteringsvärde på 20 % tillämpas. I andra fall skall en konverteringsfaktor på 100 % tillämpas.

3.6.   Beaktande av kreditriskskydd avseende positioner i värdepapperisering

3.6.1.   Förbetalt skydd

| 60. | Godtagbart förbetalt skydd är begränsat till det som är godtagbart för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 så som det anges i artiklarna 90–93, och för att det skall få beaktas måste de relevanta minimikraven som fastställs genom nämnda artiklar vara uppfyllda. |
| --- | --- |

60.

Godtagbart förbetalt skydd är begränsat till det som är godtagbart för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 så som det anges i artiklarna 90–93, och för att det skall få beaktas måste de relevanta minimikraven som fastställs genom nämnda artiklar vara uppfyllda.

3.6.2.   Obetalt skydd

| 61. | Godtagbart obetalt skydd och tillhandahållare av obetalt skydd är begränsade till den krets som är godtagbara enligt artiklarna 90–93, och för att det skall kunna beaktas måste de relevanta minimikraven som fastställs genom nämnda artiklar vara uppfyllda. |
| --- | --- |

61.

Godtagbart obetalt skydd och tillhandahållare av obetalt skydd är begränsade till den krets som är godtagbara enligt artiklarna 90–93, och för att det skall kunna beaktas måste de relevanta minimikraven som fastställs genom nämnda artiklar vara uppfyllda.

3.6.3.   Beräkning av kapitalkrav för positioner i värdepapperisering med kreditriskskydd

Externratingmetod

| 62. | Om riskvägda exponeringsbelopp beräknas genom tillämpning av externratingmetoden får exponeringsvärdet och/eller det riskvägda exponeringsbeloppet för en position i värdepapperisering avseende vilken kreditriskskydd har erhållits ändras enligt bestämmelserna i bilaga VIII såsom de tillämpas för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83. |
| --- | --- |

62.

Om riskvägda exponeringsbelopp beräknas genom tillämpning av externratingmetoden får exponeringsvärdet och/eller det riskvägda exponeringsbeloppet för en position i värdepapperisering avseende vilken kreditriskskydd har erhållits ändras enligt bestämmelserna i bilaga VIII såsom de tillämpas för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83.

Formelbaserad metod – fullständigt skydd

| 63. | Om riskvägda exponeringsbelopp beräknas genom tillämpning av den formelbaserade metoden skall kreditinstitutet fastställa positionens ”effektiva riskvikt”. Det skall göra detta genom att dividera positionens riskvägda exponeringsbelopp med positionens exponeringsvärde och multiplicera resultatet med 100. |
| --- | --- |

63.

Om riskvägda exponeringsbelopp beräknas genom tillämpning av den formelbaserade metoden skall kreditinstitutet fastställa positionens ”effektiva riskvikt”. Det skall göra detta genom att dividera positionens riskvägda exponeringsbelopp med positionens exponeringsvärde och multiplicera resultatet med 100.

| 64. | När det gäller förbetalt kreditriskskydd skall värdepapperiseringspositionens riskvägda exponeringsbelopp beräknas genom att multiplicera positionens förbetalda skyddsanpassade exponeringsbelopp (E*, som beräknats enligt artiklarna 90–93 för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 med värdepapperiseringspositionens belopp angett till E) med den effektiva riskvikten. |
| --- | --- |

64.

När det gäller förbetalt kreditriskskydd skall värdepapperiseringspositionens riskvägda exponeringsbelopp beräknas genom att multiplicera positionens förbetalda skyddsanpassade exponeringsbelopp (E*, som beräknats enligt artiklarna 90–93 för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 med värdepapperiseringspositionens belopp angett till E) med den effektiva riskvikten.

| 65. | När det gäller obetalt kreditriskskydd skall värdepapperiseringspositionens riskvägda exponeringsbelopp beräknas genom att multiplicera GA (skyddsbeloppet justerat med hänsyn till eventuella valutaobalanser och löptidsobalanser i enlighet med bestämmelserna i bilaga VIII) med riskvikten för tillhandahållaren av skyddet. Denna summa skall sedan adderas till det belopp som erhållits genom att multiplicera värdepapperiseringspositionens belopp minus GA med den effektiva riskvikten. |
| --- | --- |

65.

När det gäller obetalt kreditriskskydd skall värdepapperiseringspositionens riskvägda exponeringsbelopp beräknas genom att multiplicera GA (skyddsbeloppet justerat med hänsyn till eventuella valutaobalanser och löptidsobalanser i enlighet med bestämmelserna i bilaga VIII) med riskvikten för tillhandahållaren av skyddet. Denna summa skall sedan adderas till det belopp som erhållits genom att multiplicera värdepapperiseringspositionens belopp minus GA med den effektiva riskvikten.

Formelbaserad metod – partiellt skydd

| 66. | Om kreditriskskyddet täcker första-förlust eller förluster på proportionell grund i värdepapperiseringspositionen får kreditinstitutet tillämpa bestämmelserna i punkterna 63-65. |
| --- | --- |

66.

Om kreditriskskyddet täcker första-förlust eller förluster på proportionell grund i värdepapperiseringspositionen får kreditinstitutet tillämpa bestämmelserna i punkterna 63-65.

| 67. | I övriga fall skall kreditinstitutet behandla värdepapperiseringspositionen som två eller flera positioner och den andel som saknar skydd skall anses vara den position som har lägst kreditkvalitet. Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för denna position skall bestämmelserna i punkterna 52–54 gälla med följande ändringar: ”T” skall ändras till e* när det gäller förbetalt skydd, och efter T-g när det gäller obetalt skydd, där e* anger förhållandet mellan E* och det totala nominella beloppet för den underliggande gruppen, där E* är värdepapperiseringspositionens justerade exponeringsbelopp som beräknats i enlighet med bestämmelserna i bilaga VIII som de tillämpas för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 med värdepapperiseringspositionens belopp angivet till E. g är förhållandet mellan kreditriskskyddets nominella belopp (som justerats med hänsyn till eventuell valutaobalans och löptidsobalans enligt bestämmelserna i bilaga VIII) och summan av de värdepapperiserade exponeringsbeloppen. När det gäller obetalt kreditriskskydd skall riskvikten för tillhandahållaren av skyddet tillämpas på den andel av positionen som inte faller inom ramen för det justerade värdet på ”T”. |
| --- | --- |

67.

I övriga fall skall kreditinstitutet behandla värdepapperiseringspositionen som två eller flera positioner och den andel som saknar skydd skall anses vara den position som har lägst kreditkvalitet. Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för denna position skall bestämmelserna i punkterna 52–54 gälla med följande ändringar: ”T” skall ändras till e* när det gäller förbetalt skydd, och efter T-g när det gäller obetalt skydd, där e* anger förhållandet mellan E* och det totala nominella beloppet för den underliggande gruppen, där E* är värdepapperiseringspositionens justerade exponeringsbelopp som beräknats i enlighet med bestämmelserna i bilaga VIII som de tillämpas för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 med värdepapperiseringspositionens belopp angivet till E. g är förhållandet mellan kreditriskskyddets nominella belopp (som justerats med hänsyn till eventuell valutaobalans och löptidsobalans enligt bestämmelserna i bilaga VIII) och summan av de värdepapperiserade exponeringsbeloppen. När det gäller obetalt kreditriskskydd skall riskvikten för tillhandahållaren av skyddet tillämpas på den andel av positionen som inte faller inom ramen för det justerade värdet på ”T”.

3.7.   Ytterligare kapitalkrav för värdepapperisering av rullande exponeringar med bestämmelser om förtida amortering

| 68. | Utöver de riskvägda exponeringsbelopp som ett kreditinstitut som är originator beräknar för sina positioner i värdepapperisering skall det beräkna ett riskvägt exponeringsbelopp enligt den metod som anges i punkterna 16–33 när det säljer rullande exponeringar inom ramen för en värdepapperisering som innehåller bestämmelser om förtida amortering. |
| --- | --- |

68.

Utöver de riskvägda exponeringsbelopp som ett kreditinstitut som är originator beräknar för sina positioner i värdepapperisering skall det beräkna ett riskvägt exponeringsbelopp enligt den metod som anges i punkterna 16–33 när det säljer rullande exponeringar inom ramen för en värdepapperisering som innehåller bestämmelser om förtida amortering.

| 69. | Vid tillämpning av punkt 68 skall punkterna 70 och 71 ersätta punkterna 19–20. |
| --- | --- |

69.

Vid tillämpning av punkt 68 skall punkterna 70 och 71 ersätta punkterna 19–20.

| 70. | Vid tillämpning av dessa bestämmelser skall ”orginatorns andel” vara summan av






  a) | exponeringsvärdet av den nominella andel av hela gruppen av utnyttjade kreditbelopp som har överförts till en värdepapperisering som bestämmer den andel av kontantflödena från kapitalåterbetalningar, räntor och andra anknutna belopp som inte är tillgängliga för utbetalningar till innehavare av positioner i värdepapperiseringen, och |
| --- | --- | --- |

70.

Vid tillämpning av dessa bestämmelser skall ”orginatorns andel” vara summan av

a)

exponeringsvärdet av den nominella andel av hela gruppen av utnyttjade kreditbelopp som har överförts till en värdepapperisering som bestämmer den andel av kontantflödena från kapitalåterbetalningar, räntor och andra anknutna belopp som inte är tillgängliga för utbetalningar till innehavare av positioner i värdepapperiseringen, och

| b) | exponeringsvärdet av den andel av hela gruppen av outnyttjade kreditlimiter där de motsvarande utnyttjade kreditbeloppen har överförts till en värdepapperisering, som motsvarar den andel som det i punkt a beskrivna exponeringsvärdet utgör av hela gruppen av utnyttjade kreditbelopp som har överförts till värdepapperisering. |
| --- | --- |

b)

exponeringsvärdet av den andel av hela gruppen av outnyttjade kreditlimiter där de motsvarande utnyttjade kreditbeloppen har överförts till en värdepapperisering, som motsvarar den andel som det i punkt a beskrivna exponeringsvärdet utgör av hela gruppen av utnyttjade kreditbelopp som har överförts till värdepapperisering.

För att motsvara definitionen får originatorns andel inte vara efterställd investerarnas andel.

Med ”investerarnas andel” avses exponeringsvärdet av den nominella andel av gruppen av utnyttjade belopp som inte faller inom ramen för punkt a plus exponeringsvärdet av den andel av gruppen av outnyttjade kreditlimiter där de motsvarande utnyttjade kreditbeloppen överförts till värdepapperiseringen, som inte faller inom ramen för punkt b.

| 71. | Den exponering för originatorn som är knuten till dess rättigheter avseende den del av originatorns andel som beskrivs i punkt 70 a skall inte betraktas som en värdepapperiseringsposition, utan som en proportionell exponering mot de värdepapperiserade utnyttjade exponeringsbeloppen som om de inte hade värdepapperiserats till ett belopp som motsvarar det som beskrivs i punkt 70 a. Det kreditinstitut som är originator skall även anses ha en proportionell exponering mot de outnyttjade beloppen av de kreditramar för vilka de utnyttjade beloppen har överförts till värdepapperiseringen till ett belopp som motsvarar det belopp som beskrivs i punkt 70 b. |
| --- | --- |

71.

Den exponering för originatorn som är knuten till dess rättigheter avseende den del av originatorns andel som beskrivs i punkt 70 a skall inte betraktas som en värdepapperiseringsposition, utan som en proportionell exponering mot de värdepapperiserade utnyttjade exponeringsbeloppen som om de inte hade värdepapperiserats till ett belopp som motsvarar det som beskrivs i punkt 70 a. Det kreditinstitut som är originator skall även anses ha en proportionell exponering mot de outnyttjade beloppen av de kreditramar för vilka de utnyttjade beloppen har överförts till värdepapperiseringen till ett belopp som motsvarar det belopp som beskrivs i punkt 70 b.

3.8.   Reducering av riskvägda exponeringsbelopp

| 72. | Det riskvägda exponeringsbeloppet för en position i värdepapperisering för vilken riskvikt 1 250 % skulle åsättas får reduceras med 12,5 gånger beloppet av alla värderegleringar som gjorts av kreditinstitutet avseende de värdepapperiserade exponeringarna. I den utsträckning som värderegleringar beaktas i detta syfte får de inte beaktas vid den beräkning som anges i punkt 36 i del 1 i bilaga VII. |
| --- | --- |

72.

Det riskvägda exponeringsbeloppet för en position i värdepapperisering för vilken riskvikt 1 250 % skulle åsättas får reduceras med 12,5 gånger beloppet av alla värderegleringar som gjorts av kreditinstitutet avseende de värdepapperiserade exponeringarna. I den utsträckning som värderegleringar beaktas i detta syfte får de inte beaktas vid den beräkning som anges i punkt 36 i del 1 i bilaga VII.

| 73. | Det riskvägda exponeringsbeloppet för en position i värdepapperisering får reduceras med 12,5 gånger beloppet av alla värderegleringar som gjorts av kreditinstitutet avseende positionen. |
| --- | --- |

73.

Det riskvägda exponeringsbeloppet för en position i värdepapperisering får reduceras med 12,5 gånger beloppet av alla värderegleringar som gjorts av kreditinstitutet avseende positionen.

| 74. | Enligt vad som anges i artikel 66.2 får kreditinstitut, när det gäller en värdepapperiseringsposition för vilken 1 250 % riskvikt skulle tillämpas, som ett alternativ till att inbegripa positionen i sin beräkning av riskvägda exponeringsbelopp, dra av positionens exponeringsvärde från kapitalbasen. |
| --- | --- |

74.

Enligt vad som anges i artikel 66.2 får kreditinstitut, när det gäller en värdepapperiseringsposition för vilken 1 250 % riskvikt skulle tillämpas, som ett alternativ till att inbegripa positionen i sin beräkning av riskvägda exponeringsbelopp, dra av positionens exponeringsvärde från kapitalbasen.

| 75. | Vid tillämpningen av punkt 74






  a) | får positionens exponeringsvärde härledas från det riskvägda exponeringsbeloppet med hänsyn till eventuella reduceringar som gjorts enligt punkterna 72–73, |
| --- | --- | --- |

75.

Vid tillämpningen av punkt 74

a)

får positionens exponeringsvärde härledas från det riskvägda exponeringsbeloppet med hänsyn till eventuella reduceringar som gjorts enligt punkterna 72–73,

| b) | får beräkningen av exponeringsvärdet avspegla godtagbart förbetalt skydd på ett sätt som överensstämmer med den metod som föreskrivs i punkterna 60–67, och |
| --- | --- |

b)

får beräkningen av exponeringsvärdet avspegla godtagbart förbetalt skydd på ett sätt som överensstämmer med den metod som föreskrivs i punkterna 60–67, och

| c) | om den formelbaserade metoden används för att beräkna riskvägda exponeringsbelopp och L ≤ KIRBR och [L+K] > KIRBR får positionen behandlas som två positioner där L är lika med KIRBR för den av positionerna som har bättre förmånsrätt. |
| --- | --- |

c)

om den formelbaserade metoden används för att beräkna riskvägda exponeringsbelopp och L ≤ KIRBR och [L+K] > KIRBR får positionen behandlas som två positioner där L är lika med KIRBR för den av positionerna som har bättre förmånsrätt.

| 76. | Om ett kreditinstitut utnyttjar det alternativ som anges i punkt 74 skall 12,5 gånger det belopp som dragits av enligt denna punkt dras av från det belopp som vid tillämpning av punkt 45 skall anges som det maximala riskvägda exponeringsbelopp som skall beräknas av de kreditinstitut som anges där. |
| --- | --- |

76.

Om ett kreditinstitut utnyttjar det alternativ som anges i punkt 74 skall 12,5 gånger det belopp som dragits av enligt denna punkt dras av från det belopp som vid tillämpning av punkt 45 skall anges som det maximala riskvägda exponeringsbelopp som skall beräknas av de kreditinstitut som anges där.

BILAGA X

OPERATIV RISK

Del 1 – Basmetoden

1.   KAPITALKRAV

| 1. | Enligt basmetoden motsvarar kapitalkravet för operativ risk 15 % av den relevanta indikator som definieras i punkterna 2–9. |
| --- | --- |

1.

Enligt basmetoden motsvarar kapitalkravet för operativ risk 15 % av den relevanta indikator som definieras i punkterna 2–9.

2.   RELEVANT INDIKATOR

| 2. | Den relevanta indikatorn är ett treårigt genomsnitt av räntenetto och övriga nettointäkter. |
| --- | --- |

2.

Den relevanta indikatorn är ett treårigt genomsnitt av räntenetto och övriga nettointäkter.

| 3. | Det treåriga genomsnittet beräknas på grundval av de senaste tre tolvmånadersobservationer som gjorts vid räkenskapsårets slut. Om inga reviderade uppgifter finns tillgängliga får företagets egna skattningar användas. |
| --- | --- |

3.

Det treåriga genomsnittet beräknas på grundval av de senaste tre tolvmånadersobservationer som gjorts vid räkenskapsårets slut. Om inga reviderade uppgifter finns tillgängliga får företagets egna skattningar användas.

| 4. | Om summan av räntenetto och övriga nettointäkter för någon av observationerna är negativ eller noll skall denna uppgift inte beaktas vid beräkningen av det treåriga genomsnittet. Den relevanta indikatorn skall beräknas som summan av de positiva talen, dividerad med antalet positiva tal. |
| --- | --- |

4.

Om summan av räntenetto och övriga nettointäkter för någon av observationerna är negativ eller noll skall denna uppgift inte beaktas vid beräkningen av det treåriga genomsnittet. Den relevanta indikatorn skall beräknas som summan av de positiva talen, dividerad med antalet positiva tal.

2.1   Kreditinstitut som omfattas av direktiv 86/635/EEG

| 5. | På grundval av de redovisningskategorier för kreditinstitutens resultaträkning som anges i artikel 27 i direktiv 86/635/EEG skall den relevanta indikatorn beräknas som summan av de poster som anges i tabell 1. Varje post skall inkluderas i summan oavsett om den har ett positivt eller negativt värde. |
| --- | --- |

5.

På grundval av de redovisningskategorier för kreditinstitutens resultaträkning som anges i artikel 27 i direktiv 86/635/EEG skall den relevanta indikatorn beräknas som summan av de poster som anges i tabell 1. Varje post skall inkluderas i summan oavsett om den har ett positivt eller negativt värde.

| 6. | Dessa poster kan behöva justeras för att uppfylla kvalifikationerna i punkterna 7–8.
  Tabell 1











  1. | Ränteintäkter och liknande intäkter |
| --- | --- | --- |

6.

Dessa poster kan behöva justeras för att uppfylla kvalifikationerna i punkterna 7–8.

Tabell 1

1.

Ränteintäkter och liknande intäkter

| 2. | Räntekostnader och liknande kostnader |
| --- | --- |

2.

Räntekostnader och liknande kostnader

| 3. | Intäkter från aktier och andra värdepapper med rörlig/fast avkastning |
| --- | --- |

3.

Intäkter från aktier och andra värdepapper med rörlig/fast avkastning

| 4. | Provisionsintäkter |
| --- | --- |

4.

Provisionsintäkter

| 5. | Provisionskostnader och avgifter |
| --- | --- |

5.

Provisionskostnader och avgifter

| 6. | Nettovinst eller nettoförlust av finansiella transaktioner |
| --- | --- |

6.

Nettovinst eller nettoförlust av finansiella transaktioner

| 7. | Övriga rörelseintäkter |
| --- | --- |

7.

Övriga rörelseintäkter

2.1.1   Kvalifikationer

| 7. | Indikatorn skall beräknas före avdrag av avsättningar och rörelsekostnader. Till rörelsekostnaderna skall räknas arvoden för utkontrakterade tjänster som tillhandahållits av tredje part som inte är moder- eller dotterföretag till kreditinstitutet eller dotterföretag till ett moderföretag som också är kreditinstitutets moderföretag. Kostnaderna för utkontrakterade tjänster som tillhandahållits av tredje part får dras av från den relevanta indikatorn i de fall då de betalas till ett företag som är föremål för tillsyn i den bemärkelse som avses i detta direktiv. |
| --- | --- |

7.

Indikatorn skall beräknas före avdrag av avsättningar och rörelsekostnader. Till rörelsekostnaderna skall räknas arvoden för utkontrakterade tjänster som tillhandahållits av tredje part som inte är moder- eller dotterföretag till kreditinstitutet eller dotterföretag till ett moderföretag som också är kreditinstitutets moderföretag. Kostnaderna för utkontrakterade tjänster som tillhandahållits av tredje part får dras av från den relevanta indikatorn i de fall då de betalas till ett företag som är föremål för tillsyn i den bemärkelse som avses i detta direktiv.

| 8. | Följande poster skall inte beaktas vid beräkningen av den relevanta indikatorn:






  a) | Realiserad vinst/förlust från försäljning av poster utanför handelslagret. |
| --- | --- | --- |

8.

Följande poster skall inte beaktas vid beräkningen av den relevanta indikatorn:

a)

Realiserad vinst/förlust från försäljning av poster utanför handelslagret.

| b) | Inkomster från extraordinära poster eller poster som inte avser den normala verksamheten. |
| --- | --- |

b)

Inkomster från extraordinära poster eller poster som inte avser den normala verksamheten.

| c) | Försäkringsintäkter. |
| --- | --- |

c)

Försäkringsintäkter.

Om omvärdering av handelsposter ingår i resultaträkningen kan den inkluderas. Om artikel 36.2 i direktiv 86/635/EEG tillämpas skall omvärderingar som tas upp i resultaträkningen inkluderas.

2.2   Kreditinstitut som omfattas av andra redovisningsnormer

| 9. | Om ett kreditinstitut omfattas av andra redovisningsnormer än den som fastställs i direktiv 86/635/EEG skall det beräkna den relevanta indikatorn på basis av de uppgifter som bäst avspeglar definitionen som anges i punkterna 2–8. |
| --- | --- |

9.

Om ett kreditinstitut omfattas av andra redovisningsnormer än den som fastställs i direktiv 86/635/EEG skall det beräkna den relevanta indikatorn på basis av de uppgifter som bäst avspeglar definitionen som anges i punkterna 2–8.

Del 2 – Schablonmetoden

1.   KAPITALKRAV

| 1. | Enligt schablonmetoden utgörs kapitalkravet för operativ risk av det treåriga genomsnittet av de riskvägda relevanta indikatorer som för vart och ett av åren beräknas för de affärsområden som anges i tabell 2. Ett negativt kapitalkrav inom något affärsområde som uppkommit till följd av en negativ relevant faktor kan för varje år föras in i beräkningen som en del av helheten. I fall det sammanlagda kapitalkravet för samtliga affärsområden under ett visst år är negativt skall dock det genomsnittliga värdet för det året vara noll. |
| --- | --- |

1.

Enligt schablonmetoden utgörs kapitalkravet för operativ risk av det treåriga genomsnittet av de riskvägda relevanta indikatorer som för vart och ett av åren beräknas för de affärsområden som anges i tabell 2. Ett negativt kapitalkrav inom något affärsområde som uppkommit till följd av en negativ relevant faktor kan för varje år föras in i beräkningen som en del av helheten. I fall det sammanlagda kapitalkravet för samtliga affärsområden under ett visst år är negativt skall dock det genomsnittliga värdet för det året vara noll.

| 2. | Det treåriga genomsnittet beräknas på grundval av de senaste tre tolvmånadersobservationer som gjorts vid räkenskapsårets slut. Om inga reviderade uppgifter finns tillgängliga får företagets egna skattningar användas.
  Tabell 2







  Affärsområde | Verksamhet | Procentandel |
| --- | --- | --- | --- |
| Företagsfinansiering | Garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande.
  Tjänster i samband med garantigivning.
  Investeringsrådgivning.
  Rådgivning till företag i fråga om kapitalstruktur, industriell strategi och närliggande frågor samt råd och tjänster avseende fusioner och företagsförvärv.
  Investerings- och finansanalys samt andra former av allmänna rekommendationer rörande handel med finansiella instrument. | 18 % |
| Handel och finansförvaltning | Handel för egen räkning.
  Penningmarknadsmäkling.
  Mottagande och vidarebefordran av order beträffande ett eller flera finansiella instrument.
  Utförande av order för kunds räkning.
  Placering av finansiella instrument utan fast åtagande.
  Drift av multilaterala handelsplattformar. | 18 % |
| Privatkundsmäkleri
  (Verksamhet som avser enskilda fysiska personer eller små och medelstora företag som uppfyller kriterierna i artikel 79 om klassen för hushållsexponeringar.) | Mottagande och vidarebefordran av order beträffande ett eller flera finansiella instrument.
  Utförande av order för kunds räkning.
  Placering av finansiella instrument utan fast åtagande. | 12 % |
| Storkundsbank | Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel.
  Utlåning.
  Finansiell leasing.
  Garantiförbindelser och ställande av säkerhet. | 15 % |
| Hushållsbank
  (Verksamhet som avser enskilda fysiska personer eller små och medelstora företag som uppfyller kriterierna i artikel 55 om klassen för hushållsexponeringar.) | Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel.
  Utlåning.
  Finansiell leasing.
  Garantiförbindelser och ställande av säkerhet. | 12 % |
| Betalning och avveckling | Betalningsförmedling.
  Utställande och administration av betalningsmedel. | 18 % |
| Administrationsuppdrag | Förvaring och handhavande av finansiella instrument för kunders räkning, bland annat värdepappersförvaring och liknande tjänster, exempelvis handhavande av kontanta medel/finansiella säkerheter. | 15 % |
| Kapitalförvaltning | Portföljförvaltning.
  Fondförvaltning.
  Övrig kapitalförvaltning. | 12 % |

2.

Det treåriga genomsnittet beräknas på grundval av de senaste tre tolvmånadersobservationer som gjorts vid räkenskapsårets slut. Om inga reviderade uppgifter finns tillgängliga får företagets egna skattningar användas.

Tabell 2

Affärsområde

Verksamhet

Procentandel

Företagsfinansiering

Garantiverksamhet för finansiella instrument och/eller placering av finansiella instrument på grundval av ett fast åtagande.

Tjänster i samband med garantigivning.

Investeringsrådgivning.

Rådgivning till företag i fråga om kapitalstruktur, industriell strategi och närliggande frågor samt råd och tjänster avseende fusioner och företagsförvärv.

Investerings- och finansanalys samt andra former av allmänna rekommendationer rörande handel med finansiella instrument.

18 %

Handel och finansförvaltning

Handel för egen räkning.

Penningmarknadsmäkling.

Mottagande och vidarebefordran av order beträffande ett eller flera finansiella instrument.

Utförande av order för kunds räkning.

Placering av finansiella instrument utan fast åtagande.

Drift av multilaterala handelsplattformar.

18 %

Privatkundsmäkleri

(Verksamhet som avser enskilda fysiska personer eller små och medelstora företag som uppfyller kriterierna i artikel 79 om klassen för hushållsexponeringar.)

Mottagande och vidarebefordran av order beträffande ett eller flera finansiella instrument.

Utförande av order för kunds räkning.

Placering av finansiella instrument utan fast åtagande.

12 %

Storkundsbank

Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel.

Utlåning.

Finansiell leasing.

Garantiförbindelser och ställande av säkerhet.

15 %

Hushållsbank

(Verksamhet som avser enskilda fysiska personer eller små och medelstora företag som uppfyller kriterierna i artikel 55 om klassen för hushållsexponeringar.)

Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel.

Utlåning.

Finansiell leasing.

Garantiförbindelser och ställande av säkerhet.

12 %

Betalning och avveckling

Betalningsförmedling.

Utställande och administration av betalningsmedel.

18 %

Administrationsuppdrag

Förvaring och handhavande av finansiella instrument för kunders räkning, bland annat värdepappersförvaring och liknande tjänster, exempelvis handhavande av kontanta medel/finansiella säkerheter.

15 %

Kapitalförvaltning

Portföljförvaltning.

Fondförvaltning.

Övrig kapitalförvaltning.

12 %

| 3. | De behöriga myndigheterna har möjlighet att tillåta ett kreditinstitut att beräkna sitt kapitalkrav för operativ risk genom en alternativ schablonmetod, enligt vad som anges i punkterna 5–11. |
| --- | --- |

3.

De behöriga myndigheterna har möjlighet att tillåta ett kreditinstitut att beräkna sitt kapitalkrav för operativ risk genom en alternativ schablonmetod, enligt vad som anges i punkterna 5–11.

2.   PRINCIPERNA FÖR FÖRDELNING AV AFFÄRSOMRÅDEN

| 4. | Kreditinstituten måste utveckla och dokumentera särskilda riktlinjer och kriterier för fördelning av den relevanta indikatorn på berörda affärsområden och verksamheter inom den standardiserade ramen. Kriterierna måste ses över och anpassas i tillämpliga delar till nya eller förändrade affärsverksamheter och risker. Principerna för fördelning på affärsområden är följande:






  a) | Alla verksamheter måste fördelas på affärsområden utan överlappning så att de täcker hela affärsområdet. |
| --- | --- | --- |

4.

Kreditinstituten måste utveckla och dokumentera särskilda riktlinjer och kriterier för fördelning av den relevanta indikatorn på berörda affärsområden och verksamheter inom den standardiserade ramen. Kriterierna måste ses över och anpassas i tillämpliga delar till nya eller förändrade affärsverksamheter och risker. Principerna för fördelning på affärsområden är följande:

a)

Alla verksamheter måste fördelas på affärsområden utan överlappning så att de täcker hela affärsområdet.

| b) | All verksamhet som inte lätt kan fördelas inom affärsområdesramen, men som utgör en stödjande funktion till en verksamhet inom ramen skall anses tillhöra det affärsområde som verksamheten stöder. Om mer än ett affärsområde stöds av den stödjande verksamheten måste objektiva fördelningskriterier användas. |
| --- | --- |

b)

All verksamhet som inte lätt kan fördelas inom affärsområdesramen, men som utgör en stödjande funktion till en verksamhet inom ramen skall anses tillhöra det affärsområde som verksamheten stöder. Om mer än ett affärsområde stöds av den stödjande verksamheten måste objektiva fördelningskriterier användas.

| c) | Om en verksamhet inte kan fördelas på något specifikt affärsområde skall verksamheten anses tillhöra det affärsområde som har den högsta procentsatsen. Detsamma gäller också för en stödjande verksamhet. |
| --- | --- |

c)

Om en verksamhet inte kan fördelas på något specifikt affärsområde skall verksamheten anses tillhöra det affärsområde som har den högsta procentsatsen. Detsamma gäller också för en stödjande verksamhet.

| d) | Kreditinstitut har möjlighet att använda interna prissättningsmetoder för att fördela den relevanta indikatorn på olika affärsområden. Kostnader som genererats inom ett affärsområde men som kan tillskrivas ett annat affärsområde får omfördelas till det affärsområde som de tillhör, till exempel med en metod som bygger på interna överföringskostnader mellan de båda affärsområdena. |
| --- | --- |

d)

Kreditinstitut har möjlighet att använda interna prissättningsmetoder för att fördela den relevanta indikatorn på olika affärsområden. Kostnader som genererats inom ett affärsområde men som kan tillskrivas ett annat affärsområde får omfördelas till det affärsområde som de tillhör, till exempel med en metod som bygger på interna överföringskostnader mellan de båda affärsområdena.

| e) | Fördelningen av verksamheter med avseende på affärsområden för kapitalkrav för operativ risk måste överensstämma med de kategorier som används för kredit- och marknadsrisker. |
| --- | --- |

e)

Fördelningen av verksamheter med avseende på affärsområden för kapitalkrav för operativ risk måste överensstämma med de kategorier som används för kredit- och marknadsrisker.

| f) | Den verkställande ledningen ansvarar för riktlinjerna för fördelning på affärsområden under överinseende av kreditinstitutets ledningsorgan. |
| --- | --- |

f)

Den verkställande ledningen ansvarar för riktlinjerna för fördelning på affärsområden under överinseende av kreditinstitutets ledningsorgan.

| g) | Förfarandet för fördelning på affärsområden måste vara föremål för oberoende översyn. |
| --- | --- |

g)

Förfarandet för fördelning på affärsområden måste vara föremål för oberoende översyn.

3.   ALTERNATIVA INDIKATORER FÖR VISSA AFFÄRSOMRÅDEN

3.1   Närmare bestämmelser

| 5. | De behöriga myndigheterna har möjlighet att tillåta kreditinstitutet att använda en alternativ relevant indikator för affärsområdena hushållsbank och storkundsbank. |
| --- | --- |

5.

De behöriga myndigheterna har möjlighet att tillåta kreditinstitutet att använda en alternativ relevant indikator för affärsområdena hushållsbank och storkundsbank.

| 6. | För dessa affärsområden skall den relevanta indikatorn vara en standardiserad inkomstindikator som motsvarar det treåriga genomsnittet av det totala nominella beloppet av lån och förskott multiplicerat med 0,035. |
| --- | --- |

6.

För dessa affärsområden skall den relevanta indikatorn vara en standardiserad inkomstindikator som motsvarar det treåriga genomsnittet av det totala nominella beloppet av lån och förskott multiplicerat med 0,035.

| 7. | För affärsområdena hushållsbank och/eller storkundsbank skall lån och förskott bestå av de totala utnyttjade beloppen i motsvarande kreditportföljer. För affärsområdet storkundsbank skall värdepapper utanför handelslagret också inbegripas. |
| --- | --- |

7.

För affärsområdena hushållsbank och/eller storkundsbank skall lån och förskott bestå av de totala utnyttjade beloppen i motsvarande kreditportföljer. För affärsområdet storkundsbank skall värdepapper utanför handelslagret också inbegripas.

3.2   Villkor

| 8. | Möjligheten att använda alternativa relevanta indikatorer skall omfattas av villkoren i punkterna 9–11. |
| --- | --- |

8.

Möjligheten att använda alternativa relevanta indikatorer skall omfattas av villkoren i punkterna 9–11.

3.2.1   Allmänt villkor

| 9. | Kreditinstitutet skall uppfylla de kvalificeringskriterier som anges i punkt 12. |
| --- | --- |

9.

Kreditinstitutet skall uppfylla de kvalificeringskriterier som anges i punkt 12.

3.2.2   Särskilda villkor för hushålls- och storkundsbanker

| 10. | Kreditinstitutet skall till en övervägande del vara aktivt inom hushålls- och/eller storkundsbankverksamheterna, som skall svara för minst 90 % av inkomsterna. |
| --- | --- |

10.

Kreditinstitutet skall till en övervägande del vara aktivt inom hushålls- och/eller storkundsbankverksamheterna, som skall svara för minst 90 % av inkomsterna.

| 11. | Kreditinstitutet skall kunna styrka för de behöriga myndigheterna att en väsentlig andel av dess hushålls- och/eller storkundsbanksverksamhet innefattar lån som förknippas med hög PD och att den alternativa schablonmetoden ger en förbättrad grund för klassificering av operativ risk. |
| --- | --- |

11.

Kreditinstitutet skall kunna styrka för de behöriga myndigheterna att en väsentlig andel av dess hushålls- och/eller storkundsbanksverksamhet innefattar lån som förknippas med hög PD och att den alternativa schablonmetoden ger en förbättrad grund för klassificering av operativ risk.

4.   KVALIFICERINGSKRITERIER

| 12. | Kreditinstitut måste uppfylla de kvalificeringskriterier som anges nedan, utöver de allmänna riskhanteringsstandarder som anges i artikel 22 och bilaga V. Bedömningen av huruvida dessa kriterier är uppfyllda skall göras med beaktande av omfattning och art av kreditinstitutets verksamhet samt proportionalitetsprincipen.






  a) | Kreditinstitut skall ha ett väldokumenterat klassificerings- och hanteringssystem för operativ risk med tydlig ansvarsfördelning. De skall identifiera sina exponeringar mot operativ risk och spåra relevanta uppgifter om operativ risk, däribland uppgifter om reella förluster. Detta system skall vara föremål för regelbunden och oberoende översyn. |
| --- | --- | --- |

12.

Kreditinstitut måste uppfylla de kvalificeringskriterier som anges nedan, utöver de allmänna riskhanteringsstandarder som anges i artikel 22 och bilaga V. Bedömningen av huruvida dessa kriterier är uppfyllda skall göras med beaktande av omfattning och art av kreditinstitutets verksamhet samt proportionalitetsprincipen.

a)

Kreditinstitut skall ha ett väldokumenterat klassificerings- och hanteringssystem för operativ risk med tydlig ansvarsfördelning. De skall identifiera sina exponeringar mot operativ risk och spåra relevanta uppgifter om operativ risk, däribland uppgifter om reella förluster. Detta system skall vara föremål för regelbunden och oberoende översyn.

| b) | Klassificeringssystemet för operativ risk skall vara nära integrerat med kreditinstitutets riskhanteringsprocesser. Resultaten skall utnyttjas som en del av förfarandet för övervakning och kontroll av kreditinstitutets riskprofil avseende operativ risk. |
| --- | --- |

b)

Klassificeringssystemet för operativ risk skall vara nära integrerat med kreditinstitutets riskhanteringsprocesser. Resultaten skall utnyttjas som en del av förfarandet för övervakning och kontroll av kreditinstitutets riskprofil avseende operativ risk.

| c) | Kreditinstitut skall upprätta en rapportstruktur som förser kreditinstitutets relevanta funktioner med rapporter avseende operativ risk. Kreditinstitutet skall ha förfaranden för att kunna vidta lämpliga åtgärder utifrån uppgifterna i rapporterna. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstitut skall upprätta en rapportstruktur som förser kreditinstitutets relevanta funktioner med rapporter avseende operativ risk. Kreditinstitutet skall ha förfaranden för att kunna vidta lämpliga åtgärder utifrån uppgifterna i rapporterna.

Del 3 – Internmätningsmetoder

1.   KVALIFICERINGSKRITERIER

| 1. | För att få tillämpa en internmätningsmetod måste kreditinstituten visa de behöriga myndigheterna att de uppfyller både nedanstående kvalificeringskriterier och de allmänna riskhanteringsstandarderna i artikel 22 och i bilaga V. |
| --- | --- |

1.

För att få tillämpa en internmätningsmetod måste kreditinstituten visa de behöriga myndigheterna att de uppfyller både nedanstående kvalificeringskriterier och de allmänna riskhanteringsstandarderna i artikel 22 och i bilaga V.

1.1   Kvalitativa standarder

| 2. | Kreditinstitutets interna mätningsmetoder för operativa risker vara nära integrerade med dess dagliga riskhanteringsförfaranden. |
| --- | --- |

2.

Kreditinstitutets interna mätningsmetoder för operativa risker vara nära integrerade med dess dagliga riskhanteringsförfaranden.

| 3. | Kreditinstitutet måste ha en oberoende riskhanteringsfunktion för operativa risker. |
| --- | --- |

3.

Kreditinstitutet måste ha en oberoende riskhanteringsfunktion för operativa risker.

| 4. | Det måste utarbetas regelbundna rapporter om exponeringar mot operativa risker och om förluster. Kreditinstitutet skall ha förfaranden för att kunna vidta lämpliga korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

4.

Det måste utarbetas regelbundna rapporter om exponeringar mot operativa risker och om förluster. Kreditinstitutet skall ha förfaranden för att kunna vidta lämpliga korrigerande åtgärder.

| 5. | Kreditinstitutets riskhanteringssystem måste vara väl dokumenterat. Kreditinstitutet skall ha inrättat rutiner för att säkerställa överensstämmelse med dokumentationen och riktlinjer för hantering av icke-överensstämmelse med dokumentationen. |
| --- | --- |

5.

Kreditinstitutets riskhanteringssystem måste vara väl dokumenterat. Kreditinstitutet skall ha inrättat rutiner för att säkerställa överensstämmelse med dokumentationen och riktlinjer för hantering av icke-överensstämmelse med dokumentationen.

| 6. | Förfarandena för hantering av operativa risker och mätsystemen skall vara föremål för regelbundna översyner av interna och/eller externa revisorer. |
| --- | --- |

6.

Förfarandena för hantering av operativa risker och mätsystemen skall vara föremål för regelbundna översyner av interna och/eller externa revisorer.

| 7. | De behöriga myndigheternas validering av mätningssystemet för operativa risker skall innefatta följande delar:






  a) | Kontroll av att de interna valideringsförfarandena fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- | --- |

7.

De behöriga myndigheternas validering av mätningssystemet för operativa risker skall innefatta följande delar:

a)

Kontroll av att de interna valideringsförfarandena fungerar tillfredsställande.

| b) | Säkerställande av att dataflödena och förfarandena i samband med riskmätningssystemen är öppna och tillgängliga. |
| --- | --- |

b)

Säkerställande av att dataflödena och förfarandena i samband med riskmätningssystemen är öppna och tillgängliga.

1.2   Kvantitativa standarder

1.2.1   Förfarande

| 8. | Vid beräkning av kapitalkrav skall kreditinstituten beakta både förväntade och ej förväntade förluster, såvida de inte kan visa att förväntad förlust beaktas på lämpligt sätt i deras interna affärspraxis. Måttet på operativ risk måste fånga upp extrema händelser som kan ge allvarliga följder för att uppnå en statistisk säkerhetsnivå som är jämförbar med ett konfidensintervall på 99,9 % under en ettårsperiod. |
| --- | --- |

8.

Vid beräkning av kapitalkrav skall kreditinstituten beakta både förväntade och ej förväntade förluster, såvida de inte kan visa att förväntad förlust beaktas på lämpligt sätt i deras interna affärspraxis. Måttet på operativ risk måste fånga upp extrema händelser som kan ge allvarliga följder för att uppnå en statistisk säkerhetsnivå som är jämförbar med ett konfidensintervall på 99,9 % under en ettårsperiod.

| 9. | Ett kreditinstituts mätningssystem för operativa risker måste omfatta vissa grundläggande delar för att uppfylla den statistiska säkerhetsnivå som anges i punkt 8. Dessa delar måste innefatta användning av interna och externa uppgifter, scenarioanalys och faktorer som avspeglar affärsmiljön samt interna kontrollsystem enligt vad som anges i punkterna 13–24. Ett kreditinstitut skall ha en väldokumenterad metod för att väga in användning av dessa fyra delar i det övergripande mätningssystemet för operativa risker. |
| --- | --- |

9.

Ett kreditinstituts mätningssystem för operativa risker måste omfatta vissa grundläggande delar för att uppfylla den statistiska säkerhetsnivå som anges i punkt 8. Dessa delar måste innefatta användning av interna och externa uppgifter, scenarioanalys och faktorer som avspeglar affärsmiljön samt interna kontrollsystem enligt vad som anges i punkterna 13–24. Ett kreditinstitut skall ha en väldokumenterad metod för att väga in användning av dessa fyra delar i det övergripande mätningssystemet för operativa risker.

| 10. | Riskmätningssystemet skall fånga upp de avgörande riskfaktorer som vid skattning av förluster påverkar formen för fördelningskurvans ytterområden. |
| --- | --- |

10.

Riskmätningssystemet skall fånga upp de avgörande riskfaktorer som vid skattning av förluster påverkar formen för fördelningskurvans ytterområden.

| 11. | Antaganden om korrelation beträffande förluster för operativa risker som är hänförliga till olika händelsetyper får bara åberopas om kreditinstituten nöjaktigt kan visa de behöriga myndigheterna att deras system för mätning av korrelationer är sunda, genomförda med integritet och beaktar den osäkerhet som omger alla sådana korrelationsskattningar, särskilt under kritiska perioder. Kreditinstitutet måste validera sina korrelationsantaganden genom att använda lämpliga kvantitativa och kvalitativa metoder. |
| --- | --- |

11.

Antaganden om korrelation beträffande förluster för operativa risker som är hänförliga till olika händelsetyper får bara åberopas om kreditinstituten nöjaktigt kan visa de behöriga myndigheterna att deras system för mätning av korrelationer är sunda, genomförda med integritet och beaktar den osäkerhet som omger alla sådana korrelationsskattningar, särskilt under kritiska perioder. Kreditinstitutet måste validera sina korrelationsantaganden genom att använda lämpliga kvantitativa och kvalitativa metoder.

| 12. | Riskmätningssystemet skall vara inbördes konsekvent och undvika dubbelräkning av kvalitativa klassificeringar eller riskreducerande åtgärder som godkänts inom andra områden av kapitalkravsramen. |
| --- | --- |

12.

Riskmätningssystemet skall vara inbördes konsekvent och undvika dubbelräkning av kvalitativa klassificeringar eller riskreducerande åtgärder som godkänts inom andra områden av kapitalkravsramen.

1.2.2   Interna uppgifter

| 13. | Internt framtagna åtgärder för operativ risk skall baseras på en föregående observationsperiod på minst fem år. När ett kreditinstitut för första gången tillämpar en internmätningsmetod får en observationsperiod på tre år godtas. |
| --- | --- |

13.

Internt framtagna åtgärder för operativ risk skall baseras på en föregående observationsperiod på minst fem år. När ett kreditinstitut för första gången tillämpar en internmätningsmetod får en observationsperiod på tre år godtas.

| 14. | Kreditinstituten måste kunna fördela sina uppgifter om tidigare interna förluster på de affärsområden som definieras i del 2 och på de typer av händelser som definieras i del 5, och på begäran tillhandahålla dessa uppgifter till den behöriga myndigheterna. Det måste finnas dokumenterade och objektiva kriterier för att knyta förluster till de specificerade affärsområdena och händelsetyperna. De operativa riskförluster som avser kreditrisk och som tidigare har inkluderats i de interna databaserna för kreditrisk måste registreras i databaserna för operativ risk och identifieras separat. Dessa förluster kommer inte att omfattas av kapitalkrav för operativa risker, så länge som de fortsätter att behandlas som kreditrisk vid beräkningen av minimikapitalkrav. Operativa riskförluster som avser marknadsrisker skall innefattas i räckvidden för kapitalkravet för operativ risk. |
| --- | --- |

14.

Kreditinstituten måste kunna fördela sina uppgifter om tidigare interna förluster på de affärsområden som definieras i del 2 och på de typer av händelser som definieras i del 5, och på begäran tillhandahålla dessa uppgifter till den behöriga myndigheterna. Det måste finnas dokumenterade och objektiva kriterier för att knyta förluster till de specificerade affärsområdena och händelsetyperna. De operativa riskförluster som avser kreditrisk och som tidigare har inkluderats i de interna databaserna för kreditrisk måste registreras i databaserna för operativ risk och identifieras separat. Dessa förluster kommer inte att omfattas av kapitalkrav för operativa risker, så länge som de fortsätter att behandlas som kreditrisk vid beräkningen av minimikapitalkrav. Operativa riskförluster som avser marknadsrisker skall innefattas i räckvidden för kapitalkravet för operativ risk.

| 15. | Kreditinstitutets uppgifter om interna förluster måste vara heltäckande så att de fångar in alla väsentliga verksamheter och exponeringar från alla lämpliga undersystem och geografiska områden. Kreditinstituten måste kunna motivera att alla utelämnade verksamheter eller exponeringar, både enskilt och tillsammans, inte skulle ha fått någon väsentlig effekt på de övergripande riskskattningarna. Lämpliga minimiförlusttrösklar för insamling av interna förlustuppgifter måste definieras. |
| --- | --- |

15.

Kreditinstitutets uppgifter om interna förluster måste vara heltäckande så att de fångar in alla väsentliga verksamheter och exponeringar från alla lämpliga undersystem och geografiska områden. Kreditinstituten måste kunna motivera att alla utelämnade verksamheter eller exponeringar, både enskilt och tillsammans, inte skulle ha fått någon väsentlig effekt på de övergripande riskskattningarna. Lämpliga minimiförlusttrösklar för insamling av interna förlustuppgifter måste definieras.

| 16. | Utöver information om bruttoförlustbelopp skall kreditinstituten samla information om datum för händelserna, eventuella återvinningar av bruttoförlustbelopp, samt en beskrivning av de utlösande faktorerna eller orsakerna till förlusten. |
| --- | --- |

16.

Utöver information om bruttoförlustbelopp skall kreditinstituten samla information om datum för händelserna, eventuella återvinningar av bruttoförlustbelopp, samt en beskrivning av de utlösande faktorerna eller orsakerna till förlusten.

| 17. | Det skall finnas särskilda kriterier för att fördela förlustuppgifter som uppstått till följd av en händelse inom en central funktion eller en verksamhet som omfattar mer än ett affärsområde samt till följd av anknytande händelser under en tidsperiod. |
| --- | --- |

17.

Det skall finnas särskilda kriterier för att fördela förlustuppgifter som uppstått till följd av en händelse inom en central funktion eller en verksamhet som omfattar mer än ett affärsområde samt till följd av anknytande händelser under en tidsperiod.

| 18. | Kreditinstitut måste ha dokumenterade förfaranden för klassificering av registrerade förlustuppgifters löpande relevans, däribland situationer då diskretionära bedömningar, översyn av belopp och andra justeringar får tillämpas, i vilken utsträckning de får användas och vem som har tillåtelse att fatta sådana beslut. |
| --- | --- |

18.

Kreditinstitut måste ha dokumenterade förfaranden för klassificering av registrerade förlustuppgifters löpande relevans, däribland situationer då diskretionära bedömningar, översyn av belopp och andra justeringar får tillämpas, i vilken utsträckning de får användas och vem som har tillåtelse att fatta sådana beslut.

1.2.3   Externa uppgifter

| 19. | Kreditinstitutets mätningssystem för operativ risk skall utnyttja relevanta externa uppgifter, särskilt när det finns anledning att tro att kreditinstitutet är utsatt för ovanliga, men potentiellt allvarliga, förluster. Varje kreditinstitut måste ha ett systematiskt förfarande för fastställande av i vilka situationer externa uppgifter skall användas och för att avgöra vilka metoder som skall användas för att föra in uppgifterna i mätningssystemet. Villkor och förfaranden för användning av externa uppgifter måste regelbundet ses över, dokumenteras och vara föremål för återkommande oberoende översyner. |
| --- | --- |

19.

Kreditinstitutets mätningssystem för operativ risk skall utnyttja relevanta externa uppgifter, särskilt när det finns anledning att tro att kreditinstitutet är utsatt för ovanliga, men potentiellt allvarliga, förluster. Varje kreditinstitut måste ha ett systematiskt förfarande för fastställande av i vilka situationer externa uppgifter skall användas och för att avgöra vilka metoder som skall användas för att föra in uppgifterna i mätningssystemet. Villkor och förfaranden för användning av externa uppgifter måste regelbundet ses över, dokumenteras och vara föremål för återkommande oberoende översyner.

1.2.4   Scenarioanalys

| 20. | Kreditinstitutet skall använda scenarioanalyser som bygger på expertutlåtanden tillsammans med externa uppgifter för att utvärdera exponering mot extrema händelser. Sådana klassificeringar måste valideras och omklassificeras kontinuerligt genom jämförelse med faktiska förluster för att säkerställa att de är rimliga. |
| --- | --- |

20.

Kreditinstitutet skall använda scenarioanalyser som bygger på expertutlåtanden tillsammans med externa uppgifter för att utvärdera exponering mot extrema händelser. Sådana klassificeringar måste valideras och omklassificeras kontinuerligt genom jämförelse med faktiska förluster för att säkerställa att de är rimliga.

1.2.5   Affärsmiljö och interna kontrollfaktorer

| 21. | Kreditinstitutets interna riskklassificeringsmetod måste fånga upp den centrala affärsmiljön och interna kontrollfaktorer som kan förändra institutets operativa riskprofil. |
| --- | --- |

21.

Kreditinstitutets interna riskklassificeringsmetod måste fånga upp den centrala affärsmiljön och interna kontrollfaktorer som kan förändra institutets operativa riskprofil.

| 22. | Valet av varje faktor skall motiveras av dess karaktär som betydelsefull riskfaktor baserat på erfarenhet och expertutlåtanden om de berörda affärsområdena. |
| --- | --- |

22.

Valet av varje faktor skall motiveras av dess karaktär som betydelsefull riskfaktor baserat på erfarenhet och expertutlåtanden om de berörda affärsområdena.

| 23. | Riskskattningarnas känslighet för förändringar av faktorerna och den relativa vikten för de olika faktorerna måste vara väl underbyggd. Utöver att fånga upp riskförändringar till följd av förbättrad riskkontroll måste ramen även fånga upp potentiella riskökningar till följd av verksamhetens ökade komplexitet eller ökad omsättning. |
| --- | --- |

23.

Riskskattningarnas känslighet för förändringar av faktorerna och den relativa vikten för de olika faktorerna måste vara väl underbyggd. Utöver att fånga upp riskförändringar till följd av förbättrad riskkontroll måste ramen även fånga upp potentiella riskökningar till följd av verksamhetens ökade komplexitet eller ökad omsättning.

| 24. | Denna ram måste dokumenteras och omfattas av oberoende översyn inom kreditinstitutet och av de behöriga myndigheterna. Förfarandet och resultaten måste valideras och omklassificeras kontinuerligt genom jämförelse med faktiska interna förluster och relevanta externa uppgifter. |
| --- | --- |

24.

Denna ram måste dokumenteras och omfattas av oberoende översyn inom kreditinstitutet och av de behöriga myndigheterna. Förfarandet och resultaten måste valideras och omklassificeras kontinuerligt genom jämförelse med faktiska interna förluster och relevanta externa uppgifter.

2.   FÖRSÄKRINGSEFFEKTER OCH ANDRA MEKANISMER FÖR RISKÖVERFÖRING

| 25. | Kreditinstituten skall kunna erkänna försäkringseffekter på de villkor som anges i punkterna 26–29 och andra mekanismer för risköverföring om kreditinstituten kan övertyga de behöriga myndigheterna om att en märkbar riskreducerande effekt uppnås. |
| --- | --- |

25.

Kreditinstituten skall kunna erkänna försäkringseffekter på de villkor som anges i punkterna 26–29 och andra mekanismer för risköverföring om kreditinstituten kan övertyga de behöriga myndigheterna om att en märkbar riskreducerande effekt uppnås.

| 26. | Försäkringsgivaren skall vara auktoriserad att tillhandahålla försäkringar eller återförsäkringar och försäkringsgivaren skall ha en minsta skaderegleringsförmåga, vilken skall fastställas av ett valbart ratinginstitut, som av den behöriga myndigheten getts kreditkvalitetssteg 3 eller högre i enlighet med reglerna för fastställande av riskvikt för exponeringar mot de kreditinstitut som avses i artikel 78–83. |
| --- | --- |

26.

Försäkringsgivaren skall vara auktoriserad att tillhandahålla försäkringar eller återförsäkringar och försäkringsgivaren skall ha en minsta skaderegleringsförmåga, vilken skall fastställas av ett valbart ratinginstitut, som av den behöriga myndigheten getts kreditkvalitetssteg 3 eller högre i enlighet med reglerna för fastställande av riskvikt för exponeringar mot de kreditinstitut som avses i artikel 78–83.

| 27. | Försäkrings- och kreditinstitutens försäkringsram skall uppfylla följande villkor:






  a) | Försäkringen måste ha en ursprunglig löptid på minst ett år. För försäkringar med en resterande löptid på mindre än ett år måste kreditinstitutet göra lämpliga nedsättningar som avspeglar försäkringens minskande resterande löptid upp till en fullständig hundraprocentig nedsättning för försäkringar med en återstående löptid på 90 dagar eller mindre. |
| --- | --- | --- |

27.

Försäkrings- och kreditinstitutens försäkringsram skall uppfylla följande villkor:

a)

Försäkringen måste ha en ursprunglig löptid på minst ett år. För försäkringar med en resterande löptid på mindre än ett år måste kreditinstitutet göra lämpliga nedsättningar som avspeglar försäkringens minskande resterande löptid upp till en fullständig hundraprocentig nedsättning för försäkringar med en återstående löptid på 90 dagar eller mindre.

| b) | Försäkringen har en uppsägningstid på minst 90 dagar för annullering av kontraktet. |
| --- | --- |

b)

Försäkringen har en uppsägningstid på minst 90 dagar för annullering av kontraktet.

| c) | Försäkringen föreskriver inte några undantag eller begränsningar som utlöses av tillsynsåtgärder eller som, om kreditinstitutet skulle gå i konkurs, hindrar kreditinstitutet, konkursförvaltaren eller likvidatorn från att återvinna skador som åsamkats eller kostnader som orsakats av kreditinstitutet, utom i fråga om händelser som inträffat efter inledandet av konkursförvaltningen eller likvidationsförfarandet avseende kreditinstitutet, under förutsättning att försäkringen inte innefattar böter, viten eller skadestånd som ålagts av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

c)

Försäkringen föreskriver inte några undantag eller begränsningar som utlöses av tillsynsåtgärder eller som, om kreditinstitutet skulle gå i konkurs, hindrar kreditinstitutet, konkursförvaltaren eller likvidatorn från att återvinna skador som åsamkats eller kostnader som orsakats av kreditinstitutet, utom i fråga om händelser som inträffat efter inledandet av konkursförvaltningen eller likvidationsförfarandet avseende kreditinstitutet, under förutsättning att försäkringen inte innefattar böter, viten eller skadestånd som ålagts av de behöriga myndigheterna.

| d) | I beräkningen av de riskreducerande åtgärdernas effekt måste man väga in försäkringsskyddet på ett sätt som är öppet och som ansluter till den faktiska sannolikhet för förluster och för deras effekter som använts vid den övergripande beräkningen av kapitalkravet för operativa risker. |
| --- | --- |

d)

I beräkningen av de riskreducerande åtgärdernas effekt måste man väga in försäkringsskyddet på ett sätt som är öppet och som ansluter till den faktiska sannolikhet för förluster och för deras effekter som använts vid den övergripande beräkningen av kapitalkravet för operativa risker.

| e) | Försäkringen skall tillhandahållas av tredje part. När det gäller försäkringar genom ”captivebolag” och närstående företag måste exponeringen överföras på en oberoende tredje part, till exempel genom återförsäkring, som uppfyller kvalifikationskriterierna. |
| --- | --- |

e)

Försäkringen skall tillhandahållas av tredje part. När det gäller försäkringar genom ”captivebolag” och närstående företag måste exponeringen överföras på en oberoende tredje part, till exempel genom återförsäkring, som uppfyller kvalifikationskriterierna.

| f) | Ramen för erkännande av försäkring skall vara är väl motiverad och dokumenterad. |
| --- | --- |

f)

Ramen för erkännande av försäkring skall vara är väl motiverad och dokumenterad.

| 28. | Metoden för att erkänna försäkringar skall genom tillämpning av avdrag eller nedsättningar avseende försäkringsbeloppet omfatta följande delar:






  a) | Försäkringens återstående löptid, om denna är mindre än ett år, enligt vad som anges ovan. |
| --- | --- | --- |

28.

Metoden för att erkänna försäkringar skall genom tillämpning av avdrag eller nedsättningar avseende försäkringsbeloppet omfatta följande delar:

a)

Försäkringens återstående löptid, om denna är mindre än ett år, enligt vad som anges ovan.

| b) | Försäkringens uppsägningstid, om denna är kortare än ett år. |
| --- | --- |

b)

Försäkringens uppsägningstid, om denna är kortare än ett år.

| c) | Osäkerhet i samband med betalning samt obalanser i försäkringsskyddet när det gäller försäkringens täckning. |
| --- | --- |

c)

Osäkerhet i samband med betalning samt obalanser i försäkringsskyddet när det gäller försäkringens täckning.

| 29. | Den lättnad av kapitalkraven som uppstår till följd av erkännande av försäkring får inte överstiga 20 % av kapitalkravet för operativ risk före erkännandet av de riskreducerande åtgärderna. |
| --- | --- |

29.

Den lättnad av kapitalkraven som uppstår till följd av erkännande av försäkring får inte överstiga 20 % av kapitalkravet för operativ risk före erkännandet av de riskreducerande åtgärderna.

3.   ANSÖKAN OM ATT FÅ ANVÄNDA EN INTERNMÄTNINGSMETOD PÅ KONCERNNIVÅ

| 30. | Om ett moderkreditinstitut inom EU och dess dotterföretag eller dotterföretagen till ett finansiellt holdingföretag inom EU avser att tillämpa en internmätningsmetod skall ansökan innehålla en beskrivning av den metod som används för att fördela operativt riskkapital på de olika koncernenheterna. |
| --- | --- |

30.

Om ett moderkreditinstitut inom EU och dess dotterföretag eller dotterföretagen till ett finansiellt holdingföretag inom EU avser att tillämpa en internmätningsmetod skall ansökan innehålla en beskrivning av den metod som används för att fördela operativt riskkapital på de olika koncernenheterna.

| 31. | I ansökan skall anges om och hur diversifieringseffekter är avsedda att beaktas i riskmätningssystemet. |
| --- | --- |

31.

I ansökan skall anges om och hur diversifieringseffekter är avsedda att beaktas i riskmätningssystemet.

Del 4 – Kombinerad tillämpning av olika metoder

1.   TILLÄMPNING AV EN INTERNMÄTNINGSMETOD TILLSAMMANS MED ANDRA METODER

| 1. | Ett kreditinstitut får tillämpa en internmätningsmetod tillsammans med antingen basmetoden eller schablonmetoden, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:






  a) | Alla kreditinstitutets operativa risker skall vara täckta. Den behöriga myndigheten skall ha godkänt den metod som skall tillämpas för att täcka olika verksamheter, geografiska områden, rättsliga strukturer eller andra relevanta indelningar som fastställts internt. |
| --- | --- | --- |

1.

Ett kreditinstitut får tillämpa en internmätningsmetod tillsammans med antingen basmetoden eller schablonmetoden, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

a)

Alla kreditinstitutets operativa risker skall vara täckta. Den behöriga myndigheten skall ha godkänt den metod som skall tillämpas för att täcka olika verksamheter, geografiska områden, rättsliga strukturer eller andra relevanta indelningar som fastställts internt.

| b) | Kvalifikationskriterierna i delarna 2 och 3 skall vara uppfyllda för den del av verksamheterna som omfattas av schablonmetoden respektive internmätningsmetoden. |
| --- | --- |

b)

Kvalifikationskriterierna i delarna 2 och 3 skall vara uppfyllda för den del av verksamheterna som omfattas av schablonmetoden respektive internmätningsmetoden.

| 2. | Den behöriga myndigheten får i enskilda fall införa följande tilläggsvillkor:






  a) | Den dag då en internmätningsmetod börjar tillämpas skall en betydande del av kreditinstitutets operativa risker kunna fångas upp av denna metod. |
| --- | --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten får i enskilda fall införa följande tilläggsvillkor:

a)

Den dag då en internmätningsmetod börjar tillämpas skall en betydande del av kreditinstitutets operativa risker kunna fångas upp av denna metod.

| b) | Kreditinstitutet skall åta sig att gradvis införa internmätningsmetoden för en väsentlig del av verksamheten enligt en tidsplan som överenskommits med de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutet skall åta sig att gradvis införa internmätningsmetoden för en väsentlig del av verksamheten enligt en tidsplan som överenskommits med de behöriga myndigheterna.

2.   KOMBINERAD TILLÄMPNING AV BASMETODEN OCH SCHABLONMETODEN

| 3. | Ett kreditinstitut får bara tillämpa en kombination av basmetoden och schablonmetoden under särskilda omständigheter, till exempel vid förvärv av ny verksamhet som kan kräva en övergångsperiod för införandet av schablonmetoden. |
| --- | --- |

3.

Ett kreditinstitut får bara tillämpa en kombination av basmetoden och schablonmetoden under särskilda omständigheter, till exempel vid förvärv av ny verksamhet som kan kräva en övergångsperiod för införandet av schablonmetoden.

| 4. | Kombinerad tillämpning av basmetoden och schablonmetoden kräver ett åtagande från kreditinstitutet om att gradvis övergå till att tillämpa schablonmetoden enligt en tidsplan som överenskommits med de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

4.

Kombinerad tillämpning av basmetoden och schablonmetoden kräver ett åtagande från kreditinstitutet om att gradvis övergå till att tillämpa schablonmetoden enligt en tidsplan som överenskommits med de behöriga myndigheterna.

Del 5 – Klassificering av förlusttyper

Tabell 3

| Förlustkategori | Definition |
| --- | --- |
| Interna bedrägerier | Förluster till följd av handlingar som är avsedda att bedra, tillskansa sig egendom eller kringgå bestämmelser, lagstiftning eller företagets policy, med undantag för förluster som orsakats av diskriminering eller som sammanhänger med social eller kulturell mångfald, och som involverar åtminstone en intern part. |
| Externa bedrägerier | Förluster till följd av tredje mans handlingar i syfte att undanhålla, tillskansa sig egendom eller kringgå lagstiftningen. |
| Anställningsförhållanden och säkerhet på arbetsplatsen | Förluster till följd av handlingar som inte överensstämmer med lagar och avtal om anställning, hälsa och säkerhet, till följd av betalning av skadestånd för personskada, däribland även förluster som orsakats av diskriminering eller som sammanhänger med social eller kulturell mångfald. |
| Kunder, produkter och affärspraxis | Förluster till följd av att en professionell förpliktelse mot vissa kunder (inbegripet krav på förtroende och lämplighet) inte uppfyllts oavsiktligen eller genom försummelse, eller förluster till följd av en produkternas karaktär eller utformning. |
| Skador på materiella tillgångar | Förluster som uppkommer genom förlust av eller skada på materiella tillgångar till följd av naturkatastrofer eller andra händelser. |
| Avbrott i affärsverksamhet och systemfel | Förluster till följd av avbrott i affärsverksamheten eller i systemfel. |
| Utförande, leverans och processtyrning | Förluster till följd av misslyckad transaktionsbehandling eller processtyrning i samband med kontakter med handelspartner och säljare. |

Förlustkategori

Definition

Interna bedrägerier

Förluster till följd av handlingar som är avsedda att bedra, tillskansa sig egendom eller kringgå bestämmelser, lagstiftning eller företagets policy, med undantag för förluster som orsakats av diskriminering eller som sammanhänger med social eller kulturell mångfald, och som involverar åtminstone en intern part.

Externa bedrägerier

Förluster till följd av tredje mans handlingar i syfte att undanhålla, tillskansa sig egendom eller kringgå lagstiftningen.

Anställningsförhållanden och säkerhet på arbetsplatsen

Förluster till följd av handlingar som inte överensstämmer med lagar och avtal om anställning, hälsa och säkerhet, till följd av betalning av skadestånd för personskada, däribland även förluster som orsakats av diskriminering eller som sammanhänger med social eller kulturell mångfald.

Kunder, produkter och affärspraxis

Förluster till följd av att en professionell förpliktelse mot vissa kunder (inbegripet krav på förtroende och lämplighet) inte uppfyllts oavsiktligen eller genom försummelse, eller förluster till följd av en produkternas karaktär eller utformning.

Skador på materiella tillgångar

Förluster som uppkommer genom förlust av eller skada på materiella tillgångar till följd av naturkatastrofer eller andra händelser.

Avbrott i affärsverksamhet och systemfel

Förluster till följd av avbrott i affärsverksamheten eller i systemfel.

Utförande, leverans och processtyrning

Förluster till följd av misslyckad transaktionsbehandling eller processtyrning i samband med kontakter med handelspartner och säljare.

BILAGA XI

TEKNISKA KRITERIER FÖR DE BEHÖRIGA MYNDIGHETERNAS ÖVERSYN OCH UTVÄRDERING

| 1. | Utöver kreditrisk, marknadsrisk och operativ risk skall de behöriga myndigheternas översyn och utvärdering enligt artikel 124 omfatta följande:






  a) | Resultaten av det stresstest som genomförts av kreditinstitut som tillämpar internmetoden. |
| --- | --- | --- |

1.

Utöver kreditrisk, marknadsrisk och operativ risk skall de behöriga myndigheternas översyn och utvärdering enligt artikel 124 omfatta följande:

a)

Resultaten av det stresstest som genomförts av kreditinstitut som tillämpar internmetoden.

| b) | Kreditinstitutens exponering mot och hantering av koncentrationsrisk samt uppgifter om de uppfyller kraven i artiklarna 108–118. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutens exponering mot och hantering av koncentrationsrisk samt uppgifter om de uppfyller kraven i artiklarna 108–118.

| c) | Stabilitet, lämplighet och tillämpningssätt i fråga om de riktlinjer och förfaranden som kreditinstituten genomfört för hantering av kvarstående risk i samband med tillämpning av erkända kreditreducerande metoder. |
| --- | --- |

c)

Stabilitet, lämplighet och tillämpningssätt i fråga om de riktlinjer och förfaranden som kreditinstituten genomfört för hantering av kvarstående risk i samband med tillämpning av erkända kreditreducerande metoder.

| d) | Uppgifter om i vilken utsträckning ett kreditinstituts kapitalbas avseende tillgångar som det värdepapperiserat är lämplig med hänsyn till transaktionens ekonomiska substans, inklusive den grad av risköverföring som uppnåtts. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter om i vilken utsträckning ett kreditinstituts kapitalbas avseende tillgångar som det värdepapperiserat är lämplig med hänsyn till transaktionens ekonomiska substans, inklusive den grad av risköverföring som uppnåtts.

| e) | Kreditinstitutens exponering för och hantering av likviditetsrisk. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstitutens exponering för och hantering av likviditetsrisk.

| f) | Effekterna av diversifiering och hur sådana effekter skulle beaktas inom ramen för riskmätningssystemet. |
| --- | --- |

f)

Effekterna av diversifiering och hur sådana effekter skulle beaktas inom ramen för riskmätningssystemet.

| g) | Resultaten av stresstest som genomförts av institut som använder en intern modell för beräkning av kapitalkrav för marknadsrisk enligt bilaga V till direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

g)

Resultaten av stresstest som genomförts av institut som använder en intern modell för beräkning av kapitalkrav för marknadsrisk enligt bilaga V till direktiv 2006/.../EG.

| 2. | De behöriga myndigheterna skall övervaka huruvida ett kreditinstitut har tillhandahållit implicit stöd till en värdepapperisering. Om ett kreditinstitut har tillhandahållit implicit stöd vid mer än ett tillfälle skall den behöriga myndigheten vidta lämpliga åtgärder till följd av den ökade förväntningen om att det kommer att tillhandahålla framtida stöd till sina värdepapperiseringar och således inte lyckas att uppnå någon väsentlig risköverföring. |
| --- | --- |

2.

De behöriga myndigheterna skall övervaka huruvida ett kreditinstitut har tillhandahållit implicit stöd till en värdepapperisering. Om ett kreditinstitut har tillhandahållit implicit stöd vid mer än ett tillfälle skall den behöriga myndigheten vidta lämpliga åtgärder till följd av den ökade förväntningen om att det kommer att tillhandahålla framtida stöd till sina värdepapperiseringar och således inte lyckas att uppnå någon väsentlig risköverföring.

| 3. | Vid det fastställande som skall göras enligt artikel 124.3 skall de behöriga myndigheterna bedöma om de värdejusteringar och avsättningar som gjorts avseende positioner eller portföljer i handelslagret enligt del B av bilaga VII till direktiv 2006/.../EG gör det möjligt för kreditinstitutet att under normala marknadsförhållanden inom kort tid avyttra eller säkra sina positioner utan att drabbas av väsentliga förluster. |
| --- | --- |

3.

Vid det fastställande som skall göras enligt artikel 124.3 skall de behöriga myndigheterna bedöma om de värdejusteringar och avsättningar som gjorts avseende positioner eller portföljer i handelslagret enligt del B av bilaga VII till direktiv 2006/.../EG gör det möjligt för kreditinstitutet att under normala marknadsförhållanden inom kort tid avyttra eller säkra sina positioner utan att drabbas av väsentliga förluster.

BILAGA XII

TEKNISKA KRITERIER FÖR UPPLYSNINGSPLIKT

Del 1 – Allmänna kriterier

| 1. | Upplysningar skall anses väsentliga vid lämnande av upplysningar om ett utelämnande eller en förvrängning av dem skulle kunna förändra eller påverka en användares bedömning eller beslut om denne förlitar sig på informationen för att fatta ekonomiska beslut. |
| --- | --- |

1.

Upplysningar skall anses väsentliga vid lämnande av upplysningar om ett utelämnande eller en förvrängning av dem skulle kunna förändra eller påverka en användares bedömning eller beslut om denne förlitar sig på informationen för att fatta ekonomiska beslut.

| 2. | Upplysningar skall betraktas som ett kreditinstituts egendom om spridning av den till allmänheten skulle undergräva kreditinstitutets konkurrensställning. Det kan gälla upplysningar om produkter eller system som, om de spreds till konkurrenterna, skulle göra att kreditinstitutets investeringar i dem blir mindre värdefulla. |
| --- | --- |

2.

Upplysningar skall betraktas som ett kreditinstituts egendom om spridning av den till allmänheten skulle undergräva kreditinstitutets konkurrensställning. Det kan gälla upplysningar om produkter eller system som, om de spreds till konkurrenterna, skulle göra att kreditinstitutets investeringar i dem blir mindre värdefulla.

| 3. | Upplysningar skall betraktas som konfidentiella om det finns förpliktelser gentemot kunder eller andra motpartsförbindelser som gör att kreditinstitutet måste behandla upplysningarna konfidentiellt. |
| --- | --- |

3.

Upplysningar skall betraktas som konfidentiella om det finns förpliktelser gentemot kunder eller andra motpartsförbindelser som gör att kreditinstitutet måste behandla upplysningarna konfidentiellt.

| 4. | De behöriga myndigheterna skall kräva att kreditinstituten bedömer om det finns anledning att offentliggöra vissa eller alla upplysningar oftare än en gång per år mot bakgrund av verksamhetens särdrag, till exempel verksamhetens omfattning, verksamhetens slag, närvaro i olika länder, engagemang i olika ekonomiska sektorer och deltagande på internationella finansiella marknader och i betalnings-, avvecklings- och clearingsystem. Vid denna bedömning skall det särskilt beaktas om det är nödvändigt att lämna upplysningar oftare enligt punkterna 3 b och e samt i 4 b–e i del 2, och när det gäller riskexponeringar och andra poster som är föremål för snabba förändringar. |
| --- | --- |

4.

De behöriga myndigheterna skall kräva att kreditinstituten bedömer om det finns anledning att offentliggöra vissa eller alla upplysningar oftare än en gång per år mot bakgrund av verksamhetens särdrag, till exempel verksamhetens omfattning, verksamhetens slag, närvaro i olika länder, engagemang i olika ekonomiska sektorer och deltagande på internationella finansiella marknader och i betalnings-, avvecklings- och clearingsystem. Vid denna bedömning skall det särskilt beaktas om det är nödvändigt att lämna upplysningar oftare enligt punkterna 3 b och e samt i 4 b–e i del 2, och när det gäller riskexponeringar och andra poster som är föremål för snabba förändringar.

| 5. | Upplysningskravet i punkterna 3 och 4 i del 2 skall uppfyllas enligt artikel 72.1–2. |
| --- | --- |

5.

Upplysningskravet i punkterna 3 och 4 i del 2 skall uppfyllas enligt artikel 72.1–2.

Del 2 – Allmänna krav

| 1. | Målen och riktlinjerna för kreditinstitutets riskhantering skall offentliggöras för varje särskild riskkategori, däribland för de risker som avses under punkterna 1–14. I dessa upplysningar skall följande ingå:






  a) | Strategier och förfaranden för att hantera riskerna. |
| --- | --- | --- |

1.

Målen och riktlinjerna för kreditinstitutets riskhantering skall offentliggöras för varje särskild riskkategori, däribland för de risker som avses under punkterna 1–14. I dessa upplysningar skall följande ingå:

a)

Strategier och förfaranden för att hantera riskerna.

| b) | Den berörda riskhanteringsfunktionens struktur och organisation eller andra relevanta förhållanden. |
| --- | --- |

b)

Den berörda riskhanteringsfunktionens struktur och organisation eller andra relevanta förhållanden.

| c) | Riskrapporteringens och mätsystemens omfattning och karaktär. |
| --- | --- |

c)

Riskrapporteringens och mätsystemens omfattning och karaktär.

| d) | Riktlinjerna för risksäkring och riskreducering, och strategierna och förfarandena för övervakning av de risksäkrande och riskreducerande åtgärdernas fortlöpande effektivitet. |
| --- | --- |

d)

Riktlinjerna för risksäkring och riskreducering, och strategierna och förfarandena för övervakning av de risksäkrande och riskreducerande åtgärdernas fortlöpande effektivitet.

| 2. | Följande upplysningar skall lämnas om tillämpningsområdet för kraven i detta direktiv:






  a) | Namnet på det kreditinstitut som kraven i detta direktiv skall tillämpas på. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande upplysningar skall lämnas om tillämpningsområdet för kraven i detta direktiv:

a)

Namnet på det kreditinstitut som kraven i detta direktiv skall tillämpas på.

| b) | Uppgifter om skillnaderna i konsolideringsgrund i redovisnings- och tillsynssyfte, tillsammans med en kort beskrivning av de enheter som är






  i) | fullständigt konsoliderade, |
| --- | --- | --- |

b)

Uppgifter om skillnaderna i konsolideringsgrund i redovisnings- och tillsynssyfte, tillsammans med en kort beskrivning av de enheter som är

i)

fullständigt konsoliderade,

| ii) | proportionellt konsoliderade, |
| --- | --- |

ii)

proportionellt konsoliderade,

| iii) | avdragna från kapitalbasen, och |
| --- | --- |

iii)

avdragna från kapitalbasen, och

| iv) | varken konsoliderade eller avdragna från kapitalbasen. |
| --- | --- |

iv)

varken konsoliderade eller avdragna från kapitalbasen.

| c) | Alla aktuella eller förutsedda väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för snabb överföring av medel ur kapitalbasen eller återbetalning av skulder mellan moderföretag och dess dotterföretag. |
| --- | --- |

c)

Alla aktuella eller förutsedda väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för snabb överföring av medel ur kapitalbasen eller återbetalning av skulder mellan moderföretag och dess dotterföretag.

| d) | Det totala belopp med vilket den faktiska kapitalbasen understiger det föreskrivna minimibeloppet i alla de dotterföretag som inte innefattas i konsolideringen, och namnet eller namnen på dessa dotterföretag. |
| --- | --- |

d)

Det totala belopp med vilket den faktiska kapitalbasen understiger det föreskrivna minimibeloppet i alla de dotterföretag som inte innefattas i konsolideringen, och namnet eller namnen på dessa dotterföretag.

| e) | I tillämpliga fall de omständigheter som innebär att bestämmelserna i artiklarna 69–70 skall tillämpas. |
| --- | --- |

e)

I tillämpliga fall de omständigheter som innebär att bestämmelserna i artiklarna 69–70 skall tillämpas.

| 3. | Följande upplysningar skall offentliggöras av kreditinstitutet om dess kapitalbas:






  a) | Sammanfattande information om villkor och bestämmelser vad gäller alla poster och delposter i kapitalbasen. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande upplysningar skall offentliggöras av kreditinstitutet om dess kapitalbas:

a)

Sammanfattande information om villkor och bestämmelser vad gäller alla poster och delposter i kapitalbasen.

| b) | Beloppet för det primära kapitalet, med separata upplysningar om alla positiva poster och avdrag. |
| --- | --- |

b)

Beloppet för det primära kapitalet, med separata upplysningar om alla positiva poster och avdrag.

| c) | Det totala beloppet för supplementärt kapital och kapitalbas enligt definitionen i kapitel IV i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

c)

Det totala beloppet för supplementärt kapital och kapitalbas enligt definitionen i kapitel IV i direktiv 2006/.../EG.

| d) | Avdrag från primärkapital och supplementärt kapital enligt artikel 66.2, med separata upplysningar om de poster som avses i artikel 57 q. |
| --- | --- |

d)

Avdrag från primärkapital och supplementärt kapital enligt artikel 66.2, med separata upplysningar om de poster som avses i artikel 57 q.

| e) | Total godtagen kapitalbas, netto efter avdragsposter och gränsvärden enligt artikel 66. |
| --- | --- |

e)

Total godtagen kapitalbas, netto efter avdragsposter och gränsvärden enligt artikel 66.

| 4. | Följande information skall lämnas om huruvida kreditinstitutet uppfyller kraven i artiklarna 75 och 123:






  a) | En sammanfattning av kreditinstitutets metod för bedömning av om det interna kapitalet är tillräckligt för att ligga till grund för aktuell och framtida verksamhet. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande information skall lämnas om huruvida kreditinstitutet uppfyller kraven i artiklarna 75 och 123:

a)

En sammanfattning av kreditinstitutets metod för bedömning av om det interna kapitalet är tillräckligt för att ligga till grund för aktuell och framtida verksamhet.

| b) | För kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83, 8 % av de riskvägda exponeringsbeloppen för alla de exponeringsklasser som specificeras i artikel 79. |
| --- | --- |

b)

För kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83, 8 % av de riskvägda exponeringsbeloppen för alla de exponeringsklasser som specificeras i artikel 79.

| c) | För kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 84–89, 8 % av de riskvägda exponeringsbeloppen för alla de exponeringsklasser som specificeras i artikel 86. För hushållsexponeringsklassen gäller detta krav separat för de exponeringskategorier som de olika korrelationerna i punkterna 10–13 i del 1 i bilaga VII svarar mot. När det gäller aktieexponeringsklassen gäller detta krav för följande:






  i) | Alla de metoder som anges i punkterna 17–26 i del 1 i bilaga VII. |
| --- | --- | --- |

c)

För kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 84–89, 8 % av de riskvägda exponeringsbeloppen för alla de exponeringsklasser som specificeras i artikel 86. För hushållsexponeringsklassen gäller detta krav separat för de exponeringskategorier som de olika korrelationerna i punkterna 10–13 i del 1 i bilaga VII svarar mot. När det gäller aktieexponeringsklassen gäller detta krav för följande:

i)

Alla de metoder som anges i punkterna 17–26 i del 1 i bilaga VII.

| ii) | Exponeringar som omsätts på en börs, privata aktieexponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer och övriga exponeringar. |
| --- | --- |

ii)

Exponeringar som omsätts på en börs, privata aktieexponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer och övriga exponeringar.

| iii) | Exponeringar för vilka av tillsynsmyndigheten medgivna övergångsregler gäller i fråga om kapitalkravet. |
| --- | --- |

iii)

Exponeringar för vilka av tillsynsmyndigheten medgivna övergångsregler gäller i fråga om kapitalkravet.

| iv) | Exponeringar för vilka äldre regler får fortsätta att tillämpas i fråga om kapitalkravet. |
| --- | --- |

iv)

Exponeringar för vilka äldre regler får fortsätta att tillämpas i fråga om kapitalkravet.

| d) | Minimikapitalkrav som beräknats enligt artikel 75 b och c. |
| --- | --- |

d)

Minimikapitalkrav som beräknats enligt artikel 75 b och c.

| e) | Minimikapitalkrav som beräknats enligt artiklarna 103–105, med separata upplysningar. |
| --- | --- |

e)

Minimikapitalkrav som beräknats enligt artiklarna 103–105, med separata upplysningar.

| 5. | Följande information skall lämnas vad gäller kreditinstitutets exponeringar för motpartskreditrisk enligt definitionen i del 1 av bilaga III:






  a) | Upplysningar om den metod som används för att fastställa internt kapital och kreditlimiter för motpartskreditexponeringar. |
| --- | --- | --- |

5.

Följande information skall lämnas vad gäller kreditinstitutets exponeringar för motpartskreditrisk enligt definitionen i del 1 av bilaga III:

a)

Upplysningar om den metod som används för att fastställa internt kapital och kreditlimiter för motpartskreditexponeringar.

| b) | Upplysningar om strategier för tagande av säkerheter och upprättande av kreditreserver. |
| --- | --- |

b)

Upplysningar om strategier för tagande av säkerheter och upprättande av kreditreserver.

| c) | Upplysningar om strategier avseende exponeringar med korrelationsrisk. |
| --- | --- |

c)

Upplysningar om strategier avseende exponeringar med korrelationsrisk.

| d) | Upplysningar om effekterna på beloppet av de säkerheter kreditinstitutet skulle behöva ställa om dess kreditbetyg försämrades. |
| --- | --- |

d)

Upplysningar om effekterna på beloppet av de säkerheter kreditinstitutet skulle behöva ställa om dess kreditbetyg försämrades.

| e) | Verkligt positivt bruttovärde av kontrakt, nettningsvinster, aktuell kvittad kreditexponering, säkerheter som innehas, nettokreditexponering för derivat. Nettokreditexponering för derivat är kreditexponeringen mot derivattransaktioner efter det att hänsyn tagits till såväl vinsterna från rättsligt bindande nettningsöverenskommelser som säkerhetsordningar. |
| --- | --- |

e)

Verkligt positivt bruttovärde av kontrakt, nettningsvinster, aktuell kvittad kreditexponering, säkerheter som innehas, nettokreditexponering för derivat. Nettokreditexponering för derivat är kreditexponeringen mot derivattransaktioner efter det att hänsyn tagits till såväl vinsterna från rättsligt bindande nettningsöverenskommelser som säkerhetsordningar.

| f) | Mått på exponeringsbelopp enligt de för detta fall tillämpliga metoder som beskrivs i delarna 3–6 i bilaga III. |
| --- | --- |

f)

Mått på exponeringsbelopp enligt de för detta fall tillämpliga metoder som beskrivs i delarna 3–6 i bilaga III.

| g) | Det nominella värdet av kreditderivatsäkringar och fördelningen av aktuell kreditexponering efter typ av kreditexponering. |
| --- | --- |

g)

Det nominella värdet av kreditderivatsäkringar och fördelningen av aktuell kreditexponering efter typ av kreditexponering.

| h) | Kreditderivattransaktioner (nominella värden), uppdelade mellan sådana som används i kreditinstitutets egen kreditportfölj respektive i dess förmedlingsverksamheter, inbegripet fördelningen mellan de slag av kreditderivatprodukter som används och ytterligare uppdelat på kreditriskskydd som köpts och sålts inom varje produktgrupp. |
| --- | --- |

h)

Kreditderivattransaktioner (nominella värden), uppdelade mellan sådana som används i kreditinstitutets egen kreditportfölj respektive i dess förmedlingsverksamheter, inbegripet fördelningen mellan de slag av kreditderivatprodukter som används och ytterligare uppdelat på kreditriskskydd som köpts och sålts inom varje produktgrupp.

| i) | Skattningen av alfa, om kreditinstitutet har fått tillstånd till att skatta alfa av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

i)

Skattningen av alfa, om kreditinstitutet har fått tillstånd till att skatta alfa av de behöriga myndigheterna.

| 6. | Följande information skall lämnas vad gäller kreditinstitutets exponeringar för kreditrisk och utspädningsrisk:






  a) | Definitioner för redovisningsändamål av förfallen och osäker. |
| --- | --- | --- |

6.

Följande information skall lämnas vad gäller kreditinstitutets exponeringar för kreditrisk och utspädningsrisk:

a)

Definitioner för redovisningsändamål av förfallen och osäker.

| b) | En beskrivning av de metoder som antagits för att fastställa värderegleringar och reserver. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de metoder som antagits för att fastställa värderegleringar och reserver.

| c) | Det totala beloppet av alla exponeringar, efter tillåten redovisningsmässig kvittning men utan hänsyn till effekterna av de kreditriskreducerande åtgärderna, och det genomsnittliga exponeringsbeloppet under perioden fördelat på olika typer av exponeringsklasser. |
| --- | --- |

c)

Det totala beloppet av alla exponeringar, efter tillåten redovisningsmässig kvittning men utan hänsyn till effekterna av de kreditriskreducerande åtgärderna, och det genomsnittliga exponeringsbeloppet under perioden fördelat på olika typer av exponeringsklasser.

| d) | Exponeringarnas geografiska spridning fördelad på viktiga områden och väsentliga exponeringsklasser, och på mer detaljerad nivå när så är motiverat. |
| --- | --- |

d)

Exponeringarnas geografiska spridning fördelad på viktiga områden och väsentliga exponeringsklasser, och på mer detaljerad nivå när så är motiverat.

| e) | Exponeringarnas spridning per bransch eller motpartsslag, fördelad på exponeringsklasser, och på mer detaljerad nivå när så är motiverat. |
| --- | --- |

e)

Exponeringarnas spridning per bransch eller motpartsslag, fördelad på exponeringsklasser, och på mer detaljerad nivå när så är motiverat.

| f) | En uppdelning av alla exponeringars återstående löptid, fördelat på exponeringsklasser och på mer detaljerad nivå när så är motiverat. |
| --- | --- |

f)

En uppdelning av alla exponeringars återstående löptid, fördelat på exponeringsklasser och på mer detaljerad nivå när så är motiverat.

| g) | Följande belopp fördelade på viktiga branscher och motpartsslag:






  i) | Osäkra exponeringar och förfallna exponeringar var för sig. |
| --- | --- | --- |

g)

Följande belopp fördelade på viktiga branscher och motpartsslag:

i)

Osäkra exponeringar och förfallna exponeringar var för sig.

| ii) | Värderegleringar och reserver. |
| --- | --- |

ii)

Värderegleringar och reserver.

| iii) | Belopp för värderegleringar och reserver som belastat perioden. |
| --- | --- |

iii)

Belopp för värderegleringar och reserver som belastat perioden.

| h) | Summan av osäkra respektive förfallna exponeringar fördelade på viktiga geografiska områden och, om så är möjligt, summan av värderegleringar och reserver för varje geografiskt område. |
| --- | --- |

h)

Summan av osäkra respektive förfallna exponeringar fördelade på viktiga geografiska områden och, om så är möjligt, summan av värderegleringar och reserver för varje geografiskt område.

| i) | En avstämning vad gäller förändringar av värderegleringar och reserver för osäkra fordringar var för sig. Informationen skall innefatta följande:






  i) | En beskrivning av värderegleringarnas och reservernas slag. |
| --- | --- | --- |

i)

En avstämning vad gäller förändringar av värderegleringar och reserver för osäkra fordringar var för sig. Informationen skall innefatta följande:

i)

En beskrivning av värderegleringarnas och reservernas slag.

| ii) | Ingående balanser. |
| --- | --- |

ii)

Ingående balanser.

| iii) | De belopp som bokats mot reserverna under perioden. |
| --- | --- |

iii)

De belopp som bokats mot reserverna under perioden.

| iv) | De belopp som avsatts eller återförts för skattade förmodade förluster avseende exponeringar under perioden, alla övriga regleringar inklusive de som beror på växelkursskillnader, företagssammanslagningar, förvärv och försäljning av dotterbolag och överföringar mellan reserver. |
| --- | --- |

iv)

De belopp som avsatts eller återförts för skattade förmodade förluster avseende exponeringar under perioden, alla övriga regleringar inklusive de som beror på växelkursskillnader, företagssammanslagningar, förvärv och försäljning av dotterbolag och överföringar mellan reserver.

| v) | Utgående balanser. |
| --- | --- |

v)

Utgående balanser.

Värderegleringar och återvinningar som registrerats direkt i resultaträkningen skall offentliggöras separat.

| 7. | För kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 skall följande information lämnas för alla de exponeringsklasser som anges i artikel 79:






  a) | Namnen på de utsedda ratinginstituten och exportkreditorganen och skälen för eventuella ändringar. |
| --- | --- | --- |

7.

För kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 skall följande information lämnas för alla de exponeringsklasser som anges i artikel 79:

a)

Namnen på de utsedda ratinginstituten och exportkreditorganen och skälen för eventuella ändringar.

| b) | De exponeringsklasser för vilka varje externt ratinginstitut och exportkreditorgan används. |
| --- | --- |

b)

De exponeringsklasser för vilka varje externt ratinginstitut och exportkreditorgan används.

| c) | En beskrivning av det förfarande som används för att överföra emittentbetyg och kreditbetyg för emissioner till poster som inte är inkluderade i handelslagret. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av det förfarande som används för att överföra emittentbetyg och kreditbetyg för emissioner till poster som inte är inkluderade i handelslagret.

| d) | Sambandet mellan kreditbetyg från utsedda ratinginstitut eller exportkreditorgan och den kreditkvalitetsskala som anges i bilaga VI med beaktande av att denna information inte behöver offentliggöras om kreditinstitutet följer den inplacering som offentliggjorts av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

d)

Sambandet mellan kreditbetyg från utsedda ratinginstitut eller exportkreditorgan och den kreditkvalitetsskala som anges i bilaga VI med beaktande av att denna information inte behöver offentliggöras om kreditinstitutet följer den inplacering som offentliggjorts av den behöriga myndigheten.

| e) | Exponeringsvärden och exponeringsvärden efter kreditriskreducerande åtgärder för varje kreditkvalitetssteg som beskrivs i bilaga VI, samt de exponeringar som dragits av från kapitalbasen. |
| --- | --- |

e)

Exponeringsvärden och exponeringsvärden efter kreditriskreducerande åtgärder för varje kreditkvalitetssteg som beskrivs i bilaga VI, samt de exponeringar som dragits av från kapitalbasen.

| 8. | De kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt punkt 6 eller punkterna 19–21 i del 1 i bilaga VII skall redovisa de exponeringar som hänförts till tabellkategorierna i tabell 1 i punkt 6 i del 1 i bilaga VII eller som åsatts de riskvikter som nämns i punkterna 19–21 i del 1 i bilaga VII. |
| --- | --- |

8.

De kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt punkt 6 eller punkterna 19–21 i del 1 i bilaga VII skall redovisa de exponeringar som hänförts till tabellkategorierna i tabell 1 i punkt 6 i del 1 i bilaga VII eller som åsatts de riskvikter som nämns i punkterna 19–21 i del 1 i bilaga VII.

| 9. | De kreditinstitut som beräknar kapitalkrav enligt artikel 75 b och c skall lämna separata upplysningar om dessa krav för varje risk som avses i dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

9.

De kreditinstitut som beräknar kapitalkrav enligt artikel 75 b och c skall lämna separata upplysningar om dessa krav för varje risk som avses i dessa bestämmelser.

| 10. | Följande information skall lämnas av alla kreditinstitut som beräknar kapitalkrav enligt bilaga V i direktiv 2006/.../EG:






  a) | För varje underportfölj






  i) | den använda modellens särdrag, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Följande information skall lämnas av alla kreditinstitut som beräknar kapitalkrav enligt bilaga V i direktiv 2006/.../EG:

a)

För varje underportfölj

i)

den använda modellens särdrag,

| ii) | en beskrivning av det stresstest som tillämpas på underportföljen, och |
| --- | --- |

ii)

en beskrivning av det stresstest som tillämpas på underportföljen, och

| iii) | en beskrivning av de metoder som använts för att göra utfallstester och validera om de interna modellerna och modellförfarandena är riktiga och konsekventa. |
| --- | --- |

iii)

en beskrivning av de metoder som använts för att göra utfallstester och validera om de interna modellerna och modellförfarandena är riktiga och konsekventa.

| b) | Den behöriga myndighetens acceptansspann. |
| --- | --- |

b)

Den behöriga myndighetens acceptansspann.

| c) | En beskrivning om i vilken grad och med vilka metoder kraven i del B i bilaga VII i direktiv 2006/.../EG uppfylls. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning om i vilken grad och med vilka metoder kraven i del B i bilaga VII i direktiv 2006/.../EG uppfylls.

| 11. | Kreditinstituten skall lämna följande upplysningar om operativ risk:






  a) | Vilka bedömningsmetoder för krav på kapitalbasen för operativ risk som kreditinstitutet får tillämpa. |
| --- | --- | --- |

11.

Kreditinstituten skall lämna följande upplysningar om operativ risk:

a)

Vilka bedömningsmetoder för krav på kapitalbasen för operativ risk som kreditinstitutet får tillämpa.

| b) | En beskrivning av den metod som anges i artikel 105, om kreditinstitutet tillämpar denna, samt en diskussion om relevanta interna och externa faktorer som beaktas i kreditinstitutets mätmetod. Om metoden bara används delvis skall de olika använda metodernas räckvidd och täckning anges. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av den metod som anges i artikel 105, om kreditinstitutet tillämpar denna, samt en diskussion om relevanta interna och externa faktorer som beaktas i kreditinstitutets mätmetod. Om metoden bara används delvis skall de olika använda metodernas räckvidd och täckning anges.

| 12. | Följande information skall offentliggöras vad gäller exponeringar i aktier som inte ingår i handelslagret:






  a) | Exponeringarnas fördelning efter avsikten med innehavet, till exempel vinstsyfte eller strategiska skäl, och en översikt av redovisningstekniken och de värderingsmetoder som tillämpas, inbegripet huvudantaganden och praxis som påverkar värdering och alla betydande förändringar av denna praxis. |
| --- | --- | --- |

12.

Följande information skall offentliggöras vad gäller exponeringar i aktier som inte ingår i handelslagret:

a)

Exponeringarnas fördelning efter avsikten med innehavet, till exempel vinstsyfte eller strategiska skäl, och en översikt av redovisningstekniken och de värderingsmetoder som tillämpas, inbegripet huvudantaganden och praxis som påverkar värdering och alla betydande förändringar av denna praxis.

| b) | Balansräkningsvärdet, det verkliga värdet och, för dem som omsätts på en börs, en jämförelse med marknadspriset om det skiljer sig avsevärt från det verkliga värdet. |
| --- | --- |

b)

Balansräkningsvärdet, det verkliga värdet och, för dem som omsätts på en börs, en jämförelse med marknadspriset om det skiljer sig avsevärt från det verkliga värdet.

| c) | Slag, karaktär och belopp vad gäller börsnoterade exponeringar, privata aktieexponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer och övriga exponeringar. |
| --- | --- |

c)

Slag, karaktär och belopp vad gäller börsnoterade exponeringar, privata aktieexponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer och övriga exponeringar.

| d) | Kumulativa faktiska vinster eller förluster till följd av försäljningar och avvecklingar under perioden. |
| --- | --- |

d)

Kumulativa faktiska vinster eller förluster till följd av försäljningar och avvecklingar under perioden.

| e) | De totala orealiserade vinsterna eller förlusterna, de totala dolda omvärderingsvinsterna eller omvärderingsförlusterna och de av dessa belopp som inbegripits i det primära eller det supplementära kapitalet. |
| --- | --- |

e)

De totala orealiserade vinsterna eller förlusterna, de totala dolda omvärderingsvinsterna eller omvärderingsförlusterna och de av dessa belopp som inbegripits i det primära eller det supplementära kapitalet.

| 13. | Kreditinstituten skall lämna följande information om sina exponeringar för ränterisker avseende positioner som inte ingår i handelslagret:






  a) | Ränteriskens och huvudantagandenas karaktär (däribland antaganden avseende förtida återbetalningar av lån och utvecklingen av insättningar utan avtalad löptid) och hur ofta ränterisken mäts. |
| --- | --- | --- |

13.

Kreditinstituten skall lämna följande information om sina exponeringar för ränterisker avseende positioner som inte ingår i handelslagret:

a)

Ränteriskens och huvudantagandenas karaktär (däribland antaganden avseende förtida återbetalningar av lån och utvecklingen av insättningar utan avtalad löptid) och hur ofta ränterisken mäts.

| b) | Förändring av resultat, av ekonomiskt värde eller av varje annan relevant variabel som ledningen använder för räntechocker (uppåt eller nedåt) i enlighet med sin metod för att mäta ränterisken, fördelat efter valuta. |
| --- | --- |

b)

Förändring av resultat, av ekonomiskt värde eller av varje annan relevant variabel som ledningen använder för räntechocker (uppåt eller nedåt) i enlighet med sin metod för att mäta ränterisken, fördelat efter valuta.

| 14. | Kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 94–101 skall lämna följande information:






  a) | En beskrivning av kreditinstitutets syfte med värdepapperiseringsverksamheten. |
| --- | --- | --- |

14.

Kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 94–101 skall lämna följande information:

a)

En beskrivning av kreditinstitutets syfte med värdepapperiseringsverksamheten.

| b) | Kreditinstitutets roller i värdepapperiseringsprocessen. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstitutets roller i värdepapperiseringsprocessen.

| c) | Uppgift om i vilken utsträckning kreditinstitutet är engagerat inom varje område. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om i vilken utsträckning kreditinstitutet är engagerat inom varje område.

| d) | De metoder för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp som kreditinstitutet tillämpar för sin värdepapperiseringsverksamhet. |
| --- | --- |

d)

De metoder för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp som kreditinstitutet tillämpar för sin värdepapperiseringsverksamhet.

| e) | En sammanfattning av kreditinstitutets principer för redovisning för värdepapperiseringsverksamhet, som skall innefatta följande:






  i) | Huruvida transaktionerna behandlas som försäljning eller finansiering. |
| --- | --- | --- |

e)

En sammanfattning av kreditinstitutets principer för redovisning för värdepapperiseringsverksamhet, som skall innefatta följande:

i)

Huruvida transaktionerna behandlas som försäljning eller finansiering.

| ii) | Redovisning av försäljningsvinster. |
| --- | --- |

ii)

Redovisning av försäljningsvinster.

| iii) | Huvudantagandena för värdering av behållna vinstintressen. |
| --- | --- |

iii)

Huvudantagandena för värdering av behållna vinstintressen.

| iv) | Behandlingen av syntetisk värdepapperisering om detta inte täcks av några andra redovisningsriktlinjer. |
| --- | --- |

iv)

Behandlingen av syntetisk värdepapperisering om detta inte täcks av några andra redovisningsriktlinjer.

| f) | Namnen på de ratinginstitut som används för värdepapperiseringar och de olika slag av exponeringar som de olika instituten används till. |
| --- | --- |

f)

Namnen på de ratinginstitut som används för värdepapperiseringar och de olika slag av exponeringar som de olika instituten används till.

| g) | Det totala utestående exponeringsbeloppet som värdepapperiserats av kreditinstitutet och som omfattas av värdepapperiseringsregelverket (fördelat på traditionella och syntetiska värdepapperiseringar) per exponeringsslag. |
| --- | --- |

g)

Det totala utestående exponeringsbeloppet som värdepapperiserats av kreditinstitutet och som omfattas av värdepapperiseringsregelverket (fördelat på traditionella och syntetiska värdepapperiseringar) per exponeringsslag.

| h) | För exponeringar som värdepapperiserats av kreditinstitutet och som omfattas av värdepapperiseringsregelverket en fördelning per exponeringsslag av summan av osäkra och oreglerade exponeringar som värdepapperiserats och de förluster som redovisats av kreditinstitutet under perioden. |
| --- | --- |

h)

För exponeringar som värdepapperiserats av kreditinstitutet och som omfattas av värdepapperiseringsregelverket en fördelning per exponeringsslag av summan av osäkra och oreglerade exponeringar som värdepapperiserats och de förluster som redovisats av kreditinstitutet under perioden.

| i) | Det totala beloppet av värdepapperiserade positioner som behållits eller förvärvats fördelade på exponeringsslag. |
| --- | --- |

i)

Det totala beloppet av värdepapperiserade positioner som behållits eller förvärvats fördelade på exponeringsslag.

| j) | Det totala beloppet av positioner i värdepapperisering som innehållits eller förvärvats fördelat på ett lämpligt antal riskviktsgrupper. Positioner som har riskvägts till 1 250 % eller dragits av skall redovisas separat. |
| --- | --- |

j)

Det totala beloppet av positioner i värdepapperisering som innehållits eller förvärvats fördelat på ett lämpligt antal riskviktsgrupper. Positioner som har riskvägts till 1 250 % eller dragits av skall redovisas separat.

| k) | Det totala utestående beloppet av värdepapperiserade rullande exponeringar uppdelat på originatorns och investerarnas andelar. |
| --- | --- |

k)

Det totala utestående beloppet av värdepapperiserade rullande exponeringar uppdelat på originatorns och investerarnas andelar.

| l) | En sammanfattning av värdepapperiseringsverksamheten under perioden, däribland det värdepapperiserade exponeringsbeloppet (per exponeringsslag) och redovisad vinst eller förlust vid försäljning per exponeringsslag. |
| --- | --- |

l)

En sammanfattning av värdepapperiseringsverksamheten under perioden, däribland det värdepapperiserade exponeringsbeloppet (per exponeringsslag) och redovisad vinst eller förlust vid försäljning per exponeringsslag.

Del 3 – Krav som är villkor för användning av särskilda instrument eller metoder

| 1. | Kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 84–89 skall lämna följande upplysningar:






  a) | De behöriga myndigheternas godkännande av metod eller övergångsordning. |
| --- | --- | --- |

1.

Kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 84–89 skall lämna följande upplysningar:

a)

De behöriga myndigheternas godkännande av metod eller övergångsordning.

| b) | En förklaring och översikt av






  i) | de interna riskklassificeringssystemens struktur och förhållandet mellan intern och extern rating, |
| --- | --- | --- |

b)

En förklaring och översikt av

i)

de interna riskklassificeringssystemens struktur och förhållandet mellan intern och extern rating,

| ii) | användningen av interna skattningar för andra ändamål än beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 84–89, |
| --- | --- |

ii)

användningen av interna skattningar för andra ändamål än beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 84–89,

| iii) | metoden för att hantera och godkänna kreditriskreducerande åtgärder, och |
| --- | --- |

iii)

metoden för att hantera och godkänna kreditriskreducerande åtgärder, och

| iv) | kontrollmekanismerna för riskklassificeringssystemen, bland annat en beskrivning med avseende på oberoende, ansvarsfördelning och översyn av systemen. |
| --- | --- |

iv)

kontrollmekanismerna för riskklassificeringssystemen, bland annat en beskrivning med avseende på oberoende, ansvarsfördelning och översyn av systemen.

| c) | En beskrivning av den interna riskklassificeringsmetoden skall anges separat för följande exponeringsklasser:






  i) | Nationella regeringar och centralbanker. |
| --- | --- | --- |

c)

En beskrivning av den interna riskklassificeringsmetoden skall anges separat för följande exponeringsklasser:

i)

Nationella regeringar och centralbanker.

| ii) | Institut. |
| --- | --- |

ii)

Institut.

| iii) | Företag, däribland små och medelstora företag, specialutlåning och förvärvade företagsfordringar. |
| --- | --- |

iii)

Företag, däribland små och medelstora företag, specialutlåning och förvärvade företagsfordringar.

| iv) | Hushåll, för var och en av de exponeringskategorier som de olika korrelationerna i punkterna 10–13 i del 1 i bilaga VII svarar mot. |
| --- | --- |

iv)

Hushåll, för var och en av de exponeringskategorier som de olika korrelationerna i punkterna 10–13 i del 1 i bilaga VII svarar mot.

| v) | Aktier. |
| --- | --- |

v)

Aktier.

| d) | Exponeringsvärden för var och en av de exponeringsklasser som anges i artikel 86. Exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker, institut och företag där kreditinstituten använder egna skattningar av LGD-värden eller konverteringsfaktorer för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp skall redovisas separat från exponeringar där kreditinstituten inte använder sådana skattningar. |
| --- | --- |

d)

Exponeringsvärden för var och en av de exponeringsklasser som anges i artikel 86. Exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker, institut och företag där kreditinstituten använder egna skattningar av LGD-värden eller konverteringsfaktorer för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp skall redovisas separat från exponeringar där kreditinstituten inte använder sådana skattningar.

| e) | När det gäller exponeringsklasserna nationella regeringar och centralbanker, institut, företag och aktier, och för ett tillräckligt antal gäldenärsklasser (däribland fallissemang) för att medge en lämplig differentiering av kreditrisk, skall kreditinstitutet lämna upplysningar om följande:






  i) | De totala exponeringsbeloppet (för exponeringsklasserna nationella regeringar och centralbanker, institut och företag, summan av utestående lån och exponeringsvärdet för outnyttjade kreditmöjligheter samt för aktier det utestående beloppet). |
| --- | --- | --- |

e)

När det gäller exponeringsklasserna nationella regeringar och centralbanker, institut, företag och aktier, och för ett tillräckligt antal gäldenärsklasser (däribland fallissemang) för att medge en lämplig differentiering av kreditrisk, skall kreditinstitutet lämna upplysningar om följande:

i)

De totala exponeringsbeloppet (för exponeringsklasserna nationella regeringar och centralbanker, institut och företag, summan av utestående lån och exponeringsvärdet för outnyttjade kreditmöjligheter samt för aktier det utestående beloppet).

| ii) | För kreditinstitut som använder egna LGD-skattningar för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp: det exponeringsvägda genomsnittliga LGD-värdet i procent. |
| --- | --- |

ii)

För kreditinstitut som använder egna LGD-skattningar för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp: det exponeringsvägda genomsnittliga LGD-värdet i procent.

| iii) | Exponeringsvägd genomsnittlig riskvikt. |
| --- | --- |

iii)

Exponeringsvägd genomsnittlig riskvikt.

| iv) | För kreditinstitut som använder egna skattningar av konverteringsfaktorer för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp: summan av outnyttjade kreditmöjligheter och exponeringsvägda genomsnittliga exponeringsvärden för alla exponeringsklasser. |
| --- | --- |

iv)

För kreditinstitut som använder egna skattningar av konverteringsfaktorer för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp: summan av outnyttjade kreditmöjligheter och exponeringsvägda genomsnittliga exponeringsvärden för alla exponeringsklasser.

| f) | För hushållsexponeringsklassen och för de kategorier som anges under c iv: antingen de upplysningar som anges under e (i tillämpliga fall i grupperad form) eller en analys av exponeringar (utestående lån och exponeringsvärden för outnyttjade kreditmöjligheter) i förhållande till ett tillräckligt antal EL-klasser för att medge en lämplig differentiering av kreditrisk (i tillämpliga fall i grupperad form). |
| --- | --- |

f)

För hushållsexponeringsklassen och för de kategorier som anges under c iv: antingen de upplysningar som anges under e (i tillämpliga fall i grupperad form) eller en analys av exponeringar (utestående lån och exponeringsvärden för outnyttjade kreditmöjligheter) i förhållande till ett tillräckligt antal EL-klasser för att medge en lämplig differentiering av kreditrisk (i tillämpliga fall i grupperad form).

| g) | De faktiska värderegleringarna under den närmast föregående perioden för varje exponeringsklass (för hushållsexponeringar för alla kategorier som anges under c iv) och hur de avviker från tidigare erfarenheter. |
| --- | --- |

g)

De faktiska värderegleringarna under den närmast föregående perioden för varje exponeringsklass (för hushållsexponeringar för alla kategorier som anges under c iv) och hur de avviker från tidigare erfarenheter.

| h) | En beskrivning av de faktorer som påverkade förlusterna under den närmast föregående perioden (till exempel om kreditinstitutet har haft en högre andel fallissemang än tidigare eller högre än genomsnittliga LGD-värden och konverteringsfaktorer). |
| --- | --- |

h)

En beskrivning av de faktorer som påverkade förlusterna under den närmast föregående perioden (till exempel om kreditinstitutet har haft en högre andel fallissemang än tidigare eller högre än genomsnittliga LGD-värden och konverteringsfaktorer).

| i) | Kreditinstitutets skattningar jämfört med faktiska resultat under en längre period. Detta skall minst omfatta information om skattningar av förluster jämfört med faktiska förluster inom varje exponeringsklass (när det gäller hushållsexponeringar för alla de kategorier som anges under led c iv) under en tillräckligt lång period för att kunna göra en lämplig bedömning av de interna klassificeringsförfarandenas resultat för varje exponeringsklass (när det gäller hushåll för alla de kategorier som anges under c iv). Kreditinstituten skall där så är lämpligt ytterligare bryta ner detta för att tillhandahålla en analys av PD och, för de kreditinstitut som använder egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer, av LGD och konverteringsfaktorer jämfört med de skattningar som tillhandahållits i ovan nämnda upplysningar om bedömning av kvantitativ risk. |
| --- | --- |

i)

Kreditinstitutets skattningar jämfört med faktiska resultat under en längre period. Detta skall minst omfatta information om skattningar av förluster jämfört med faktiska förluster inom varje exponeringsklass (när det gäller hushållsexponeringar för alla de kategorier som anges under led c iv) under en tillräckligt lång period för att kunna göra en lämplig bedömning av de interna klassificeringsförfarandenas resultat för varje exponeringsklass (när det gäller hushåll för alla de kategorier som anges under c iv). Kreditinstituten skall där så är lämpligt ytterligare bryta ner detta för att tillhandahålla en analys av PD och, för de kreditinstitut som använder egna skattningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer, av LGD och konverteringsfaktorer jämfört med de skattningar som tillhandahållits i ovan nämnda upplysningar om bedömning av kvantitativ risk.

Vid tillämpning av led c skall beskrivningen innehålla de exponeringsslag som ingår i exponeringsklassen, definitioner, metoder och data för skattning och validering av PD och, i tillämpliga fall, LGD och konverteringsfaktorer, däribland de antaganden som använts vid härledningen av dessa variabler, och beskrivning av betydande avvikelser från definitionen av fallissemang enligt punkterna 44–48 i del 4 i bilaga VII, inklusive de breda segment som påverkas av sådana avvikelser.

| 2. | De kreditinstitut som tillämpar kreditriskreducerande metoder skall lämna följande information:






  a) | Riktlinjerna och metoderna för nettning inom och utanför balansräkningen samt uppgift om i vilken utsträckning sådan nettning utnyttjas. |
| --- | --- | --- |

2.

De kreditinstitut som tillämpar kreditriskreducerande metoder skall lämna följande information:

a)

Riktlinjerna och metoderna för nettning inom och utanför balansräkningen samt uppgift om i vilken utsträckning sådan nettning utnyttjas.

| b) | Riktlinjerna och metoderna för värdering och hantering av säkerheter. |
| --- | --- |

b)

Riktlinjerna och metoderna för värdering och hantering av säkerheter.

| c) | En beskrivning av de viktigaste typerna av säkerhet som kreditinstitutet accepterar. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av de viktigaste typerna av säkerhet som kreditinstitutet accepterar.

| d) | De viktigaste kategorierna av garantigivare och kreditderivatmotparter och deras kreditvärdighet. |
| --- | --- |

d)

De viktigaste kategorierna av garantigivare och kreditderivatmotparter och deras kreditvärdighet.

| e) | Information om koncentrationer med avseende på marknads- eller kreditrisk inom de kreditreducerande åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

e)

Information om koncentrationer med avseende på marknads- eller kreditrisk inom de kreditreducerande åtgärder som vidtagits.

| f) | De kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 eller 84–89, men som inte tillhandahåller egna skattningar av LGD-värden eller konverteringsfaktorer med hänsyn till exponeringsklass skall, separat för varje exponeringsklass, ange det totala exponeringsvärdet (där så är aktuellt efter nettning inom och utanför balansräkningen) som täcks – efter tillämpning av volatilitetsjusteringar – genom godtagbara finansiella och andra säkerheter. |
| --- | --- |

f)

De kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 eller 84–89, men som inte tillhandahåller egna skattningar av LGD-värden eller konverteringsfaktorer med hänsyn till exponeringsklass skall, separat för varje exponeringsklass, ange det totala exponeringsvärdet (där så är aktuellt efter nettning inom och utanför balansräkningen) som täcks – efter tillämpning av volatilitetsjusteringar – genom godtagbara finansiella och andra säkerheter.

| g) | Kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 eller 84–89 skall separat för varje exponeringsklass ange det totala exponeringsvärdet (där så är aktuellt efter nettning inom och utanför balansräkningen) som täcks av garantier eller kreditderivat. För aktieexponeringsklassen gäller detta krav för alla de metoder som anges i punkterna 17–26 i del 1 i bilaga VII. |
| --- | --- |

g)

Kreditinstitut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artiklarna 78–83 eller 84–89 skall separat för varje exponeringsklass ange det totala exponeringsvärdet (där så är aktuellt efter nettning inom och utanför balansräkningen) som täcks av garantier eller kreditderivat. För aktieexponeringsklassen gäller detta krav för alla de metoder som anges i punkterna 17–26 i del 1 i bilaga VII.

| 3. | Kreditinstitut som använder den metod som anges i artikel 105 för beräkning av kraven på kapitalbasen för operativ risk skall lämna en beskrivning av användning av försäkring för riskreducering. |
| --- | --- |

3.

Kreditinstitut som använder den metod som anges i artikel 105 för beräkning av kraven på kapitalbasen för operativ risk skall lämna en beskrivning av användning av försäkring för riskreducering.

BILAGA XIII

Del A – UPPHÄVDA DIREKTIV OCH SENARE ÄNDRINGAR AV DESSA (i enlighet med artikel 158)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/28/EG av den 18 september 2000 om ändring av direktiv 2000/12/EG om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 79/267/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG, 93/6/EEG och 93/22/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG och 2000/12/EG

| | (Endast artiklarna 29.1 a–b, 29.2, 29.4 a–b, 29.5, 29.6, 29.7, 29.8, 29.9, 29.10 och 29.11) |
| --- | --- |

(Endast artiklarna 29.1 a–b, 29.2, 29.4 a–b, 29.5, 29.6, 29.7, 29.8, 29.9, 29.10 och 29.11)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG

| | (Endast art. 68) |
| --- | --- |

(Endast art. 68)

Kommissionens direktiv 2004/69/EG av den 27 april 2004 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG vad beträffar definitionen av multilaterala utvecklingsbanker

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/1/EG av den 9 mars 2005 om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 85/611/EEG, 91/675/EEG, 92/49/EEG, 93/6/EEG och 94/19/EG samt direktiv 98/78/EG, 2000/12/EG, 2001/34/EG, 2002/83/EG och 2002/87/EG i syfte att skapa en ny organisationsstruktur för kommittéer på området för finansiella tjänster

| | (Endast artikel 3) |
| --- | --- |

(Endast artikel 3)

EJ UPPHÄVDA ÄNDRINGAR

| | Anslutningsakten 2003 |
| --- | --- |

Anslutningsakten 2003

Del B – TIDSGRÄNSER FÖR INFÖRLIVANDE (i enlighet med artikel 158)

| Direktiv | | Tidsgräns för införlivande |
| --- | --- | --- |
| Direktiv 2000/12/EG | | ----- |
| Direktiv 2000/28/EG | | 27.4.2002 |
| Direktiv 2002/87/EG | | 11.8.2004 |
| Direktiv 2004/39/EG | | Ännu ej tillgänglig |
| Direktiv 2004/69/EG | | 30.6.2004 |
| Direktiv 2005/1/EG | | 13.5.2005 |

Direktiv

Tidsgräns för införlivande

Direktiv 2000/12/EG

-----

Direktiv 2000/28/EG

27.4.2002

Direktiv 2002/87/EG

11.8.2004

Direktiv 2004/39/EG

Ännu ej tillgänglig

Direktiv 2004/69/EG

30.6.2004

Direktiv 2005/1/EG

13.5.2005

BILAGA XIV

JÄMFÖRELSETABELL

| Detta direktiv | Direktiv 2000/12/EG | Direktiv 2000/28/EG | Direktiv 2002/87/EG | Direktiv 2004/39/EG | Direktiv 2005/1/EG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 2.1–2 | | | | |
| Artikel 2 | Artikel 2.3 | | | | |
| Artikel 2 | Artikel 2.4 | | | | |
| Artikel 3 | Artikel 2.5–6 | | | | |
| Artikel 3.1 tredje stycket | | | | | Artikel 3.2 |
| Artikel 4.1 | Artikel 1.1 | | | | |
| Artikel 4.2–5 | | Artikel 1.2–5 | | | |
| Artikel 4.7–9 | | Artikel 1.6–8 | | | |
| Artikel 4.10 | | | Artikel 29.1 a | | |
| Artikel 4.11–14 | Artikel 1.10, 1.12 och 1.13 | | | | |
| Artikel 4.21–22 | | | Artikel 29.1 b | | |
| Artikel 4.23 | Artikel 1.23 | | | | |
| Artikel 4.45–47 | Artikel 1.25–27 | | | | |
| Artikel 5 | Artikel 3 | | | | |
| Artikel 6 | Artikel 4 | | | | |
| Artikel 7 | Artikel 8 | | | | |
| Artikel 8 | Artikel 9 | | | | |
| Artikel 9.1 | Artiklarna 5.1 och 1.11 | | | | |
| Artikel 9.2 | Artikel 5.2 | | | | |
| Artikel 10 | Artikel 5.3–7 | | | | |
| Artikel 11 | Artikel 6 | | | | |
| Artikel 12 | Artikel 7 | | | | |
| Artikel 13 | Artikel 10 | | | | |
| Artikel 14 | Artikel 11 | | | | |
| Artikel 15.1 | Artikel 12 | | | | |
| Artikel 15.2–3 | | | Artikel 29.2 | | |
| Artikel 16 | Artikel 13 | | | | |
| Artikel 17 | Artikel 14 | | | | |
| Artikel 18 | Artikel 15 | | | | |
| Artikel 19.1 | Artikel 16.1 | | | | |
| Artikel 19.2 | | | Artikel 29.3 | | |
| Artikel 20 | Artikel 16.3 | | | | |
| Artikel 21 | Artikel 16.4–6 | | | | |
| Artikel 22 | Artikel 17 | | | | |
| Artikel 23 | Artikel 18 | | | | |
| Artikel 24.1 | Artikel 19.1–3 | | | | |
| Artikel 24.2 | Artikel 19.6 | | | | |
| Artikel 24.3 | Artikel 19.4 | | | | |
| Artikel 25.1–3 | Artikel 20.1–2 och 20.3 första och andra styckena | | | | |
| Artikel 25.3 | Artikel 19.5 | | | | |
| Artikel 25.4 | Artikel 20.3 tredje stycket | | | | |
| Artikel 26 | Artikel 20.4–7 | | | | |
| Artikel 27 | Artikel 1.3 andra meningen | | | | |
| Artikel 28 | Artikel 21 | | | | |
| Artikel 29 | Artikel 22 | | | | |
| Artikel 30 | Artikel 22.2–4 | | | | |
| Artikel 31 | Artikel 22.5 | | | | |
| Artikel 32 | Artikel 22.6 | | | | |
| Artikel 33 | Artikel 22.7 | | | | |
| Artikel 34 | Artikel 22.8 | | | | |
| Artikel 35 | Artikel 22.9 | | | | |
| Artikel 36 | Artikel 22.10 | | | | |
| Artikel 37 | Artikel 22.11 | | | | |
| Artikel 38 | Artikel 24 | | | | |
| Artikel 39.1–2 | Artikel 25 | | | | |
| Artikel 39.3 | | | | | Artikel 3.8 |
| Artikel 40 | Artikel 26 | | | | |
| Artikel 41 | Artikel 27 | | | | |
| Artikel 42 | Artikel 28 | | | | |
| Artikel 43 | Artikel 29 | | | | |
| Artikel 44 | Artikel 30.1–3 | | | | |
| Artikel 45 | Artikel 30.4 | | | | |
| Artikel 46 | Artikel 30.3 | | | | |
| Artikel 47 | Artikel 30.5 | | | | |
| Artikel 48 | Artikel 30.6–7 | | | | |
| Artikel 49 | Artikel 30.8 | | | | |
| Artikel 50 | Artikel 30.9 första och andra styckena | | | | |
| Artikel 51 | Artikel 30.9 tredje stycket | | | | |
| Artikel 52 | Artikel 30.10 | | | | |
| Artikel 53 | Artikel 31 | | | | |
| Artikel 54 | Artikel 32 | | | | |
| Artikel 55 | Artikel 33 | | | | |
| Artikel 56 | Artikel 34.1 | | | | |
| Artikel 57 | Artikel 34.2 första stycket,
  och artikel 34.2 punkt 2, andra meningen | | | | |
| Artikel 58 | | | Artikel 29.4 b | | |
| Artikel 59 | | | Artikel 29.4 b | | |
| Artikel 60 | | | Artikel 29.4 b | | |
| Artikel 61 | Artikel 34.3–4 | | | | |
| Artikel 63 | Artikel 35 | | | | |
| Artikel 64 | Artikel 36 | | | | |
| Artikel 65 | Artikel 37 | | | | |
| Artikel 66.1–2 | Artikel 38.1–2 | | | | |
| Artikel 67 | Artikel 39 | | | | |
| Artikel 73 | Artikel 52.3 | | | | |
| Artikel 106 | Artikel 1.24 | | | | |
| Artikel 107 | Artikel 1.1 tredje stycket | | | | |
| Artikel 108 | Artikel 48.1 | | | | |
| Artikel 109 | Artikel 48.4 första stycket | | | | |
| Artikel 110 | Artikel 48.2, 48.3 och 48.4 andra stycket | | | | |
| Artikel 111 | Artikel 49.1–5 | | | | |
| Artikel 113 | Artikel 49.4, 49.6 och 49.7 | | | | |
| Artikel 115 | Artikel 49.8–9 | | | | |
| Artikel 116 | Artikel 49.10 | | | | |
| Artikel 117 | Artikel 49.11 | | | | |
| Artikel 118 | Artikel 50 | | | | |
| Artikel 120 | Artikel 51.1, 51.2 och 51.5 | | | | |
| Artikel 121 | Artikel 51.4 | | | | |
| Artikel 122.1–2 | Artikel 51.6 | | Artikel 29.5 | | |
| Artikel 125 | Artikel 53.1–2 | | | | |
| Artikel 126 | Artikel 53.3 | | | | |
| Artikel 128 | Artikel 53.5 | | | | |
| Artikel 133.1 | Artikel 54.1 | | Artikel 29.7 a | | |
| Artikel 133.2–3 | Artikel 54.2–3 | | | | |
| Artikel 134.1 | Artikel 54.4 första stycket | | | | |
| Artikel 134.2 | Artikel 54.4 andra stycket | | | | |
| Artikel 135 | | | Artikel 29.8 | | |
| Artikel 137 | Artikel 55 | | | | |
| Artikel 138 | | | Artikel 29.9 | | |
| Artikel 139 | Artikel 56.1–3 | | | | |
| Artikel 140 | Artikel 56.4–6 | | | | |
| Artikel 141 | Artikel 56.7 | | Artikel 29.10 | | |
| Artikel 142 | Artikel 56.8 | | | | |
| Artikel 143 | | | Artikel 29.11 | | Artikel.3.10 |
| Artikel 150 | Artikel 60.1 | | | | |
| Artikel 151 | Artikel 60.2 | | | | Artikel 3.10 |
| Artikel 158 | Artikel 67 | | | | |
| Artikel 159 | Artikel 68 | | | | |
| Artikel 160 | Artikel 69 | | | | |
| Bilaga I punkterna 1–14, med undantag av det sista stycket | Bilaga I | | | | |
| Bilaga I sista stycket | | | | Artikel 68 | |
| Bilaga II | Bilaga II | | | | |
| Bilaga III | Bilaga III | | | | |
| Bilaga IV | Bilaga IV | | | | |

Detta direktiv

Direktiv 2000/12/EG

Direktiv 2000/28/EG

Direktiv 2002/87/EG

Direktiv 2004/39/EG

Direktiv 2005/1/EG

Artikel 1

Artikel 2.1–2

Artikel 2

Artikel 2.3

Artikel 2

Artikel 2.4

Artikel 3

Artikel 2.5–6

Artikel 3.1 tredje stycket

Artikel 3.2

Artikel 4.1

Artikel 1.1

Artikel 4.2–5

Artikel 1.2–5

Artikel 4.7–9

Artikel 1.6–8

Artikel 4.10

Artikel 29.1 a

Artikel 4.11–14

Artikel 1.10, 1.12 och 1.13

Artikel 4.21–22

Artikel 29.1 b

Artikel 4.23

Artikel 1.23

Artikel 4.45–47

Artikel 1.25–27

Artikel 5

Artikel 3

Artikel 6

Artikel 4

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9.1

Artiklarna 5.1 och 1.11

Artikel 9.2

Artikel 5.2

Artikel 10

Artikel 5.3–7

Artikel 11

Artikel 6

Artikel 12

Artikel 7

Artikel 13

Artikel 10

Artikel 14

Artikel 11

Artikel 15.1

Artikel 12

Artikel 15.2–3

Artikel 29.2

Artikel 16

Artikel 13

Artikel 17

Artikel 14

Artikel 18

Artikel 15

Artikel 19.1

Artikel 16.1

Artikel 19.2

Artikel 29.3

Artikel 20

Artikel 16.3

Artikel 21

Artikel 16.4–6

Artikel 22

Artikel 17

Artikel 23

Artikel 18

Artikel 24.1

Artikel 19.1–3

Artikel 24.2

Artikel 19.6

Artikel 24.3

Artikel 19.4

Artikel 25.1–3

Artikel 20.1–2 och 20.3 första och andra styckena

Artikel 25.3

Artikel 19.5

Artikel 25.4

Artikel 20.3 tredje stycket

Artikel 26

Artikel 20.4–7

Artikel 27

Artikel 1.3 andra meningen

Artikel 28

Artikel 21

Artikel 29

Artikel 22

Artikel 30

Artikel 22.2–4

Artikel 31

Artikel 22.5

Artikel 32

Artikel 22.6

Artikel 33

Artikel 22.7

Artikel 34

Artikel 22.8

Artikel 35

Artikel 22.9

Artikel 36

Artikel 22.10

Artikel 37

Artikel 22.11

Artikel 38

Artikel 24

Artikel 39.1–2

Artikel 25

Artikel 39.3

Artikel 3.8

Artikel 40

Artikel 26

Artikel 41

Artikel 27

Artikel 42

Artikel 28

Artikel 43

Artikel 29

Artikel 44

Artikel 30.1–3

Artikel 45

Artikel 30.4

Artikel 46

Artikel 30.3

Artikel 47

Artikel 30.5

Artikel 48

Artikel 30.6–7

Artikel 49

Artikel 30.8

Artikel 50

Artikel 30.9 första och andra styckena

Artikel 51

Artikel 30.9 tredje stycket

Artikel 52

Artikel 30.10

Artikel 53

Artikel 31

Artikel 54

Artikel 32

Artikel 55

Artikel 33

Artikel 56

Artikel 34.1

Artikel 57

Artikel 34.2 första stycket,

och artikel 34.2 punkt 2, andra meningen

Artikel 58

Artikel 29.4 b

Artikel 59

Artikel 29.4 b

Artikel 60

Artikel 29.4 b

Artikel 61

Artikel 34.3–4

Artikel 63

Artikel 35

Artikel 64

Artikel 36

Artikel 65

Artikel 37

Artikel 66.1–2

Artikel 38.1–2

Artikel 67

Artikel 39

Artikel 73

Artikel 52.3

Artikel 106

Artikel 1.24

Artikel 107

Artikel 1.1 tredje stycket

Artikel 108

Artikel 48.1

Artikel 109

Artikel 48.4 första stycket

Artikel 110

Artikel 48.2, 48.3 och 48.4 andra stycket

Artikel 111

Artikel 49.1–5

Artikel 113

Artikel 49.4, 49.6 och 49.7

Artikel 115

Artikel 49.8–9

Artikel 116

Artikel 49.10

Artikel 117

Artikel 49.11

Artikel 118

Artikel 50

Artikel 120

Artikel 51.1, 51.2 och 51.5

Artikel 121

Artikel 51.4

Artikel 122.1–2

Artikel 51.6

Artikel 29.5

Artikel 125

Artikel 53.1–2

Artikel 126

Artikel 53.3

Artikel 128

Artikel 53.5

Artikel 133.1

Artikel 54.1

Artikel 29.7 a

Artikel 133.2–3

Artikel 54.2–3

Artikel 134.1

Artikel 54.4 första stycket

Artikel 134.2

Artikel 54.4 andra stycket

Artikel 135

Artikel 29.8

Artikel 137

Artikel 55

Artikel 138

Artikel 29.9

Artikel 139

Artikel 56.1–3

Artikel 140

Artikel 56.4–6

Artikel 141

Artikel 56.7

Artikel 29.10

Artikel 142

Artikel 56.8

Artikel 143

Artikel 29.11

Artikel.3.10

Artikel 150

Artikel 60.1

Artikel 151

Artikel 60.2

Artikel 3.10

Artikel 158

Artikel 67

Artikel 159

Artikel 68

Artikel 160

Artikel 69

Bilaga I punkterna 1–14, med undantag av det sista stycket

Bilaga I

Bilaga I sista stycket

Artikel 68

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

Bilaga III

Bilaga IV

Bilaga IV

P6_TA(2005)0352

Kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om omarbetning av Europaparlamentets och rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (KOM(2004)0486 – C6-0144/2004 – 2004/0159(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0486) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0486) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0144/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0144/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0257/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0257/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0159

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (4) har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. I samband med de nya ändringarna av detta direktiv bör det därför av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (4) har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. I samband med de nya ändringarna av detta direktiv bör det därför av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Ett syfte med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (5) är att göra det möjligt för värdepappersföretag som är auktoriserade av de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten och övervakade av dessa myndigheter, att grunda filialer och fritt tillhandahålla tjänster i andra medlemsstater. Det direktivet ger sålunda bestämmelser om samordning av de regler som styr auktorisation av och verksamhet i värdepappersföretag. |
| --- | --- |

(2)

Ett syfte med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (5) är att göra det möjligt för värdepappersföretag som är auktoriserade av de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten och övervakade av dessa myndigheter, att grunda filialer och fritt tillhandahålla tjänster i andra medlemsstater. Det direktivet ger sålunda bestämmelser om samordning av de regler som styr auktorisation av och verksamhet i värdepappersföretag.

| (3) | Direktiv 2004/39/EG sätter dock inga gemensamma normer för kapitalbasen i värdepappersföretag och fastställer inte heller storleken av startkapitalet i sådana företag eller någon gemensam ram för övervakning av de risker som sådana företag utsätter sig för. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 2004/39/EG sätter dock inga gemensamma normer för kapitalbasen i värdepappersföretag och fastställer inte heller storleken av startkapitalet i sådana företag eller någon gemensam ram för övervakning av de risker som sådana företag utsätter sig för.

| (4) | Det är lämpligt att genomföra endast den harmonisering som är nödvändig och tillräcklig för att säkerställa ett ömsesidigt erkännande av auktorisationer och av systemen för stabilitetstillsyn (prudential supervision systems). För att uppnå ett ömsesidigt erkännande inom ramen för en inre finansmarknad bör det fastställas regler om samordning för att definiera kapitalbasen i värdepappersföretag, fastställande av startkapitalets belopp och fastställande av en gemensam ram för övervakning av de risker värdepappersföretag utsätter sig för. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att genomföra endast den harmonisering som är nödvändig och tillräcklig för att säkerställa ett ömsesidigt erkännande av auktorisationer och av systemen för stabilitetstillsyn (prudential supervision systems). För att uppnå ett ömsesidigt erkännande inom ramen för en inre finansmarknad bör det fastställas regler om samordning för att definiera kapitalbasen i värdepappersföretag, fastställande av startkapitalets belopp och fastställande av en gemensam ram för övervakning av de risker värdepappersföretag utsätter sig för.

| (5) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen fastställande av kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut, reglerna för hur de skall beräknas och reglerna för tillsynen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen fastställande av kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut, reglerna för hur de skall beräknas och reglerna för tillsynen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (6) | Det är lämpligt att fastställa olika belopp för grundkapitalet beroende på omfattningen av den verksamhet ett värdepappersföretag har godkännande för. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att fastställa olika belopp för grundkapitalet beroende på omfattningen av den verksamhet ett värdepappersföretag har godkännande för.

| (7) | De värdepappersföretag som redan finns bör på vissa villkor tillåtas att fortsätta sin verksamhet även om de inte uppfyller de minimikrav för startkapital som fastställts för nya värdepappersföretag. |
| --- | --- |

(7)

De värdepappersföretag som redan finns bör på vissa villkor tillåtas att fortsätta sin verksamhet även om de inte uppfyller de minimikrav för startkapital som fastställts för nya värdepappersföretag.

| (8) | Medlemsstaterna bör kunna fastställa strängare regler än vad detta direktiv anger. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna bör kunna fastställa strängare regler än vad detta direktiv anger.

| (9) | En väl fungerande inre marknad kräver inte endast lagstiftning utan även ett nära och regelbundet samarbete och avsevärt förbättrad konvergens mellan lagstiftnings- och tillsynsmetoderna hos medlemsstaternas behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(9)

En väl fungerande inre marknad kräver inte endast lagstiftning utan även ett nära och regelbundet samarbete och avsevärt förbättrad konvergens mellan lagstiftnings- och tillsynsmetoderna hos medlemsstaternas behöriga myndigheter.

| (10) | I kommissionens meddelande av den 11 maj 1999 med titeln ”Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan” uppradas olika mål som måste uppnås för att den inre marknaden för finansiella tjänster skall kunna fullbordas. Europeiska rådet bestämde vid sitt möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 att handlingsplanen skall omsättas i praktiken senast 2005. Omarbetningen av kraven på lagstadgat kapital utgör ett avgörande inslag i handlingsplanen. |
| --- | --- |

(10)

I kommissionens meddelande av den 11 maj 1999 med titeln ”Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan” uppradas olika mål som måste uppnås för att den inre marknaden för finansiella tjänster skall kunna fullbordas. Europeiska rådet bestämde vid sitt möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 att handlingsplanen skall omsättas i praktiken senast 2005. Omarbetningen av kraven på lagstadgat kapital utgör ett avgörande inslag i handlingsplanen.

| (11) | Eftersom riskerna för värdepappersföretagen är desamma som för kreditinstituten i fråga om handelslagret är det lämpligt att låta de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG av den ... om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (6) gälla även för värdepappersföretag. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom riskerna för värdepappersföretagen är desamma som för kreditinstituten i fråga om handelslagret är det lämpligt att låta de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG av den ... om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (6) gälla även för värdepappersföretag.

| (12) | Kapitalbasen i värdepappersföretag eller kreditinstitut (nedan sammanfattningsvis kallade ”institut”) kan täcka förluster som inte motsvaras av tillräckligt stora vinster för att säkra institutens fortlevnad och skydda investerarna. Kapitalbasen tjänar också som ett viktigt mätinstrument för de behöriga myndigheterna, särskilt när det gäller bedömningen av kreditinstitutens soliditet samt för andra tillsynsändamål. På den inre marknaden konkurrerar dessutom instituten direkt med varandra. För att stärka gemenskapens finansiella system och förhindra snedvridning av konkurrensen är det således lämpligt att fastställa gemensamma grundnormer för kapitalbaser. |
| --- | --- |

(12)

Kapitalbasen i värdepappersföretag eller kreditinstitut (nedan sammanfattningsvis kallade ”institut”) kan täcka förluster som inte motsvaras av tillräckligt stora vinster för att säkra institutens fortlevnad och skydda investerarna. Kapitalbasen tjänar också som ett viktigt mätinstrument för de behöriga myndigheterna, särskilt när det gäller bedömningen av kreditinstitutens soliditet samt för andra tillsynsändamål. På den inre marknaden konkurrerar dessutom instituten direkt med varandra. För att stärka gemenskapens finansiella system och förhindra snedvridning av konkurrensen är det således lämpligt att fastställa gemensamma grundnormer för kapitalbaser.

| (13) | Med tanke på syftet med skäl 12 är det lämpligt att definitionen av kapitalbaser i direktiv 2000/.../EG får utgöra grunden och att det föreskrivs särskilda tilläggsbestämmelser som beaktar de marknadsriskrelaterade kapitalkravens olika omfattning. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på syftet med skäl 12 är det lämpligt att definitionen av kapitalbaser i direktiv 2000/.../EG får utgöra grunden och att det föreskrivs särskilda tilläggsbestämmelser som beaktar de marknadsriskrelaterade kapitalkravens olika omfattning.

| (14) | I fråga om kreditinstitut har redan gemensamma normer upprättats för övervakning och tillsyn av olika typer av risker genom direktiv 2000/12/EG. |
| --- | --- |

(14)

I fråga om kreditinstitut har redan gemensamma normer upprättats för övervakning och tillsyn av olika typer av risker genom direktiv 2000/12/EG.

| (15) | Således bör bestämmelserna rörande minimikapitalkrav ses som ett av flera specifika instrument som också harmoniserar de grundläggande principerna för tillsyn av institut. |
| --- | --- |

(15)

Således bör bestämmelserna rörande minimikapitalkrav ses som ett av flera specifika instrument som också harmoniserar de grundläggande principerna för tillsyn av institut.

| (16) | Det är nödvändigt att utveckla gemensamma normer för de marknadsrisker som ett kreditinstitut utsätter sig för och att ge en kompletterande ram för övervakningen av dessa risker, särskilt marknadsrisker såsom positionsrisker, motparts/avvecklingsrisker och valutakursrisker. |
| --- | --- |

(16)

Det är nödvändigt att utveckla gemensamma normer för de marknadsrisker som ett kreditinstitut utsätter sig för och att ge en kompletterande ram för övervakningen av dessa risker, särskilt marknadsrisker såsom positionsrisker, motparts/avvecklingsrisker och valutakursrisker.

| (17) | Det är nödvändigt att föreskriva en modell med ”handelslager” som anger innehaven av värdepapper och andra finansiella instrument som innehas för omsättningsändamål och som är utsatta huvudsakligen för marknadsrisker och risker hänförliga till vissa finansiella tjänster som erbjuds kunderna. |
| --- | --- |

(17)

Det är nödvändigt att föreskriva en modell med ”handelslager” som anger innehaven av värdepapper och andra finansiella instrument som innehas för omsättningsändamål och som är utsatta huvudsakligen för marknadsrisker och risker hänförliga till vissa finansiella tjänster som erbjuds kunderna.

| (18) | I syfte att minska den administrativa bördan för institut med en i såväl absoluta som relativa tal obetydlig egen handel bör sådana institut kunna tillämpa direktiv 2006/.../EG snarare än de krav som uppställs i bilaga I och II till detta direktiv. |
| --- | --- |

(18)

I syfte att minska den administrativa bördan för institut med en i såväl absoluta som relativa tal obetydlig egen handel bör sådana institut kunna tillämpa direktiv 2006/.../EG snarare än de krav som uppställs i bilaga I och II till detta direktiv.

| (19) | Det är viktigt att övervakning av avvecklings- och leveransrisker beaktar tillgängligheten av system som erbjuder lämpligt skydd för att minska dessa risker. |
| --- | --- |

(19)

Det är viktigt att övervakning av avvecklings- och leveransrisker beaktar tillgängligheten av system som erbjuder lämpligt skydd för att minska dessa risker.

| (20) | Under alla omständigheter bör instituten följa detta direktiv vad gäller täckning av valutakursrisker i sin samlade verksamhet. Lägre kapitalkrav bör uppställas för innehav av valutor med ett nära inbördes samband som antingen bekräftats statistiskt eller som härrör från överenskommelser mellan regeringar. |
| --- | --- |

(20)

Under alla omständigheter bör instituten följa detta direktiv vad gäller täckning av valutakursrisker i sin samlade verksamhet. Lägre kapitalkrav bör uppställas för innehav av valutor med ett nära inbördes samband som antingen bekräftats statistiskt eller som härrör från överenskommelser mellan regeringar.

| (21) | Kraven på lagstadgat kapital för råvaruhandlare, inbegripet de handlare som för närvarande är undantagna från kraven i direktiv 2004/39/EG, bör i förekommande fall prövas samtidigt med prövningen av de ovannämnda undantagen i enlighet med artikel 65.3 i det direktivet. |
| --- | --- |

(21)

Kraven på lagstadgat kapital för råvaruhandlare, inbegripet de handlare som för närvarande är undantagna från kraven i direktiv 2004/39/EG, bör i förekommande fall prövas samtidigt med prövningen av de ovannämnda undantagen i enlighet med artikel 65.3 i det direktivet.

| (22) | Liberaliseringen av marknaderna för gas och elektricitet är ett i både ekonomiskt och politiskt avseende viktigt mål för gemenskapen. Med tanke på detta bör de kapitalkrav och andra stabilitetsinriktade som tillämpas på företag som är verksamma på dessa marknader vara proportionerliga och inte i onödan göra det svårare att uppnå målet om liberalisering. Detta mål bör i synnerhet hållas i åtanke då den översyn som avses i skäl 21 genomförs. |
| --- | --- |

(22)

Liberaliseringen av marknaderna för gas och elektricitet är ett i både ekonomiskt och politiskt avseende viktigt mål för gemenskapen. Med tanke på detta bör de kapitalkrav och andra stabilitetsinriktade som tillämpas på företag som är verksamma på dessa marknader vara proportionerliga och inte i onödan göra det svårare att uppnå målet om liberalisering. Detta mål bör i synnerhet hållas i åtanke då den översyn som avses i skäl 21 genomförs.

| (23) | Tillgängligheten till system för intern övervakning och kontroll av räntenivårisker avseende institutens hela verksamhet är särskilt viktig för att minimera sådana risker. De behöriga myndigheterna bör följaktligen övervaka sådana system. |
| --- | --- |

(23)

Tillgängligheten till system för intern övervakning och kontroll av räntenivårisker avseende institutens hela verksamhet är särskilt viktig för att minimera sådana risker. De behöriga myndigheterna bör följaktligen övervaka sådana system.

| (24) | Eftersom det i direktiv 2006/.../EG inte fastställs gemensamma regler för övervakning och kontroll av större engagemang för verksamhet som huvudsakligen är föremål för marknadsrisker är det lämpligt att föreskriva sådana. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom det i direktiv 2006/.../EG inte fastställs gemensamma regler för övervakning och kontroll av större engagemang för verksamhet som huvudsakligen är föremål för marknadsrisker är det lämpligt att föreskriva sådana.

| (25) | Operativ risk är en betydande risk för instituten, som måste täckas av kapitalbasen. Det är viktigt att beakta olikheterna mellan instituten inom EU och tillhandahålla alternativa metoder. |
| --- | --- |

(25)

Operativ risk är en betydande risk för instituten, som måste täckas av kapitalbasen. Det är viktigt att beakta olikheterna mellan instituten inom EU och tillhandahålla alternativa metoder.

| (26) | Direktiv 2006/.../EG uppställer konsolideringsprincipen. I direktivet fastställs inte några gemensamma regler för sammanställd redovisning i finansiella institut som huvudsakligen sysslar med verksamhet utsatt för marknadsrisker. |
| --- | --- |

(26)

Direktiv 2006/.../EG uppställer konsolideringsprincipen. I direktivet fastställs inte några gemensamma regler för sammanställd redovisning i finansiella institut som huvudsakligen sysslar med verksamhet utsatt för marknadsrisker.

| (27) | För att säkerställa en tillräcklig solvens inom en företagsgrupp är det av största vikt att minimikapitalkraven gäller på grundval av gruppens finansiella ställning som helhet. För att kapitalbasen ska fördelas på ett riktigt sätt inom gruppen och finnas tillgänglig för att vid behov skydda investeringar bör minimikapitalkraven gälla för individuella institut inom en grupp, såvida inte detta mål kan uppnås effektivt på något annat sätt. |
| --- | --- |

(27)

För att säkerställa en tillräcklig solvens inom en företagsgrupp är det av största vikt att minimikapitalkraven gäller på grundval av gruppens finansiella ställning som helhet. För att kapitalbasen ska fördelas på ett riktigt sätt inom gruppen och finnas tillgänglig för att vid behov skydda investeringar bör minimikapitalkraven gälla för individuella institut inom en grupp, såvida inte detta mål kan uppnås effektivt på något annat sätt.

| (28) | Direktiv 2006/.../EG är inte tillämpligt på koncerner som omfattar en eller flera värdepappersföretag men inte några kreditinstitut. En gemensam modell för gruppbaserad tillsyn av värdepappersföretag bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(28)

Direktiv 2006/.../EG är inte tillämpligt på koncerner som omfattar en eller flera värdepappersföretag men inte några kreditinstitut. En gemensam modell för gruppbaserad tillsyn av värdepappersföretag bör därför fastställas.

| (29) | Instituten bör säkerställa att de har internt kapital som är tillfredsställande i fråga om kvantitet, kvalitet och fördelning med hänsyn till de risker som de är, eller kan komma att bli, exponerade för. De bör därför inrätta strategier och förfaranden för att bedöma om det interna kapitalet är tillräckligt och för att fortlöpande hålla det på en tillräcklig nivå. |
| --- | --- |

(29)

Instituten bör säkerställa att de har internt kapital som är tillfredsställande i fråga om kvantitet, kvalitet och fördelning med hänsyn till de risker som de är, eller kan komma att bli, exponerade för. De bör därför inrätta strategier och förfaranden för att bedöma om det interna kapitalet är tillräckligt och för att fortlöpande hålla det på en tillräcklig nivå.

| (30) | De behöriga myndigheterna bör utvärdera om institutens kapitalbas är tillräcklig i förhållande till de risker som instituten är utsatta för. |
| --- | --- |

(30)

De behöriga myndigheterna bör utvärdera om institutens kapitalbas är tillräcklig i förhållande till de risker som instituten är utsatta för.

| (31) | För att den inre marknaden för bankverksamhet skall kunna fungera effektivt bör Europeiska banktillsynskommittén verka för en konsekvent tillämpning av detta direktiv och för en enhetlig tillsynspraxis i hela gemenskapen. Europeiska banktillsynskommittén skall varje år informera gemenskapsinstitutionerna om de framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

(31)

För att den inre marknaden för bankverksamhet skall kunna fungera effektivt bör Europeiska banktillsynskommittén verka för en konsekvent tillämpning av detta direktiv och för en enhetlig tillsynspraxis i hela gemenskapen. Europeiska banktillsynskommittén skall varje år informera gemenskapsinstitutionerna om de framsteg som gjorts.

| (32) | För att den inre marknaden skall kunna fungera effektivare är det viktigt med avsevärt förbättrad enhetlighet i genomförandet och tillämpningen av bestämmelserna i den harmoniserade gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(32)

För att den inre marknaden skall kunna fungera effektivare är det viktigt med avsevärt förbättrad enhetlighet i genomförandet och tillämpningen av bestämmelserna i den harmoniserade gemenskapslagstiftningen.

| (33) | Av samma skäl och för att säkerställa att institut inom gemenskapen som är verksamma i flera medlemsstater inte utsätts för oproportionerliga krav till följd av att medlemsstaternas behöriga auktorisations- och tillsynsmyndigheter behåller sitt ansvar är det av avgörande betydelse att väsentligt öka samarbetet mellan de behöriga myndigheterna. I detta sammanhang bör den samordnande tillsynsmyndighetens roll stärkas. |
| --- | --- |

(33)

Av samma skäl och för att säkerställa att institut inom gemenskapen som är verksamma i flera medlemsstater inte utsätts för oproportionerliga krav till följd av att medlemsstaternas behöriga auktorisations- och tillsynsmyndigheter behåller sitt ansvar är det av avgörande betydelse att väsentligt öka samarbetet mellan de behöriga myndigheterna. I detta sammanhang bör den samordnande tillsynsmyndighetens roll stärkas.

| (34) | För att den inre marknaden skall kunna fungera effektivare och för att unionsmedborgarna skall ges tillfredsställande insyn är det nödvändigt att de behöriga myndigheterna offentligt och på ett sätt som möjliggör meningsfulla jämförelser informerar om på vilket sätt detta direktiv genomförs. |
| --- | --- |

(34)

För att den inre marknaden skall kunna fungera effektivare och för att unionsmedborgarna skall ges tillfredsställande insyn är det nödvändigt att de behöriga myndigheterna offentligt och på ett sätt som möjliggör meningsfulla jämförelser informerar om på vilket sätt detta direktiv genomförs.

| (35) | För att förbättra stärka marknadsdisciplinen och ge instituten incitament till att förbättra marknadsstrategi, riskkontroll och intern ledningsorganisation bör lämpliga föreskrifter ges om offentlig information från företagen. |
| --- | --- |

(35)

För att förbättra stärka marknadsdisciplinen och ge instituten incitament till att förbättra marknadsstrategi, riskkontroll och intern ledningsorganisation bör lämpliga föreskrifter ges om offentlig information från företagen.

| (36) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra bestämmelserna i detta direktiv skall antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(36)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra bestämmelserna i detta direktiv skall antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

| (37) | I sin resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster (8) efterlyste Europaparlamentet en likvärdig roll för parlamentet och rådet när det gäller att övervaka hur kommissionen utövar sina verkställande funktioner, i syfte att återspegla parlamentets lagstiftande befogenheter enligt artikel 251 i fördraget. Kommissionens ordförande gjorde samma dag en formell förklaring inför parlamentet, i vilken han gav stöd för denna begäran. Den 11 december 2002 föreslog kommissionen ändringar till beslut 1999/468/EG, och ingav sedermera ett reviderat förslag den 22 april 2004. Europaparlamentet anser att dess lagstiftande befogenheter inte beaktas i detta förslag. Europaparlamentet anser att parlamentet och rådet bör ges möjlighet att yttra sig över överförandet av genomförandebefogenheter till kommissionen inom en fastställd tidsfrist. Det är därför rimligt att begränsa den period under vilken kommissionen får anta genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

(37)

I sin resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster (8) efterlyste Europaparlamentet en likvärdig roll för parlamentet och rådet när det gäller att övervaka hur kommissionen utövar sina verkställande funktioner, i syfte att återspegla parlamentets lagstiftande befogenheter enligt artikel 251 i fördraget. Kommissionens ordförande gjorde samma dag en formell förklaring inför parlamentet, i vilken han gav stöd för denna begäran. Den 11 december 2002 föreslog kommissionen ändringar till beslut 1999/468/EG, och ingav sedermera ett reviderat förslag den 22 april 2004. Europaparlamentet anser att dess lagstiftande befogenheter inte beaktas i detta förslag. Europaparlamentet anser att parlamentet och rådet bör ges möjlighet att yttra sig över överförandet av genomförandebefogenheter till kommissionen inom en fastställd tidsfrist. Det är därför rimligt att begränsa den period under vilken kommissionen får anta genomförandeåtgärder.

| (38) | Europaparlamentet bör få en tidsfrist om tre månader från och med det datum då förslag till ändringar och tillämpningsåtgärder överlämnas för att behandla dessa och avge ett yttrande. Det bör emellertid vara möjligt att korta ned denna tidsfrist i brådskande och vederbörligen motiverade fall. Om Europaparlamentet under denna period antar en resolution bör kommissionen på nytt behandla förslagen till ändringar eller tillämpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(38)

Europaparlamentet bör få en tidsfrist om tre månader från och med det datum då förslag till ändringar och tillämpningsåtgärder överlämnas för att behandla dessa och avge ett yttrande. Det bör emellertid vara möjligt att korta ned denna tidsfrist i brådskande och vederbörligen motiverade fall. Om Europaparlamentet under denna period antar en resolution bör kommissionen på nytt behandla förslagen till ändringar eller tillämpningsåtgärder.

| (39) | För att undvika störningar på marknaderna och säkerställa kontinuitet i de samlade kapitalbaskraven är det lämpligt att besluta om särskilda övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(39)

För att undvika störningar på marknaderna och säkerställa kontinuitet i de samlade kapitalbaskraven är det lämpligt att besluta om särskilda övergångsbestämmelser.

| (40) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(40)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (41) | Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av de tidigare direktiven. |
| --- | --- |

(41)

Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av de tidigare direktiven.

| (42) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av direktiven som anges i del B i bilaga VIII. |
| --- | --- |

(42)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av direktiven som anges i del B i bilaga VIII.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

INNEHÅLL, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Avsnitt 1

Innehåll och tillämpningsområde

Artikel 1

1.   I detta direktiv fastställs de kapitalkrav som skall gälla för värdepappersföretag och kreditinstitut, reglerna för hur de skall beräknas och för tillsynen. Medlemsstaterna skall tillämpa kraven i detta direktiv på värdepappersföretag och kreditinstitut enligt definitionen i artikel 3.

2.   En medlemsstat får ålägga de värdepappersföretag och kreditinstitut som den har auktoriserat ytterligare eller strängare krav.

Artikel 2

1.   Om inte annat följer av artiklarna 18, 20, 22–32, 34 och 39 i detta direktiv skall artiklarna 68–73 i direktiv 2006/.../EG gälla i tillämpliga delar för värdepappersföretag. Vid tillämpningen av artiklarna 70–72 i direktiv 2006/.../EG på värdepappersföretag skall alla hänvisningar till ett moderkreditinstitut i en medlemsstat betraktas som hänvisningar till ett modervärdepappersföretag i en medlemsstat och alla hänvisningar till ett moderkreditinstitut inom EU betraktas som hänvisningar till ett modervärdepappersföretag inom EU.

När ett kreditinstitut har ett modervärdepappersföretag i en medlemsstat som moderföretag skall endast moderkreditinstitutet omfattas av de gruppbaserade kraven enligt artiklarna 71–73 i direktiv 2006/.../EG.

När ett värdepappersföretag har ett moderkreditinstitut i en medlemsstat som moderföretag skall endast moderkreditinstitutet omfattas av de gruppbaserade kraven enligt artiklarna 71–73 i direktiv 2006/.../EG.

När ett finansiellt holdingföretag har både ett kreditinstitut och ett värdepappersföretag som dotterföretag beräknas kraven för kreditinstitutet utifrån det finansiella holdingföretagets samlade finansiella ställning.

2.   Om en företagsgrupp som omfattas av punkt 1 inte innehåller något kreditinstitut, skall direktiv 2006/.../EG tillämpas enligt följande:

| a) | alla hänvisningar till kreditinstitut skall betraktas som hänvisningar till värdepappersföretag. |
| --- | --- |

a)

alla hänvisningar till kreditinstitut skall betraktas som hänvisningar till värdepappersföretag.

| b) | I artiklarna 125 och 140.2 i direktiv 2006/.../EG skall alla hänvisningar till andra artiklar i det direktivet betraktas som hänvisningar till det direktiv 2004/39/EG. |
| --- | --- |

b)

I artiklarna 125 och 140.2 i direktiv 2006/.../EG skall alla hänvisningar till andra artiklar i det direktivet betraktas som hänvisningar till det direktiv 2004/39/EG.

| c) | Vid tillämpning av artikel 39.3 i direktiv 2006/.../EG skall hänvisningar till Europeiska bankkommittén betraktas som hänvisningar till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Vid tillämpning av artikel 39.3 i direktiv 2006/.../EG skall hänvisningar till Europeiska bankkommittén betraktas som hänvisningar till rådet och kommissionen.

| d) | Med avvikelse från artikel 140.1 i direktiv2006/.../EG, skall, om en grupp inte omfattar kreditinstitut, första meningen i den artikeln ersättas med följande: ”Om ett värdepappersföretag, ett finansiellt holdingföretag eller ett holdingföretag med blandad verksamhet äger ett eller flera dotterföretag som är försäkringsbolag, skall de behöriga myndigheterna och de myndigheter som har anförtrotts uppdraget att utöva den offentliga tillsynen av försäkringsföretag nära samarbeta”. |
| --- | --- |

d)

Med avvikelse från artikel 140.1 i direktiv2006/.../EG, skall, om en grupp inte omfattar kreditinstitut, första meningen i den artikeln ersättas med följande: ”Om ett värdepappersföretag, ett finansiellt holdingföretag eller ett holdingföretag med blandad verksamhet äger ett eller flera dotterföretag som är försäkringsbolag, skall de behöriga myndigheterna och de myndigheter som har anförtrotts uppdraget att utöva den offentliga tillsynen av försäkringsföretag nära samarbeta”.

Avsnitt 2

Definitioner

Artikel 3

1.   I detta direktiv gäller följande definitioner:

| a) | kreditinstitut: kreditinstitut såsom de har definierats i artikel 4.1 i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

a)

kreditinstitut: kreditinstitut såsom de har definierats i artikel 4.1 i direktiv 2006/.../EG.

| b) | värdepappersföretag: institut såsom de har definierats i led 1 i artikel 4.1 i direktiv 2004/39/EG och som är underkastade de krav som åläggs genom det direktivet, utom






  i) | kreditinstitut, |
| --- | --- | --- |

b)

värdepappersföretag: institut såsom de har definierats i led 1 i artikel 4.1 i direktiv 2004/39/EG och som är underkastade de krav som åläggs genom det direktivet, utom

i)

kreditinstitut,

| ii) | lokala företag såsom de definierats under led p, |
| --- | --- |

ii)

lokala företag såsom de definierats under led p,

| iii) | företag som endast är auktoriserade att tillhandahålla investeringsrådgivning och/eller ta emot och vidarebefordra kundorder utan att inneha kontanter eller värdepapper som tillhör företagets kunder och som därför aldrig står i skuld gentemot dessa. |
| --- | --- |

iii)

företag som endast är auktoriserade att tillhandahålla investeringsrådgivning och/eller ta emot och vidarebefordra kundorder utan att inneha kontanter eller värdepapper som tillhör företagets kunder och som därför aldrig står i skuld gentemot dessa.

| c) | institut: kreditinstitut och värdepappersföretag. |
| --- | --- |

c)

institut: kreditinstitut och värdepappersföretag.

| d) | erkänt värdepappersföretag i tredje land: företag som uppfyller följande villkor:






  i) | Företag som om det vore upprättat inom gemenskapen skulle omfattas av definitionen av värdepappersföretag. |
| --- | --- | --- |

d)

erkänt värdepappersföretag i tredje land: företag som uppfyller följande villkor:

i)

Företag som om det vore upprättat inom gemenskapen skulle omfattas av definitionen av värdepappersföretag.

| ii) | Företag som är auktoriserat i ett tredje land. |
| --- | --- |

ii)

Företag som är auktoriserat i ett tredje land.

| iii) | Företag som är underkastat och uppfyller försiktighetsregler som enligt de behöriga myndigheternas uppfattning är minst lika stränga som de som fastställts i detta direktiv. |
| --- | --- |

iii)

Företag som är underkastat och uppfyller försiktighetsregler som enligt de behöriga myndigheternas uppfattning är minst lika stränga som de som fastställts i detta direktiv.

| e) | finansiella instrument: varje avtal som ger upphov till en finansiell tillgång för en part, samtidigt som en annan part ådrar sig en finansiell skuld eller utfärdar ett ägarandelsbevis. |
| --- | --- |

e)

finansiella instrument: varje avtal som ger upphov till en finansiell tillgång för en part, samtidigt som en annan part ådrar sig en finansiell skuld eller utfärdar ett ägarandelsbevis.

| f) | modervärdepappersföretag i en medlemsstat: ett värdepappersföretag som såsom dotterföretag har ett institut eller ett finansiellt institut, eller som har en ägarandel i en typ eller båda typer av institut, och som inte självt är dotterföretag till ett institut som är auktoriserat i samma medlemsstat, eller till något finansiellt holdingföretag som är etablerat i någon medlemsstat. |
| --- | --- |

f)

modervärdepappersföretag i en medlemsstat: ett värdepappersföretag som såsom dotterföretag har ett institut eller ett finansiellt institut, eller som har en ägarandel i en typ eller båda typer av institut, och som inte självt är dotterföretag till ett institut som är auktoriserat i samma medlemsstat, eller till något finansiellt holdingföretag som är etablerat i någon medlemsstat.

| g) | modervärdepappersföretag inom EU: modervärdepappersföretag i en medlemsstat som inte är dotterföretag till ett institut som är auktoriserat i någon medlemsstat, eller till något finansiellt holdingföretag som är etablerat i någon medlemsstat. |
| --- | --- |

g)

modervärdepappersföretag inom EU: modervärdepappersföretag i en medlemsstat som inte är dotterföretag till ett institut som är auktoriserat i någon medlemsstat, eller till något finansiellt holdingföretag som är etablerat i någon medlemsstat.

| h) | over-the-counter (OTC)-derivat: sådana poster som ingår i förteckningen i bilaga IV till direktiv 2006/.../EG utom de poster som ges exponeringsvärdet noll i enlighet med punkt 6 i del 2 i bilaga III i det direktivet. |
| --- | --- |

h)

over-the-counter (OTC)-derivat: sådana poster som ingår i förteckningen i bilaga IV till direktiv 2006/.../EG utom de poster som ges exponeringsvärdet noll i enlighet med punkt 6 i del 2 i bilaga III i det direktivet.

| i) | reglerad marknad: marknad såsom den har definierats i led 14 i artikel 4.1 i direktiv 2004/39/EG. |
| --- | --- |

i)

reglerad marknad: marknad såsom den har definierats i led 14 i artikel 4.1 i direktiv 2004/39/EG.

| j) | konvertibel: värdepapper som enligt innehavarens val kan utbytas mot ett annat värdepapper. |
| --- | --- |

j)

konvertibel: värdepapper som enligt innehavarens val kan utbytas mot ett annat värdepapper.

| k) | köpoption: värdepapper som ger innehavaren rätt att till och med dagen för köpoptionens utgång köpa den underliggande tillgången till fastställt pris och som kan infrias genom leverans av det underliggande eller av motsvarande kontantbelopp. |
| --- | --- |

k)

köpoption: värdepapper som ger innehavaren rätt att till och med dagen för köpoptionens utgång köpa den underliggande tillgången till fastställt pris och som kan infrias genom leverans av det underliggande eller av motsvarande kontantbelopp.

| l) | lagerfinansiering: position där lager har sålts på termin och finansieringskostnaden är låst till slutdatum. |
| --- | --- |

l)

lagerfinansiering: position där lager har sålts på termin och finansieringskostnaden är låst till slutdatum.

| m) | repa och omvänd repa: avtal enligt vilket ett institut eller dess motpart överför värdepapper eller råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till värdepapper eller råvaror om garantin har utfärdats av en erkänd börs som innehar rätten till värdepapperen eller råvarorna och avtalet inte ger institutet möjlighet att överföra eller pantsätta ett enskilt värdepapper eller en enskild råvara till mer än en motpart vid varje tidpunkt, och som har förpliktat sig att återköpa dem (eller värdepapper eller råvaror av motsvarande slag) till ett fastställt pris och vid en tidpunkt i framtiden som är fastställd eller skall fastställas av den som överför instrumentet; avtalet är en repa för det institut som säljer värdepapperen eller råvarorna och en omvänd repa för det institut som köper dem. |
| --- | --- |

m)

repa och omvänd repa: avtal enligt vilket ett institut eller dess motpart överför värdepapper eller råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till värdepapper eller råvaror om garantin har utfärdats av en erkänd börs som innehar rätten till värdepapperen eller råvarorna och avtalet inte ger institutet möjlighet att överföra eller pantsätta ett enskilt värdepapper eller en enskild råvara till mer än en motpart vid varje tidpunkt, och som har förpliktat sig att återköpa dem (eller värdepapper eller råvaror av motsvarande slag) till ett fastställt pris och vid en tidpunkt i framtiden som är fastställd eller skall fastställas av den som överför instrumentet; avtalet är en repa för det institut som säljer värdepapperen eller råvarorna och en omvänd repa för det institut som köper dem.

| n) | värdepappers- eller råvarulån: affär där ett institut eller dess motpart överför värdepapper eller råvaror mot lämplig säkerhet under förutsättning att låntagaren åtar sig att återlämna likvärdiga värdepapper eller råvaror vid någon framtida tidpunkt eller vid anfordran från den som gör överföringen. Affären är utlåning av värdepapper eller råvaror för det institut som överför värdepapperen och inlåning av värdepapper eller råvaror för det institut till vilka de överförs. |
| --- | --- |

n)

värdepappers- eller råvarulån: affär där ett institut eller dess motpart överför värdepapper eller råvaror mot lämplig säkerhet under förutsättning att låntagaren åtar sig att återlämna likvärdiga värdepapper eller råvaror vid någon framtida tidpunkt eller vid anfordran från den som gör överföringen. Affären är utlåning av värdepapper eller råvaror för det institut som överför värdepapperen och inlåning av värdepapper eller råvaror för det institut till vilka de överförs.

| o) | clearingmedlem: medlem vid den börs eller den clearingorganisation som står i direkt kontraktsförhållande med den centrala motparten (marknadsgaranten). |
| --- | --- |

o)

clearingmedlem: medlem vid den börs eller den clearingorganisation som står i direkt kontraktsförhållande med den centrala motparten (marknadsgaranten).

| p) | lokalt företag: företag som handlar för egen räkning på marknader för finansiella terminer eller optioner eller andra derivatinstrument och på kontantmarknader enbart i syfte att säkra positioner på derivatmarknader, eller som handlar för andra medlemmar på de marknaderna och som är garanterade av clearingmedlemmar på samma marknader, där ansvaret för att säkerställa efterlevnaden av avtal som ingås av sådana företag bärs av clearingmedlemmar på samma marknader. |
| --- | --- |

p)

lokalt företag: företag som handlar för egen räkning på marknader för finansiella terminer eller optioner eller andra derivatinstrument och på kontantmarknader enbart i syfte att säkra positioner på derivatmarknader, eller som handlar för andra medlemmar på de marknaderna och som är garanterade av clearingmedlemmar på samma marknader, där ansvaret för att säkerställa efterlevnaden av avtal som ingås av sådana företag bärs av clearingmedlemmar på samma marknader.

| q) | delta: den väntade förändringen i priset för en option i förhållande till en liten förändring i priset för det underliggande instrumentet. |
| --- | --- |

q)

delta: den väntade förändringen i priset för en option i förhållande till en liten förändring i priset för det underliggande instrumentet.

| r) | kapitalbas: kapitalbas såsom denna har definierats i direktiv2006/.../EG. |
| --- | --- |

r)

kapitalbas: kapitalbas såsom denna har definierats i direktiv2006/.../EG.

| s) | kapital: kapitalbas. |
| --- | --- |

s)

kapital: kapitalbas.

Vid tillämpning av gruppbaserad tillsyn skall begreppet värdepappersföretag omfatta värdepappersföretag i tredje land.

I punkt e skall finansiella instrument omfatta både primära finansiella instrument eller a vista-instrument och finansiella derivatinstrument vilkas värde är beroende av priset för ett underliggande finansiellt instrument eller av räntesats, index eller pris för någon annan underliggande faktor och åtminstone omfatta de instrument som anges i avsnitt C i bilaga I i direktiv 2004/39/EG.

2.   Begreppen ”moderföretag”, ”dotterföretag”, ”kapitalförvaltningsbolag” och ”finansiella institut” skall omfatta företag som definierats i artikel 4 i direktiv 2006/.../EG.

Begreppen ”finansiellt holdingföretag”, ”finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat”, ”finansiellt moderholdingföretag i EU” och ”företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster” skall omfatta företag som definierats i artikel 4 i direktiv 2006/.../EG förutom att alla hänvisningar till kreditinstitut skall läsas som en hänvisning till institut.

3.   Vid tillämpning av direktiv 2006/.../EG på grupper som omfattas av artikel 2.1, som inte inbegriper kreditinstitut, gäller följande definitioner:

| a) | finansiellt holdingföretag: ett finansiellt institut vars dotterföretag antingen uteslutande eller huvudsakligen är värdepappersföretag eller andra finansiella institut av vilka åtminstone ett är ett värdepappersföretag, vilket inte är ett finansiellt holdingföretag med blandad verksamhet i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (9). |
| --- | --- |

a)

finansiellt holdingföretag: ett finansiellt institut vars dotterföretag antingen uteslutande eller huvudsakligen är värdepappersföretag eller andra finansiella institut av vilka åtminstone ett är ett värdepappersföretag, vilket inte är ett finansiellt holdingföretag med blandad verksamhet i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (9).

| b) | holdingföretag med blandad verksamhet: ett moderföretag som inte utgör ett finansiellt holdingföretag, ett värdepappersföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag i den mening som avses i direktiv 2002/87/EG, bland vars dotterföretag det finns minst ett värdepappersföretag. |
| --- | --- |

b)

holdingföretag med blandad verksamhet: ett moderföretag som inte utgör ett finansiellt holdingföretag, ett värdepappersföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag i den mening som avses i direktiv 2002/87/EG, bland vars dotterföretag det finns minst ett värdepappersföretag.

| c) | behöriga myndigheter: de nationella myndigheter som enligt lag eller annan författning erhållit befogenhet att övervaka värdepappersföretag. |
| --- | --- |

c)

behöriga myndigheter: de nationella myndigheter som enligt lag eller annan författning erhållit befogenhet att övervaka värdepappersföretag.

KAPITEL II

STARTKAPITAL

Artikel 4

Vid tillämpningen av detta direktiv skall ”startkapital” anses omfatta de poster som avses i punkterna a och b i artikel 57 i direktiv 2006/.../EG.

Artikel 5

1.   Värdepappersföretag som inte handlar med finansiella instrument för egen räkning eller garanterar emissioner av finansiella instrument, men innehar kontanter eller värdepapper för kunders räkning och som tillhandahåller någon av följande tjänster, skall ha ett startkapital på 125 000 euro:

| a) | mottagande och vidarebefordran av kundorder som avser finansiella instrument. |
| --- | --- |

a)

mottagande och vidarebefordran av kundorder som avser finansiella instrument.

| b) | fullgörande av kundorder som avser finansiella instrument. |
| --- | --- |

b)

fullgörande av kundorder som avser finansiella instrument.

| c) | individuell portföljförvaltning bestående av finansiella instrument. |
| --- | --- |

c)

individuell portföljförvaltning bestående av finansiella instrument.

2.   De behöriga myndigheterna får tillåta att ett värdepappersföretag som utför investerarens order av finansiella instrument innehar sådana instrument för egen räkning om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Innehavet uppstår endast som en följd av att företaget inte lyckas anpassa sina inköp exakt till investerarens order. |
| --- | --- |

a)

Innehavet uppstår endast som en följd av att företaget inte lyckas anpassa sina inköp exakt till investerarens order.

| b) | Det samlade marknadsvärdet av alla sådana poster har ett tak på 15 procent av företagets startkapital. |
| --- | --- |

b)

Det samlade marknadsvärdet av alla sådana poster har ett tak på 15 procent av företagets startkapital.

| c) | Företaget motsvarar de krav som fastställs i artikel 18, 20 och 28. |
| --- | --- |

c)

Företaget motsvarar de krav som fastställs i artikel 18, 20 och 28.

| d) | Innehavet är av tillfällig och provisorisk beskaffenhet och begränsas till den tid som åtgår för att genomföra ifrågavarande affär. |
| --- | --- |

d)

Innehavet är av tillfällig och provisorisk beskaffenhet och begränsas till den tid som åtgår för att genomföra ifrågavarande affär.

Innehav av poster av finansiella instrument utanför handelslagret i syfte att investera kapitalbasen betraktas inte som handel i förhållande till de tjänster som anges i punkt 1 eller i punkt 3.

3.   Medlemsstaterna får nedsätta det belopp som avses i punkt 1 till 50 000 euro om ett företag inte har godkännande för att inneha kontanter eller värdepapper för uppdragsgivarens räkning eller att handla för egen räkning eller att lämna emissionsgarantier.

Artikel 6

Lokala företag skall ha ett startkapital på 50 000 euro om de utnyttjar etableringsfriheten eller tillhandahåller tjänster som anges i artiklarna 31 och 32 i direktiv 2004/39/EG.

Artikel 7

Täckningen för de företag som anges i artikel 3.1 b iii skall utformas på något av följande sätt:

| a) | Startkapital på 50 000 euro. |
| --- | --- |

a)

Startkapital på 50 000 euro.

| b) | En ansvarsförsäkring som gäller gemenskapens hela territorium, eller någon annan form av jämförbar garanti mot skadeståndsansvar på grund av fel eller försumlighet i verksamheten, som uppgår till minst 1 000 000 euro för varje skadeståndskrav och till minst 1 500 000 euro per år för samtliga skadeståndskrav. |
| --- | --- |

b)

En ansvarsförsäkring som gäller gemenskapens hela territorium, eller någon annan form av jämförbar garanti mot skadeståndsansvar på grund av fel eller försumlighet i verksamheten, som uppgår till minst 1 000 000 euro för varje skadeståndskrav och till minst 1 500 000 euro per år för samtliga skadeståndskrav.

| c) | En kombination av startkapital och ansvarsförsäkring i en form som ger ett skydd motsvarande punkterna a eller b. |
| --- | --- |

c)

En kombination av startkapital och ansvarsförsäkring i en form som ger ett skydd motsvarande punkterna a eller b.

Beloppen i första stycket skall regelbundet ses över av kommissionen i enlighet, och samtidigt, med den översyn som skall göras enligt artikel 4.7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling (10), så att hänsyn kan tas till förändringar i det europeiska konsumentprisindex som offentliggörs av Eurostat.

Artikel 8

När ett företag som avses i artikel 3.1 b iii också är registrerat enligt direktiv 2002/92/EG skall det uppfylla det krav som fastställs i artikel 4.3 i det direktivet och ha täckning på något av följande sätt:

| a) | Startkapital på 25 000 euro. |
| --- | --- |

a)

Startkapital på 25 000 euro.

| b) | En ansvarsförsäkring som gäller gemenskapens hela territorium, eller någon annan form av jämförbar garanti mot skadeståndsansvar på grund av fel eller försumlighet i verksamheten, som uppgår till minst 500 000 euro för varje skadeståndskrav och till minst 750 000 euro per år för samtliga skadeståndskrav. |
| --- | --- |

b)

En ansvarsförsäkring som gäller gemenskapens hela territorium, eller någon annan form av jämförbar garanti mot skadeståndsansvar på grund av fel eller försumlighet i verksamheten, som uppgår till minst 500 000 euro för varje skadeståndskrav och till minst 750 000 euro per år för samtliga skadeståndskrav.

| c) | En kombination av startkapital och ansvarsförsäkring i en form som ger ett skydd motsvarande punkterna a eller b. |
| --- | --- |

c)

En kombination av startkapital och ansvarsförsäkring i en form som ger ett skydd motsvarande punkterna a eller b.

Artikel 9

Andra värdepappersföretag än dem som anges i artiklarna 5–8 skall ha ett startkapital på 730 000 euro.

Artikel 10

1.   Med avvikelse från artiklarna 5.1, 5.3, 6 och 9 får medlemsstaterna förlänga auktorisationen för värdepappersföretag och företag som omfattas av artikel 6 och som har grundats före den 31 december 1995 och vilkas kapitalbas är mindre än det startkapital som anges för dem i artiklarna 5.1, 5.3, 6 och 9.

Sådana företags eller värdepappersföretags kapitalbas får inte sjunka under den högsta referensnivå som beräknas efter dagen för anmälan enligt direktiv 93/6/EEG. Denna referensnivå utgörs av det dagliga genomsnittet av nivån på kapitalbasen beräknad under den sexmånadersperiod som föregår beräkningsdagen. Den skall beräknas var sjätte månad för närmast föregående period.

2.   Om ägandet av ett företag som omfattas av punkt 1 övertas av annan fysisk eller juridisk person än den som tidigare kontrollerade företaget, skall kapitalbasen i företaget uppgå minst till den nivå som har fastställts för det i artiklarna 5.1, 5.3, 6 och 9 utom vid ett första övertagande genom arv efter den 31 december 1995 under förutsättning av de behöriga myndigheternas godkännande. Den lägre gränsen för kapitalbasen får gälla under högst tio år efter detta övertagande.

3.   Under vissa särskilda omständigheter och med de behöriga myndigheternas godkännande behöver vid fusion mellan två eller flera värdepappersföretag och/eller sådana företag som omfattas av artikel 6 kapitalbasen för det företag som uppstår genom fusionen inte uppgå till den nivå som fastställts i artiklarna 5.1, 5.3, 6 och 9. Dock får vid sådan tidpunkt då de nivåer som där anges inte har uppnåtts kapitalbasen inte sjunka under de fusionerade företagens sammanlagda kapitalbas vid tidpunkten för fusionen.

4.   Kapitalbasen i värdepappersföretag och företag som omfattas av artikel 6 får inte sjunka under den nivå som anges i artiklarna 5.1, 5.3, 6, 9 samt punkterna 1 och 3 i denna artikel.

Om sådana företags eller värdepappersföretags kapitalbas sjunker under denna nivå får de behöriga myndigheterna dock när omständigheterna ger anledning till det medge sådana företag en begränsad tid inom vilken kapitalet skall återställas eller verksamheten upphöra.

KAPITEL III

HANDELSLAGER

Artikel 11

1.   Handelslagret i ett institut skall bestå av alla positioner i finansiella instrument och råvaror som innehas antingen i avsikt att bedriva handel eller för att säkra andra delar av handelslagret, och som antingen är fria från alla villkor som inskränker möjligheten att handla med dem eller måste kunna säkras.

2.   Positioner som innehas i avsikt att bedriva handel är sådana som avsiktligt innehas för försäljning på kort sikt och/eller i avsikt att på kort sikt dra nytta av faktiska eller förväntade skillnader mellan inköps- och försäljningspriserna eller andra förändringar av priser eller räntesatser. I begreppet positioner skall ingå egna positioner och positioner som härrör från verksamhet för kunders räkning eller som marknadsgarant.

3.   Avsikt att bedriva handel skall styrkas på grundval av de strategier, riktlinjer och förfaranden som institutet satt upp för att hantera positionen eller portföljen i enlighet med del A i bilaga VII.

4.   Instituten skall bygga upp och upprätthålla system och kontroller för att hantera handelslagret i enlighet med del B och D i bilaga VII.

5.   Interna säkringar får ingå i handelslagret och i sådana fall är del C i bilaga VII tillämplig.

KAPITEL IV

KAPITALBAS

Artikel 12

”Ursprunglig kapitalbas”: summan av punkterna a–c minus summan av punkterna i–k i artikel 57 i direktiv 2006/.../EG.

Kommissionen skall senast den 1 januari 2009 lämna in lämpliga förslag till ändring av detta kapitel till Europaparlamentet och rådet.

Artikel 13

1.   Om inte annat följer av punkterna 2–5 i denna artikel och av artiklarna 14–17 skall värdepappersföretags och kreditinstituts kapitalbas definieras i enlighet med direktiv 2006/.../EG.

Dessutom gäller första stycket för värdepappersföretag som inte har någon av de juridiska former som avses i artikel 1.1 i rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av bolag (11).

2.   Med avvikelse från punkt 1 får de behöriga myndigheterna tillåta sådana institut som är skyldiga att uppfylla de kapitalkrav som beräknas i enlighet med artikel 21 och artiklarna 28–32 och bilagorna I och III–VI att endast i detta syfte använda en annan beräkning av kapitalbasen. Ingen del av den kapitalbas som bestäms får samtidigt användas för att svara mot andra kapitalkrav.

En sådan alternativ beräkning skall vara summan av posterna i punkterna a–c i detta stycke, minus posten i punkt d, varvid det lämnas till de behöriga myndigheternas avgörande om den sista posten skall dras av:

| a) | Kapitalbas såsom denna definierats i direktiv 2006/.../EG med undantag endast för punkterna l–p i artikel 57 i det direktivet för sådana institut som är skyldiga att dra av post d i denna punkt från summan av posterna a, b och c. |
| --- | --- |

a)

Kapitalbas såsom denna definierats i direktiv 2006/.../EG med undantag endast för punkterna l–p i artikel 57 i det direktivet för sådana institut som är skyldiga att dra av post d i denna punkt från summan av posterna a, b och c.

| b) | Nettovinsten i institutets handelslager efter varje förutsägbar avgift eller utdelning minskad med nettoförlusten på institutets övriga verksamhet under förutsättning att inget av dessa belopp redan har inkluderats i post a i denna punkt såsom en av posterna i leden b eller k i artikel 57 i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

b)

Nettovinsten i institutets handelslager efter varje förutsägbar avgift eller utdelning minskad med nettoförlusten på institutets övriga verksamhet under förutsättning att inget av dessa belopp redan har inkluderats i post a i denna punkt såsom en av posterna i leden b eller k i artikel 57 i direktiv 2006/.../EG.

| c) | Förlagslån och/eller sådana poster som avses i punkt 5 i denna artikel under de förutsättningar som anges i punkterna 3 och 4 i denna artikel och artikel 14. |
| --- | --- |

c)

Förlagslån och/eller sådana poster som avses i punkt 5 i denna artikel under de förutsättningar som anges i punkterna 3 och 4 i denna artikel och artikel 14.

| d) | Icke-likvida tillgångar enligt specifikationen i artikel 15. |
| --- | --- |

d)

Icke-likvida tillgångar enligt specifikationen i artikel 15.

3.   De förlagslån som avses i led c i punkt 2 andra stycket skall ha en ursprunglig löptid på minst två år. De skall vara till fullo inbetalade och låneavtalet får inte innehålla någon bestämmelse om att lånet under några andra omständigheter än institutets upplösning kan återbetalas före den överenskomna återbetalningsdagen annat än om de behöriga myndigheterna godkänner återbetalningen. Varken huvudfordran eller räntan på sådana förlagslån får återbetalas om återbetalningen skulle medföra att ifrågavarande instituts kapitalbas därefter skulle uppgå till mindre än 100 % av det institutets sammanlagda kapitalkrav.

Dessutom skall institutet underrätta de behöriga myndigheterna om alla återbetalningar av sådana förlagslån så snart dess kapitalbas sjunker under 120 % av den ursprungliga kapitalbasen.

4.   De förlagslån som avses i led c i punkt 2 andra stycket får inte överstiga 150 % av den ursprungliga kapitalbas som återstår för att täcka de krav som beräknas i enlighet med artiklarna 21 och 28–32 och bilagorna I –VI och får uppgå till detta högsta belopp endast under särskilda omständigheter som kan godtas av de behöriga myndigheterna.

5.   De behöriga myndigheterna får medge att institut ersätter de förlagslån som avses i punkt c i punkt 2 andra stycket med artikel 57 d–h i direktiv 2006/.../EG.

Artikel 14

1.   De behöriga myndigheterna får tillåta att värdepappersföretag överskrider det tak för förlagslån som anges i artikel 13.4 om de efter prövning finner detta godtagbart från stabilitetssynpunkt och under förutsättning att summan av sådana förlagslån och de poster som avses i artikel 13.5 inte överstiger 200 % av den ursprungliga kapitalbas som återstår till täckande av de krav som beräknas i enlighet med artiklarna 21 och 28–32 och bilagorna I och III–IV eller 250 % av det beloppet, om värdepappersföretagen vid beräkning av kapitalbasen drar av post d i artikel 13.2.

2.   De behöriga myndigheterna får tillåta att det tak för förlagslån som anges i artikel 13.4 överskrids av ett kreditinstitut om de efter prövning finner detta godtagbart och under förutsättning att summan av sådana förlagslån och artikel 57 d–h i direktiv 2006/.../EG inte överstiger 250 % av den ursprungliga kapitalbas som återstår till täckande av de krav som beräknas i enlighet med artiklarna 28–32 och bilagorna I och III–IV till detta direktiv.

Artikel 15

Icke-likvida tillgångar som avses i punkt d i artikel 13.2 andra stycket skall omfatta följande:

| a) | Materiella anläggningstillgångar, utom i den utsträckning som mark och byggnader får användas vid avräkning mot de lån för vilka de är säkerhet. |
| --- | --- |

a)

Materiella anläggningstillgångar, utom i den utsträckning som mark och byggnader får användas vid avräkning mot de lån för vilka de är säkerhet.

| b) | Innehav inklusive förlagslån i kredit- eller finansiella institut som får räknas in i kapitalbasen för dessa institut om de inte har dragits av under punkterna l–p enligt artikel 57 i direktiv 2006/.../EG eller under artikel 16 d i detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

Innehav inklusive förlagslån i kredit- eller finansiella institut som får räknas in i kapitalbasen för dessa institut om de inte har dragits av under punkterna l–p enligt artikel 57 i direktiv 2006/.../EG eller under artikel 16 d i detta direktiv.

| c) | Innehav och andra investeringar, i andra företag än kreditinstitut och finansiella institut, som inte är lätta att avyttra. |
| --- | --- |

c)

Innehav och andra investeringar, i andra företag än kreditinstitut och finansiella institut, som inte är lätta att avyttra.

| d) | Underskott i dotterföretag. |
| --- | --- |

d)

Underskott i dotterföretag.

| e) | Insättningar, med undantag för sådana som är tillgängliga för återbetalning inom 90 dagar och för betalningar i samband med terminer och optioner för vilka krävs marginalsäkerhet. |
| --- | --- |

e)

Insättningar, med undantag för sådana som är tillgängliga för återbetalning inom 90 dagar och för betalningar i samband med terminer och optioner för vilka krävs marginalsäkerhet.

| f) | Lånefordringar och andra fordringar utom sådana som skall betalas inom 90 dagar. |
| --- | --- |

f)

Lånefordringar och andra fordringar utom sådana som skall betalas inom 90 dagar.

| g) | Varulager utom om de redan är underkastade kapitalkrav som är minst lika stränga som dem som anges i artiklarna 18 och 20. |
| --- | --- |

g)

Varulager utom om de redan är underkastade kapitalkrav som är minst lika stränga som dem som anges i artiklarna 18 och 20.

Vid tillämpning av punkt b får de behöriga myndigheterna efterge tillämpningen av denna artikel om aktier i kredit- eller finansiella institut innehas tillfälligt i syfte att ge ekonomiskt stöd avsett för rekonstruktion och räddning av det institutet. De får också efterge den i fråga om sådana aktier som ingår i ett värdepappersföretags handelslager.

Artikel 16

Värdepappersföretag som ingår i en företagsgrupp skall om sådant avstående som anges i artikel 22 har beviljats beräkna sin kapitalbas i enlighet med artiklarna 13–15 med följande ändringar:

| a) | De icke-likvida tillgångar som avses i artikel 13.2 d skall dras av. |
| --- | --- |

a)

De icke-likvida tillgångar som avses i artikel 13.2 d skall dras av.

| b) | Det undantag som avses i punkt a i artikel 13.2 omfattar inte de beståndsdelar i artikel 57 l–p i direktiv 2006/.../EG som ett värdepappersföretag har gentemot de företag som omfattas av en sådan företagsgrupp som har definierats i artikel 2.1 i det här direktivet. |
| --- | --- |

b)

Det undantag som avses i punkt a i artikel 13.2 omfattar inte de beståndsdelar i artikel 57 l–p i direktiv 2006/.../EG som ett värdepappersföretag har gentemot de företag som omfattas av en sådan företagsgrupp som har definierats i artikel 2.1 i det här direktivet.

| c) | De begränsningar som avses i artikel 66.1 a–b i direktiv 2006/.../EG beräknas med avseende på den ursprungliga kapitalbasen med de i punkterna l–p i artikel 57 i det direktivet ingående innehav som avses i punkt b i denna artikel och som ingår i de företagens ursprungliga kapitalbas. |
| --- | --- |

c)

De begränsningar som avses i artikel 66.1 a–b i direktiv 2006/.../EG beräknas med avseende på den ursprungliga kapitalbasen med de i punkterna l–p i artikel 57 i det direktivet ingående innehav som avses i punkt b i denna artikel och som ingår i de företagens ursprungliga kapitalbas.

| d) | De i punkterna l–p i artikel 57 i direktiv 2006/.../EG ingående innehav som avses i punkt c i denna artikel dras från den ursprungliga kapitalbasen i stället för från summan av alla poster enligt artikel 66.2 i det direktivet i synnerhet vid tillämpning av artiklarna 13.4, 13.5 och 14 i detta direktiv. |
| --- | --- |

d)

De i punkterna l–p i artikel 57 i direktiv 2006/.../EG ingående innehav som avses i punkt c i denna artikel dras från den ursprungliga kapitalbasen i stället för från summan av alla poster enligt artikel 66.2 i det direktivet i synnerhet vid tillämpning av artiklarna 13.4, 13.5 och 14 i detta direktiv.

Artikel 17

1.   Om ett institut beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt bilaga II till detta direktiv i enlighet med artiklarna 84–89 i direktiv 2006/.../EG, skall följande gälla för den beräkning som avses i punkt 4 i del 1 av bilaga VII i direktiv 2006/.../EG:

| a) | Värderegleringar som görs med hänsyn till motpartens kreditvärdighet får räknas in i summan av värderegleringar och reserveringar för de exponeringar som anges i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

Värderegleringar som görs med hänsyn till motpartens kreditvärdighet får räknas in i summan av värderegleringar och reserveringar för de exponeringar som anges i bilaga II.

| b) | Med förbehåll för de behöriga myndigheternas godkännande, och om det har tagits tillräcklig hänsyn till kreditrisken hos motparten i värderingen av en position i handelslagret, skall det förväntade förlustbeloppet i motpartens riskexponering vara lika med noll. |
| --- | --- |

b)

Med förbehåll för de behöriga myndigheternas godkännande, och om det har tagits tillräcklig hänsyn till kreditrisken hos motparten i värderingen av en position i handelslagret, skall det förväntade förlustbeloppet i motpartens riskexponering vara lika med noll.

Vid tillämpning av led a får sådana värderegleringar för sådana institut inte räknas in i kapitalbasen annat än i enlighet med bestämmelserna i denna punkt.

2.   Vid tillämpning av denna artikel gäller artikel 153 och 154 i direktiv 2006/.../EG.

KAPITEL V

Avsnitt 1

Avsättningar för risker

Artikel 18

1.   Instituten skall ha en kapitalbas som alltid uppgår till eller överstiger summan av följande:

| a) | För verksamhet som hänför sig till handelslagret, de kapitalkrav som beräknas i enlighet med de metoder och alternativ som anges i artikel 28–32 och bilagorna I, II och VI och tillämpliga delar av bilaga V. |
| --- | --- |

a)

För verksamhet som hänför sig till handelslagret, de kapitalkrav som beräknas i enlighet med de metoder och alternativ som anges i artikel 28–32 och bilagorna I, II och VI och tillämpliga delar av bilaga V.

| b) | För all verksamhet, de kapitalkrav som beräknas i enlighet med de metoder och alternativ som anges i bilagorna III och IV och tillämpliga delar av bilaga V. |
| --- | --- |

b)

För all verksamhet, de kapitalkrav som beräknas i enlighet med de metoder och alternativ som anges i bilagorna III och IV och tillämpliga delar av bilaga V.

2.   Med avvikelse från punkt 1 får de behöriga myndigheterna medge att institut beräknar kapitalkraven för sådan verksamhet som hänför sig till handelslagret i enlighet med artikel 75 a i direktiv 2006/.../EG och punkterna 6, 7 och 9 i bilaga II till det här direktivet om volymen för handelslagerverksamheten uppfyller följande:

| a) | Omsättningen av verksamhet som hänför sig till handelslagret för sådana institut överstiger normalt inte 5 procent av den sammanlagda omsättningen. |
| --- | --- |

a)

Omsättningen av verksamhet som hänför sig till handelslagret för sådana institut överstiger normalt inte 5 procent av den sammanlagda omsättningen.

| b) | Det sammanlagda innehav som förtecknats i handelslagret överstiger normalt inte 15 000 000 euro. |
| --- | --- |

b)

Det sammanlagda innehav som förtecknats i handelslagret överstiger normalt inte 15 000 000 euro.

| c) | Omsättningen av verksamhet som hänför sig till handelslagret för sådana institut överstiger aldrig 6 procent av den sammanlagda omsättningen och det sammanlagda innehavet som förtecknats i handelslagret överstiger aldrig 20 000 000 euro. |
| --- | --- |

c)

Omsättningen av verksamhet som hänför sig till handelslagret för sådana institut överstiger aldrig 6 procent av den sammanlagda omsättningen och det sammanlagda innehavet som förtecknats i handelslagret överstiger aldrig 20 000 000 euro.

3.   För att beräkna andelen av verksamhet som hänför sig till handelslagret i förhållande till hela verksamheten enligt punkt 2 a och 2 c får de behöriga myndigheterna beakta antingen verksamhetens sammanlagda omfattning inom och utanför balansräkningen, resultaträkningen eller kapitalbasen i berörda institut eller en kombination av dessa mått. När storleken av verksamheten inom och utom balansräkningen bedöms, värderas skuldinstrument till sitt marknadspris eller till värdet av huvudfordran, aktier till sitt marknadspris och derivatinstrument till nominella värdet eller marknadsvärdet för underliggande instrument. Långa positioner och korta positioner adderas oavsett om värdena är positiva eller negativa.

4.   Om ett institut skulle överskrida någon eller båda av de gränser som gäller enligt punkt 2 a–b mera än under en kort tid eller någon eller båda av de gränser som gäller enligt punkt 2 c skall det krävas att det i fråga om verksamhet som hänför sig till handelslagret uppfyller de krav som åläggs det enligt punkt 1 a och att institutet underrättar den behöriga myndigheten därom.

Artikel 19

1.   Vid tillämpning av punkt 14 i bilaga I kan de nationella myndigheterna efter eget gottfinnande ge 0 % viktning till räntebärande värdepapper som utfärdats av organ som finns upptagna i förteckningen i tabell 1 i bilaga I där dessa räntebärande värdepapper är uttryckta och refinansierade i nationell valuta.

2.   Med avvikelse från punkterna 13 och 14 i bilaga I får medlemsstaterna fastställa ett krav avseende specifik risk för sådana obligationer som avses i punkterna 68–70 i del 1 i bilaga VI i direktiv 2006/.../EG som skall motsvara kravet avseende specifik risk för en kvalificerad post med samma återstående löptid som sådana obligationer, minskat i enlighet med de procentsatser som anges i punkt 71 i del 1 i bilaga VI i det direktivet.

3.   Om en behörig myndighet i enlighet med punkt 52 i bilaga I godkänner ett företag för kollektiva investeringar (fondföretag) i tredje land kan en behörig myndighet i en annan medlemsstat använda detta godkännande utan att behöva göra en egen bedömning.

Artikel 20

1.   Om inte annat följer av punkterna 2–4 i denna artikel och artikel 34 i detta direktiv skall kraven i artikel 75 i direktiv 2006/.../EG gälla för värdepappersföretag.

2.   Med avvikelse från punkt 1 får de behöriga myndigheterna tillåta värdepappersföretag som inte är auktoriserade att tillhandahålla de investeringstjänster som anges i punkterna 3 och 6 i del A i bilaga I i direktiv 2004/39/EG, att ha en kapitalbas som alltid skall uppgå till eller överstiga summan av följande poster:

| a) | Summan av kapitalkraven i artikel 75 a–c i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

a)

Summan av kapitalkraven i artikel 75 a–c i direktiv 2006/.../EG.

| b) | Det belopp som anges i artikel 21 i detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

Det belopp som anges i artikel 21 i detta direktiv.

3.   Med avvikelse från punkt 1 får de behöriga myndigheterna tillåta värdepappersföretag som innehar ett startkapital i enlighet med artikel 9 att ha en kapitalbas som alltid uppgår till eller överstiger summan av de kapitalkrav som beräknas i enlighet med kraven i artikel 75 a–c i 2006/.../EG och det belopp som anges i artikel 21 i detta direktiv, om värdepappersföretagen faller inom följande kategorier:

| a) | Värdepappersföretag som handlar för egen räkning endast i syfte att utföra en order för kunds räkning eller att få tillträde till system för clearing och avveckling eller en erkänd börs när de uppträder som agent eller utför en kundorder. |
| --- | --- |

a)

Värdepappersföretag som handlar för egen räkning endast i syfte att utföra en order för kunds räkning eller att få tillträde till system för clearing och avveckling eller en erkänd börs när de uppträder som agent eller utför en kundorder.

| b) | Värdepappersföretag






  i) | som inte innehar klienters pengar eller värdepapper, |
| --- | --- | --- |

b)

Värdepappersföretag

i)

som inte innehar klienters pengar eller värdepapper,

| ii) | som enbart handlar för egen räkning, |
| --- | --- |

ii)

som enbart handlar för egen räkning,

| iii) | som inte har några externa kunder, och |
| --- | --- |

iii)

som inte har några externa kunder, och

| iv) | för vilkas transaktioner ansvaret för genomförandet och avräkningen ligger hos ett clearinginstitut och garanteras av samma clearinginstitut. |
| --- | --- |

iv)

för vilkas transaktioner ansvaret för genomförandet och avräkningen ligger hos ett clearinginstitut och garanteras av samma clearinginstitut.

4.   Värdepappersföretag som avses i punkterna 2 och 3 omfattas av alla andra bestämmelser som rör operativa risker enligt bilaga V i direktiv 2006/.../EG.

5.   Artikel 21 skall endast tillämpas på sådana värdepappersföretag som omfattas av punkterna 2 eller 3 eller artikel 46 och på det sätt som anges där.

Artikel 21

Det skall krävas att värdepappersföretag har en kapitalbas som motsvarar en fjärdedel av de fasta omkostnaderna under föregående år.

De behöriga myndigheterna får justera detta krav för den händelse det har inträffat en väsentlig förändring i verksamheten hos ett företag sedan det föregående året.

Om ett företag inte har avslutat ett års verksamhet, räknat från den dag då verksamheten inleddes, är kapitalkravet en fjärdedel av de fasta omkostnader som anges i verksamhetsplanen såvida inte de behöriga myndigheterna kräver att planen justeras.

Avsnitt 2

Gruppbaserad tillämpning av kapitalkrav

Artikel 22

1.   De behöriga myndigheter som har ålagts eller fått befogenhet att utöva gruppbaserad tillsyn av sådana företagsgrupper som omfattas av artikel 2 kan från fall till fall besluta att frångå gruppbaserad tillämpning av kapitalkraven under förutsättning att

| a) | varje värdepappersföretag inom EU i en sådan grupp använder den beräkning av kapitalbas som anges i artikel 16, |
| --- | --- |

a)

varje värdepappersföretag inom EU i en sådan grupp använder den beräkning av kapitalbas som anges i artikel 16,

| b) | alla värdepappersföretag i en sådan grupp faller in under kategorierna i artikel 20.2 och 20.3, |
| --- | --- |

b)

alla värdepappersföretag i en sådan grupp faller in under kategorierna i artikel 20.2 och 20.3,

| c) | vart och ett av värdepappersföretagen inom EU i en sådan grupp uppfyller kraven i artiklarna 18 och 20 och samtidigt ifrån sin kapitalbas drar alla ansvarsförbindelser till förmån för värdepappersföretag, finansiella institut, kapitalförvaltningsbolag och företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster som annars skulle omfattas, och |
| --- | --- |

c)

vart och ett av värdepappersföretagen inom EU i en sådan grupp uppfyller kraven i artiklarna 18 och 20 och samtidigt ifrån sin kapitalbas drar alla ansvarsförbindelser till förmån för värdepappersföretag, finansiella institut, kapitalförvaltningsbolag och företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster som annars skulle omfattas, och

| d) | varje finansiellt moderholdingföretag som är moderföretag för något värdepappersföretag i en sådan grupp har minst lika mycket kapital, här definierat som summan av artikel 57 a–h i direktiv 2006/.../EG, som summan av det fulla bokförda värdet av innehav, efterställda fordringar och instrument som avses i artikel 57 i det direktivet i värdepappersföretag, finansiella institut, kapitalförvaltningsbolag samt företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster som annars skulle omfattas, och det totala beloppet av ansvarsförbindelser till förmån för värdepappersföretag, finansiella institut, kapitalförvaltningsbolag samt företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster som annars skulle omfattas. |
| --- | --- |

d)

varje finansiellt moderholdingföretag som är moderföretag för något värdepappersföretag i en sådan grupp har minst lika mycket kapital, här definierat som summan av artikel 57 a–h i direktiv 2006/.../EG, som summan av det fulla bokförda värdet av innehav, efterställda fordringar och instrument som avses i artikel 57 i det direktivet i värdepappersföretag, finansiella institut, kapitalförvaltningsbolag samt företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster som annars skulle omfattas, och det totala beloppet av ansvarsförbindelser till förmån för värdepappersföretag, finansiella institut, kapitalförvaltningsbolag samt företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster som annars skulle omfattas.

Om kriterierna i det första stycket är uppfyllda skall varje värdepappersföretag inom EU ha system för att övervaka och kontrollera kapitalkällorna för alla finansiella holdingföretag, värdepappersföretag, finansiella institut, kapitalförvaltningsbolag samt företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster inom företagsgruppen.

2.   Med avvikelse från punkt 1 får de behöriga myndigheterna tillåta finansiella moderholdingföretag som i en medlemsstat är moderföretag för ett värdepappersföretag i en sådan grupp att använda ett värde som är lägre än det som beräknas i enlighet med punkt 1 d, men inte lägre än summan av de krav som i enlighet med artiklarna 18 och 20 åläggs vart och ett värdepappersföretag, finansiellt institut, kapitalförvaltningsbolag och företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster som annars skulle omfattas, och det totala beloppet av ansvarsförbindelser till förmån för värdepappersföretag, finansiella institut, kapitalförvaltningsbolag samt företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster som annars skulle omfattas. Vid tillämpningen av denna punkt är värdepappersföretag i tredje land, finansiella institut, kapitalförvaltningsbolag och företag som tillhandahåller verksamhetsanknutna tjänster underställda ett krav på nominella kapitalbaser.

Artikel 23

De behöriga myndigheterna skall kräva att värdepappersföretag i en företagsgrupp som har beviljats ett sådant undantag som bestämts i artikel 22 skall underrätta dem om sådana risker som skulle kunna undergräva deras ekonomiska ställning, inbegripet sådana som sammanhänger med sammansättningen av och källorna till deras kapital och finansiering. Om de behöriga myndigheterna då finner att tillgångarna inte är skyddade på lämpligt sätt, skall de kräva att värdepappersföretagen vidtar åtgärder inbegripande om så är nödvändigt begränsning av kapitalöverföringar till andra enheter inom gruppen.

Om de behöriga myndigheterna efterger den skyldighet att utöva gruppbaserad tillsyn som bestäms i artikel 22, skall de vidta andra lämpliga åtgärder för att övervaka riskerna, särskilt stora exponeringar för gruppen som helhet, inklusive företag som inte är belägna i en medlemsstat.

Om de behöriga myndigheterna beslutar att frångå gruppbaserad tillämpning av kapitalkrav enligt artikel 22 skall kraven i artikel 123 och i kapitel 5 i avdelning V i direktiv 2006/.../EG gälla på individuell basis och kraven i artikel 124 i det direktivet gälla övervakningen av värdepappersföretag på individuell basis.

Artikel 24

1.   Med avvikelse från artikel 2.2 får de behöriga myndigheterna undanta värdepappersföretag från de gruppbaserade kapitalkrav som anges i den artikeln, under förutsättning att alla värdepappersföretag i gruppen omfattas av artikel 20.2 och gruppen inte omfattar kreditinstitut.

2.   Om kraven i punkt 1 är uppfyllda skall ett modervärdepappersföretag i en medlemsstat ha en gruppbaserad kapitalbas som alltid är större än eller lika med det högre av de följande beloppen, beräknade på grundval av modervärdepappersföretagets sammanställda finansiella ställning och i enlighet med avsnitt 3 i detta kapitel:

| a) | Summan av de kapitalkrav som finns i artikel 75 a–c i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

a)

Summan av de kapitalkrav som finns i artikel 75 a–c i direktiv 2006/.../EG.

| b) | Beloppet som föreskrivs i artikel 21 i detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

Beloppet som föreskrivs i artikel 21 i detta direktiv.

3.   Om kraven i punkt 1 är uppfyllda skall ett värdepappersföretag som kontrolleras av ett finansiellt holdingföretag ha en gruppbaserad kapitalbas som alltid är större än eller lika med det högre av följande båda belopp, beräknade på grundval av det finansiella holdingföretagets konsoliderade finansiella ställning och i enlighet med avsnitt 3 i detta kapitel:

| a) | Summan av de kapitalkrav som finns i artikel 75 a–c i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

a)

Summan av de kapitalkrav som finns i artikel 75 a–c i direktiv 2006/.../EG.

| b) | Det belopp som föreskrivs i artikel 21 i detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

Det belopp som föreskrivs i artikel 21 i detta direktiv.

Artikel 25

Med avvikelse från artikel 2.2 får de behöriga myndigheterna undanta värdepappersföretag från de gruppbaserade kapitalkrav som anges i den artikeln, under förutsättning att alla värdepappersföretag i gruppen är sådana värdepappersföretag som avses i artikel 20.2 och 20.3 och gruppen inte omfattar kreditinstitut.

Om kraven i första stycket är uppfyllda skall ett modervärdepappersföretag i en medlemsstat ha en gruppbaserad kapitalbas som alltid är större än eller lika med summan av kraven i artikel 75 a–c i direktiv 2006/.../EG och det belopp som anges i artikel 21 i det här direktivet beräknade på grundval av modervärdepappersföretagets konsoliderade finansiella ställning och i enlighet med avsnitt 3 i detta kapitel.

Om kraven i första stycket är uppfyllda skall ett modervärdepappersföretag som kontrolleras av ett finansiellt holdingföretag ha en gruppbaserad kapitalbas som alltid är större än eller lika med summan av kraven i artikel 75 a–c i direktiv 2006/.../EG och det belopp som anges i artikel 21 i det här direktivet, beräknade på grundval av det finansiella holdingföretagets konsoliderade finansiella ställning och i enlighet med avsnitt 3 i detta kapitel.

Avsnitt 3

Beräkning av sammanställd kapitalbas

Artikel 26

1.   Om den möjlighet till avstående som anges i artikel 22 inte tas i anspråk, får de behöriga myndigheterna vid beräkning av de kapitalkrav som anges i bilaga I och V och de exponeringar gentemot kunder som anges i artiklarna 28–32 och i bilaga VI på gruppnivå, medge att innehav i handelslagret för ett institut avräknas mot innehav i handelslagret för ett annat institut i enlighet med de regler som anges i artiklarna 28–32 i bilagorna I, V och VI.

Dessutom får de behöriga myndigheterna medge att valutapositioner i ett institut avräknas mot valutapositioner i ett annat institut i enlighet med de bestämmelser som anges i bilaga III och/eller bilaga V. De får också tillåta att råvarupositioner i ett institut avräknas mot råvarupositioner i ett annat institut i enlighet med bestämmelserna i bilaga IV och/eller bilaga V.

2.   De behöriga myndigheterna får medge avräkning i handelslagret och valuta- respektive råvarupositionerna i företag belägna i tredje land under förutsättning att följande villkor samtidigt är uppfyllda:

| a) | Företagen har auktoriserats i ett tredje land och uppfyller antingen den definition av kreditinstitut som anges i artikel 4.1 i direktiv 2006/.../EG, eller är erkända värdepappersföretag i tredje land. |
| --- | --- |

a)

Företagen har auktoriserats i ett tredje land och uppfyller antingen den definition av kreditinstitut som anges i artikel 4.1 i direktiv 2006/.../EG, eller är erkända värdepappersföretag i tredje land.

| b) | Företagen uppfyller på individuell basis kapitaltäckningskrav som motsvarar dem som har fastställts i detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

Företagen uppfyller på individuell basis kapitaltäckningskrav som motsvarar dem som har fastställts i detta direktiv.

| c) | I de berörda tredjeländerna saknas föreskrifter som väsentligen påverkar kapitalöverföringen inom företagsgruppen. |
| --- | --- |

c)

I de berörda tredjeländerna saknas föreskrifter som väsentligen påverkar kapitalöverföringen inom företagsgruppen.

3.   De behöriga myndigheterna får också medge sådan avräkning som anges i punkt 1 mellan institut inom en företagsgrupp som har auktorisation i ifrågavarande medlemsstat under förutsättning att

| a) | det finns en tillfredsställande kapitalfördelning inom företagsgruppen, och |
| --- | --- |

a)

det finns en tillfredsställande kapitalfördelning inom företagsgruppen, och

| b) | de ramar för institutens verksamhet som bestäms av regleringar, lag eller avtal är sådana att ömsesidigt ekonomiskt stöd inom gruppen garanteras. |
| --- | --- |

b)

de ramar för institutens verksamhet som bestäms av regleringar, lag eller avtal är sådana att ömsesidigt ekonomiskt stöd inom gruppen garanteras.

4.   Dessutom får de behöriga myndigheterna medge sådan avräkning som anges i punkt 1 mellan institut som uppfyller de villkor som har uppställts i punkt 3 och ett institut som ingår i samma företagsgrupp och har auktoriserats i en annan medlemsstat under förutsättning att institutet är skyldigt att på individuell basis uppfylla de kapitalkrav som har uppställts i artiklarna 18, 20 och 28.

Artikel 27

1.   Vid beräkning av sammanställd kapitalbas är artikel 65 i direktiv 2006/.../EG tillämplig.

2.   De behöriga myndigheter som har ansvar för att utöva gruppbaserad tillsyn får vid beräkningen av institutets sammanställda kapitalbas erkänna giltigheten av de särskilda definitioner av kapitalbas som kan vara tillämpliga enligt kapitel IV.

Avsnitt 4

Övervakning och kontroll av stora exponeringar

Artikel 28

1.   Instituten skall övervaka och kontrollera sina stora exponeringar i enlighet med artiklarna 106–118 i direktiv 2006/.../EG.

2.   Med avvikelse från punkt 1 skall de institut som beräknar kapitalkraven för den verksamhet som hänför sig till handelslagret i enlighet med bilagorna I och II och tillämpliga delar av bilaga V till detta direktiv övervaka och kontrollera sina stora exponeringar i enlighet med artiklarna 106–118 i direktiv 2006/.../EG med de förändringar som fastställs i artiklarna 29–32 till det här direktivet.

3.   Kommissionen skall före den 31 december 2007 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta avsnitt, åtföljd av lämpliga förslag.

Artikel 29

1.   De exponeringar i förhållande till enskilda kunder som uppkommer i handelslagret skall beräknas genom sammanräkning av posterna nedan:

| a) | Överskottet – om det är positivt – av ett instituts långa positioner över dess korta positioner i alla de finansiella instrument som har utgivits av ifrågavarande kund med nettopositionen i varje instrument beräknad enligt de metoder som fastställts i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Överskottet – om det är positivt – av ett instituts långa positioner över dess korta positioner i alla de finansiella instrument som har utgivits av ifrågavarande kund med nettopositionen i varje instrument beräknad enligt de metoder som fastställts i bilaga I.

| b) | Nettoexponeringen i fall av garantigivning vid emissioner av ränte- eller aktieinstrument. |
| --- | --- |

b)

Nettoexponeringen i fall av garantigivning vid emissioner av ränte- eller aktieinstrument.

| c) | Exponeringar till följd av sådana transaktioner, överenskommelser och avtal som avses i bilaga II med ifrågavarande kund varvid exponeringarna beräknas på det sätt som har fastställts i den bilagan, beträffande beräkning av exponeringsvärden. |
| --- | --- |

c)

Exponeringar till följd av sådana transaktioner, överenskommelser och avtal som avses i bilaga II med ifrågavarande kund varvid exponeringarna beräknas på det sätt som har fastställts i den bilagan, beträffande beräkning av exponeringsvärden.

Vid tillämpning av punkt b beräknas nettoexponeringen genom avdrag av de positioner som tecknats eller garanterats av tredje man genom uttryckligt avtal, minskat med de faktorer som anges i punkt 41 i bilaga I.

Såvitt avser punkt b skall de behöriga myndigheterna i avvaktan på närmare samordning kräva att instituten inrättar system för övervakning och kontroll av sina exponeringar på grund av emissionsgarantier för tiden mellan tidpunkten för ursprungligt åtagande och arbetsdag 1 i ljuset av arten av de risker som uppstår på ifrågavarande marknader.

Vid tillämpning av punkt c skall artiklarna 84–89 i direktiv 2006/.../EG undantas från hänvisningen i punkt 6 i bilaga II till detta direktiv.

2.   Exponeringarna som hänför sig till handelslagret mot grupper av förbundna kunder beräknas genom sammanläggning av exponeringarna mot enskilda kunder inom en grupp, beräknat enligt punkt 1.

Artikel 30

1.   De sammanlagda exponeringarna gentemot enskilda kunder eller grupper av förbundna kunder skall beräknas genom sammanläggning av de exponeringar som uppkommer i handelslagret och de exponeringar som uppkommer utanför handelslagret med beaktande av artiklarna 112–117 i direktiv 2006/.../EG.

För att beräkna exponeringar som uppstår utanför handelslagret skall instituten betrakta de exponeringar som härrör från tillgångar som har dragits från kapitalbasen till följd av led d i artikel 13.2 andra stycket som noll.

2.   Institutens sammanlagda exponeringar gentemot enskilda kunder och grupper av förbundna kunder beräknade enligt punkt 4 skall anmälas i enlighet med artikel 110 i direktiv 2006/.../EG.

Utom i fråga om repor, värdepapperslån eller råvarulån skall beräkningen vid rapportering av stora exponeringar mot enskilda kunder eller grupper av förbundna kunder inte omfatta erkännande av riskreducerande åtgärder.

3.   Summan av exponeringarna gentemot en enskild kund eller en grupp av förbundna kunder enligt punkt 1 skall begränsas i enlighet med artiklarna 111–117 i direktiv 2006/.../EG.

4.   Med avvikelse från punkt 3 får de behöriga myndigheterna medge att tillgångar som utgörs av krav på och andra exponeringar mot erkända värdepappersföretag i tredje land och erkända clearingorganisationer och börser som handlar med finansiella instrument underkastas samma behandling som gäller för exponeringar mot institut enligt artiklarna 113.3 i, 115.2 och 116 i direktiv 2006/.../EG.

Artikel 31

De behöriga myndigheterna får godkänna att de gränser som har fastställts i artiklarna 111–117 i direktiv 2006/.../EG överskrids om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Exponeringar utanför handelslagret gentemot kunden eller gruppen av kunder i fråga får inte överskrida de gränser som har fastställts i artiklarna 111–117 i 2006/.../EG och som beräknas med avseende på kapitalbasen såsom denna anges i det direktivet så att överskridandet till sin helhet härrör från handelslagret. |
| --- | --- |

a)

Exponeringar utanför handelslagret gentemot kunden eller gruppen av kunder i fråga får inte överskrida de gränser som har fastställts i artiklarna 111–117 i 2006/.../EG och som beräknas med avseende på kapitalbasen såsom denna anges i det direktivet så att överskridandet till sin helhet härrör från handelslagret.

| b) | Institutet uppfyller ett ytterligare kapitalkrav för den överskjutande delen i förhållande till begränsningar som fastställts i artikel 111.1–2 i direktiv 2006/.../EG, varvid detta ytterligare kapitalkrav beräknas i enlighet med bilaga VI i det direktivet. |
| --- | --- |

b)

Institutet uppfyller ett ytterligare kapitalkrav för den överskjutande delen i förhållande till begränsningar som fastställts i artikel 111.1–2 i direktiv 2006/.../EG, varvid detta ytterligare kapitalkrav beräknas i enlighet med bilaga VI i det direktivet.

| c) | Om tio eller färre dagar har förflutit efter det att överskridandet uppkom, skall de exponeringar som härrör från handelslagret för kunden eller gruppen av förbundna kunder i fråga inte överstiga 500 % av institutets kapitalbas. |
| --- | --- |

c)

Om tio eller färre dagar har förflutit efter det att överskridandet uppkom, skall de exponeringar som härrör från handelslagret för kunden eller gruppen av förbundna kunder i fråga inte överstiga 500 % av institutets kapitalbas.

| d) | Överskridande som har förelegat i mer än tio dagar får inte sammanlagt överstiga 600 % av institutets kapitalbas. |
| --- | --- |

d)

Överskridande som har förelegat i mer än tio dagar får inte sammanlagt överstiga 600 % av institutets kapitalbas.

| e) | Institutet skall till de behöriga myndigheterna var tredje månad anmäla alla fall där de gränser som fastställts i artikel 111.1–2 i direktiv 2006/.../EG har överskridits under de föregående tre månaderna. |
| --- | --- |

e)

Institutet skall till de behöriga myndigheterna var tredje månad anmäla alla fall där de gränser som fastställts i artikel 111.1–2 i direktiv 2006/.../EG har överskridits under de föregående tre månaderna.

I varje fall där gränserna har överskridits skall storleken av överskridandet och namnet på berörd kund anmälas.

Artikel 32

1.   De behöriga myndigheterna skall upprätta rutiner för att förhindra att instituten avsiktligt undviker de ytterligare kapitalkrav de annars skulle ådra sig för sådana exponeringar som överskrider de gränser som har fastställts i artikel 111.1–2 i direktiv 2006/.../EG så snart sådana exponeringar har förelegat i mer än tio dagar genom att tillfälligt överföra exponeringarna i fråga till ett annat bolag inom eller utom samma företagsgrupp och/eller genom att företa skentransaktioner för att stänga exponeringen under tiodagarsperioden och i stället skapa en ny exponering.

De behöriga myndigheterna skall underrätta rådet och kommissionen om dessa rutiner.

Instituten skall ha system som säkerställer att varje överföring som har den verkan som avses i första stycket omedelbart anmäls till de behöriga myndigheterna.

2.   De behöriga myndigheterna får medge institut som har tillstånd att använda den alternativa beräkning av kapitalbas som anges i artikel 13.2 att använda den beräkningen vid tillämpning av artikel 30.2–3 och artikel 31 under förutsättning att de berörda instituten åläggs att uppfylla alla de förpliktelser som anges i artiklarna 110–117 i direktiv 2006/.../EG i fråga om de exponeringar som uppkommer utanför handelslagret genom att använda kapitalbas med den definition som anges i det direktivet.

Avsnitt 5

Värdering av positioner för rapportering

Artikel 33

1.   Allt innehav som förtecknats i handelslagret skall underkastas försiktiga värderingsregler i enlighet med del B i bilaga VII. Enligt dessa regler skall det vara obligatoriskt för instituten att se till att värdet som anges för vart och ett av innehaven i handelslagret korrekt avspeglar det aktuella marknadsvärdet. Det förstnämnda värdet skall ha en skälig nivå av tillförlitlighet med hänsyn till innehavens dynamiska karaktär, till kraven på finansiell stabilitet och till kapitalkravens funktion och syfte i fråga om positioner i handelslagret.

2.   Positionerna i handelslagret skall omvärderas minst en gång om dagen.

3.   Om det inte finns omedelbar tillgång till marknadspriser får de behöriga myndigheterna efterge det krav som uppställts i punkterna 1 och 2 och kräva att instituten använder alternativa värderingsmetoder under förutsättning att sådana metoder är tillräckligt försiktiga och har godkänts av de behöriga myndigheterna.

Avsnitt 6

Riskhantering och kapitalutvärdering

Artikel 34

De behöriga myndigheterna skall kräva att alla värdepappersföretag inte endast uppfyller kraven i artikel 13 i direktiv 2004/39/EG utan även kraven i artiklarna 22 och 123 i direktiv 2006/.../EG om inte annat följer av bestämmelserna om tillämpningsnivå i artiklarna 68–73 i det direktivet.

Avsnitt 7

Rapporteringskrav

Artikel 35

1.   Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag och kreditinstitut till de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten tillhandahåller alla uppgifter som behövs för att bedöma hur de uppfyller de bestämmelser som har införts i enlighet med detta direktiv. Medlemsstaterna skall även se till att institutens interna styrmedel och förvaltnings- och redovisningsförfaranden möjliggör kontroll av att de vid varje tidpunkt uppfyller dessa bestämmelser.

2.   Värdepappersföretag skall rapportera till de behöriga myndigheterna på det sätt dessa myndigheter anger åtminstone månatligen i fråga om sådana företag som omfattas av artikel 9, åtminstone var tredje månad i fråga om företag som avses i artikel 5.1 och åtminstone var sjätte månad i fråga om företag som omfattas av artikel 5.3.

3.   Utan hinder av innehållet i punkt 2 skall krävas att värdepappersföretag som omfattas av artikel 5.1 och 9 inte behöver lämna uppgifter på sammanställd eller delsammanställd nivå mer än var sjätte månad.

4.   Kreditinstituten är skyldiga att lämna rapport på det sätt som anges av de behöriga myndigheterna så ofta som de är skyldiga att lämna rapport enligt direktiv 2006/.../EG.

5.   De behöriga myndigheterna skall förplikta instituten att omedelbart rapportera varje gång en motpart vid repor och omvända repor eller affärer som rör utlåning och lån av värdepapper och råvaror inte uppfyller sina förpliktelser.

KAPITEL VI

Avsnitt 1

Behöriga myndigheter

Artikel 36

1.   Medlemsstaterna skall utse de myndigheter som är behöriga att utföra de åligganden som har bestämts i detta direktiv. De skall underrätta kommissionen om detta och i förekommande fall om hur ansvaret fördelats.

2.   Dessa behöriga myndigheter skall vara offentliga myndigheter eller organ som offentligt har erkänts i nationell lagstiftning eller av offentliga myndigheter såsom en del av det fungerande tillsynssystemet i den berörda medlemsstaten.

3.   Dessa behöriga myndigheter skall erhålla alla befogenheter som behövs för att utföra sina uppgifter och särskilt för att kunna kontrollera sammansättningen av handelslagret.

Avsnitt 2

Tillsyn

Artikel 37

1.   Kapitel 4 i avdelning V i direktiv 2006/.../EG skall i tillämpliga delar gälla för tillsynen av värdepappersföretag enligt följande:

| a) | Hänvisningar till artikel 6 i direktiv 2006/.../EG skall betraktas som hänvisningar till artikel 5 i direktiv 2004/39/EG. |
| --- | --- |

a)

Hänvisningar till artikel 6 i direktiv 2006/.../EG skall betraktas som hänvisningar till artikel 5 i direktiv 2004/39/EG.

| b) | Hänvisningar till artikel 22 och 123 i direktiv 2006/.../EG skall betraktas som hänvisningar till artikel 34 i det här direktivet. |
| --- | --- |

b)

Hänvisningar till artikel 22 och 123 i direktiv 2006/.../EG skall betraktas som hänvisningar till artikel 34 i det här direktivet.

| c) | Hänvisningar till artiklarna 44–52 i direktiv 2006/.../EG skall betraktas som hänvisningar till artiklarna 54 och 58 i direktiv 2004/39/EG. |
| --- | --- |

c)

Hänvisningar till artiklarna 44–52 i direktiv 2006/.../EG skall betraktas som hänvisningar till artiklarna 54 och 58 i direktiv 2004/39/EG.

Om ett finansiellt moderholdingföretag i EU har både ett kreditinstitut och ett värdepappersföretag som dotterbolag, skall kapitel 4 i avdelning V i direktiv 2006/.../EG tillämpas för tillsyn av institut, som om hänvisningar till kreditinstitut vore hänvisningar till institut.

2.   Artikel 129.2 i direktiv 2006/.../EG skall även gälla godkännande av institutens egna modeller i enlighet med bilaga V i detta direktiv, när ansökan lämnas in av ett moderkreditinstitut inom EU och dess dotterföretag eller ett modervärdepappersföretag inom EU och dess dotterföretag, eller gemensamt av dotterföretagen till ett finansiellt moderholdingföretag.

Perioden för godkännande enligt första stycket skall vara sex månader.

Artikel 38

1.   De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna skall nära samarbeta vid utförande av de åligganden som har angivits i detta direktiv, särskilt när investeringstjänster tillhandahålls på grundval av friheten att tillhandahålla tjänster eller etableringsrätten.

De behöriga myndigheterna skall på begäran förse varandra med alla upplysningar som kan underlätta tillsynen av kapitaltäckningen i institut och särskilt kontrollen av att de regler som fastställts i detta direktiv efterlevs.

2.   Alla upplysningar som utväxlas mellan behöriga myndigheter enligt detta direktiv i fråga om värdepappersföretag skall vara underkastade tystnadsplikt enligt följande:

| a) | För värdepappersföretag sådan tystnadsplikt som åläggs i artiklarna 54 och 58 i direktiv 2004/39/EG. |
| --- | --- |

a)

För värdepappersföretag sådan tystnadsplikt som åläggs i artiklarna 54 och 58 i direktiv 2004/39/EG.

| b) | För kreditinstitut sådan tystnadsplikt som åläggs i artiklarna 44–52 i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

b)

För kreditinstitut sådan tystnadsplikt som åläggs i artiklarna 44–52 i direktiv 2006/.../EG.

KAPITEL VII

INFORMATION

Artikel 39

De krav som anges i kapitel 5 i avdelning V i direktiv 2006/.../EG skall gälla för värdepappersföretag.

KAPITEL VIII

Avsnitt 1

Artikel 40

Vid beräkning av minimikapitalkraven för motpartsrisk enligt detta direktiv och för beräkning av minimikapitalkraven för kreditrisk enligt direktiv 2006/.../EG, och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 6 i del 2 i bilaga III till det direktivet, skall exponeringar mot erkända värdepappersföretag i tredje land och exponeringar mot erkända clearingorganisationer eller börser behandlas som exponeringar mot institut.

Avsnitt 2

Verkställande befogenheter

Artikel 41

1.   Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 42.2 besluta i fråga om tekniska anpassningar på följande områden:

| a) | Förtydligande av definitionerna i artikel 3 för att säkerställa en likformig tillämpning av detta direktiv. |
| --- | --- |

a)

Förtydligande av definitionerna i artikel 3 för att säkerställa en likformig tillämpning av detta direktiv.

| b) | Förtydligande av definitionerna i artikel 3 för att ta hänsyn till utvecklingen på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

b)

Förtydligande av definitionerna i artikel 3 för att ta hänsyn till utvecklingen på finansmarknaderna.

| c) | Anpassning av de belopp för startkapital som föreskrivs i artiklarna 5–9 och det belopp som avses i artikel 18.2 för att ta hänsyn till utvecklingen på det ekonomiska och monetära området. |
| --- | --- |

c)

Anpassning av de belopp för startkapital som föreskrivs i artiklarna 5–9 och det belopp som avses i artikel 18.2 för att ta hänsyn till utvecklingen på det ekonomiska och monetära området.

| d) | Anpassning av de kategorier av värdepappersföretag som anges i artikel 20.2 och 20.3 för att ta hänsyn till utvecklingen på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

d)

Anpassning av de kategorier av värdepappersföretag som anges i artikel 20.2 och 20.3 för att ta hänsyn till utvecklingen på finansmarknaderna.

| e) | Förtydligande av kraven i artikel 21 för att säkerställa en likformig tillämpning av detta direktiv. |
| --- | --- |

e)

Förtydligande av kraven i artikel 21 för att säkerställa en likformig tillämpning av detta direktiv.

| f) | Sammanjämkning av terminologin och formuleringen av definitioner i enlighet med kommande akter om instituten och dithörande frågor. |
| --- | --- |

f)

Sammanjämkning av terminologin och formuleringen av definitioner i enlighet med kommande akter om instituten och dithörande frågor.

| g) | Anpassning av de tekniska bestämmelserna i bilaga I–VII till följd av utvecklingen på finansmarknaderna, riskberäkning, redovisningsnormer, med beaktande av gemenskapslagstiftningen eller konvergens i fråga om tillsynspraxis. |
| --- | --- |

g)

Anpassning av de tekniska bestämmelserna i bilaga I–VII till följd av utvecklingen på finansmarknaderna, riskberäkning, redovisningsnormer, med beaktande av gemenskapslagstiftningen eller konvergens i fråga om tillsynspraxis.

| h) | Tekniska anpassningar för att beakta resultatet av den översyn som avses i artikel 65.3 i direktiv 2004/39/EG. |
| --- | --- |

h)

Tekniska anpassningar för att beakta resultatet av den översyn som avses i artikel 65.3 i direktiv 2004/39/EG.

2.   De genomförandeåtgärder som antas får inte ändra de grundläggande bestämmelserna i detta direktiv.

Artikel 42

1.   Kommissionen skall biträdas av Europeiska bankkommittén som inrättades genom kommissionens beslut 2004/10/EG av den 5 november 2003 (12) (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall förfarandet i artikel 5 i beslut 1999/468/EG tillämpas med beaktande av bestämmelserna i artikel 7.3 och artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Utan att det påverkar redan antagna genomförandeåtgärder skall detta direktivs bestämmelser om antagande av tekniska bestämmelser, ändringar och beslut i enlighet med punkt 2 tills vidare inte längre tillämpas från och med två år efter det att direktivet antagits eller senast den 1 april 2008. På förslag från kommissionen får Europaparlamentet och rådet, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, besluta att de på nytt skall tillämpas och de skall i detta syfte göra en översyn av bestämmelserna före utgången av den period eller det datum som nämns i denna punkt, beroende på vad som infaller först.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Avsnitt 3

Övergångsbestämmelser

Artikel 43

Artikel 152.1–7 i direktiv 2006/.../EG skall i enlighet med artikel 2 och avsnitt 2 och 3 i kapitel V i det här direktivet gälla för värdepappersföretag som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt bilaga II i det här direktivet i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 84–89 i direktiv 2006/.../EG, eller som använder internmätningsmetoder enligt specifikationerna i artikel 105 i det direktivet för beräkning av kapitalkraven för operativ risk.

Artikel 44

Fram till och med den 31 december 2012 får medlemsstaterna tillämpa en procentsats på 15 % på affärsområdet ”handel och finansförvaltning” på värdepappersföretag, vilkas relevanta indikator för denna verksamhetsgren uppgår till minst 50 % av summan av de relevanta indikatorerna för samtliga deras verksamhetsgrenar i enlighet med artikel 20 i detta direktiv och punkterna 1–4 i del 2 av bilaga X i direktiv 2006/.../EG.

Artikel 45

1.   De behöriga myndigheterna får tillåta värdepappersföretag att överskrida gränserna för stora exponeringar enligt artikel 111 i direktiv 2006/.../EG. Värdepappersföretagen behöver inte inbegripa eventuella överskridanden i sina beräkningar av kapitalkrav som överskrider sådana gränser enligt artikel 75 b i det direktivet. Denna möjlighet till egen bedömning får utnyttjas fram till och med den 31 december 2010 eller det datum då eventuella ändringar till följd av hanteringen av stora exponeringar träder i kraft enligt artikel 119 i direktiv 2006/.../EG, beroende på vilken dag som infaller först. För att denna möjlighet till egen bedömning skall kunna utövas skall villkoren a–d uppfyllas.

| a) | Värdepappersföretaget tillhandahåller investeringstjänster eller investeringsverksamhet avseende de finansiella instrument som finns upptagna i punkterna 5–7 samt 9–10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG. |
| --- | --- |

a)

Värdepappersföretaget tillhandahåller investeringstjänster eller investeringsverksamhet avseende de finansiella instrument som finns upptagna i punkterna 5–7 samt 9–10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG.

| b) | Värdepappersföretaget tillhandahåller inte sådana investeringstjänster eller sådan investeringsverksamhet till privatkunder eller för privatkunders räkning. |
| --- | --- |

b)

Värdepappersföretaget tillhandahåller inte sådana investeringstjänster eller sådan investeringsverksamhet till privatkunder eller för privatkunders räkning.

| c) | Överskridanden av de gränser som avses i början av denna punkt uppstår i samband med exponeringar som följer av sådana avtal som är finansiella instrument som finns upptagna i led a och avser råvaror eller underliggande variabler, som avses i punkt 10, avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG (marknader för finansiella instrument), och är beräknade i enlighet med bilagorna III och IV i direktiv 2006/.../EG eller i samband med exponeringar som följer av avtal som avser leverans av råvaror eller utsläppsrätter. |
| --- | --- |

c)

Överskridanden av de gränser som avses i början av denna punkt uppstår i samband med exponeringar som följer av sådana avtal som är finansiella instrument som finns upptagna i led a och avser råvaror eller underliggande variabler, som avses i punkt 10, avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG (marknader för finansiella instrument), och är beräknade i enlighet med bilagorna III och IV i direktiv 2006/.../EG eller i samband med exponeringar som följer av avtal som avser leverans av råvaror eller utsläppsrätter.

| d) | Värdepappersföretaget har en dokumenterad strategi för hantering av och, särskilt, för kontroll och begränsning av risker som uppstår på grund av koncentration av exponeringar. Värdepappersföretaget skall utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna om denna strategi och om alla väsentliga ändringar av denna. Värdepappersföretaget skall vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en löpande översyn av låntagarnas kreditvärdighet, i enlighet med deras inverkan på koncentrationsrisken. Dessa åtgärder skall möjliggöra för värdepappersföretaget att reagera på lämpligt sätt och tillräckligt snabbt på alla eventuella försämringar av kreditvärdigheten. |
| --- | --- |

d)

Värdepappersföretaget har en dokumenterad strategi för hantering av och, särskilt, för kontroll och begränsning av risker som uppstår på grund av koncentration av exponeringar. Värdepappersföretaget skall utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna om denna strategi och om alla väsentliga ändringar av denna. Värdepappersföretaget skall vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en löpande översyn av låntagarnas kreditvärdighet, i enlighet med deras inverkan på koncentrationsrisken. Dessa åtgärder skall möjliggöra för värdepappersföretaget att reagera på lämpligt sätt och tillräckligt snabbt på alla eventuella försämringar av kreditvärdigheten.

2.   Om ett värdepappersföretag överskrider de interna gränser som fastställts i enlighet med den strategi som avses i punkt 1 d skall det utan dröjsmål underrätta den behöriga myndigheten om omfattningen och arten av överskridandet och om motpartens identitet.

Artikel 46

Med avvikelse från artikel 20.1 får behöriga myndigheter fram till den 31 december 2011 välja att i varje enskilt fall inte tillämpa kapitalkraven till följd av artikel 75 d i direktiv 2006/.../EG på värdepappersföretag för vilka artikel 20.2 och 20.3 inte gäller, vars totala positioner i handelslagret aldrig överstiger 50 000 000 euro och vars genomsnittliga antal relevanta anställda under räkenskapsåret inte överstiger 100.

Istället skall kapitalkraven för dessa värdepappersföretagskall åtminstone vara det lägsta beloppet av:

| a) | kapitalkraven till följd av artikel 75 d i direktiv 2006/.../EG och |
| --- | --- |

a)

kapitalkraven till följd av artikel 75 d i direktiv 2006/.../EG och

| b) | 12/88 av det som är högst av följande:






  i) | summan av kapitalkraven i artikel 75 a–c i direktiv 2006/.../EG och |
| --- | --- | --- |

b)

12/88 av det som är högst av följande:

i)

summan av kapitalkraven i artikel 75 a–c i direktiv 2006/.../EG och

| ii) | beloppet som fastställs i artikel 21 i detta direktiv, oaktat artikel 20.5. |
| --- | --- |

ii)

beloppet som fastställs i artikel 21 i detta direktiv, oaktat artikel 20.5.

Om punkt b tillämpas skall det ske en stegvis ökning minst en gång per år.

Tillämpningen av detta undantag får inte leda till att de totala kapitalkraven för ett värdepappersföretag minskar i jämförelse med kraven den 31 december 2006, såvida en sådan minskning inte kan motiveras av tillsynsskäl på grund av att värdepappersföretagets affärsverksamhet minskat.

Artikel 47

Fram till den 31 december 2009, eller ett tidigare datum som fastställs av de behöriga myndigheterna från fall till fall, får de institut som fått en specifik riskmodell godkänd före den 1 januari 2007 i enlighet med punkt 1 i bilaga V, för detta befintliga godkännande betrakta punkterna 4 och 8 i bilaga V i direktiv 93/6/EEG i den lydelse som dessa punkter hade före den 1 januari 2007.

Artikel 48

1.   Bestämmelserna om kapitalkrav i detta direktiv och direktiv 2006/.../EG skall inte tillämpas på värdepappersföretag vars huvudverksamhet uteslutande består i att erbjuda investeringstjänster eller investeringsverksamhet avseende de finansiella instrument som finns upptagna i punkterna 5–7 samt 9 och 10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG, och som den 31 december 2006 inte omfattas av direktiv 93/22/EEG (13). Detta undantag får utnyttjas fram till och med den 31 december 2010 eller det datum då eventuella ändringar enligt punkterna 2 och 3 träder i kraft, beroende på vilken dag som infaller först.

2.   Som en del av den översyn som krävs enligt artikel 65.3 i direktiv 2004/39/EG skall kommissionen lägga fram en rapport, som grundas på offentliga utfrågningar och tar hänsyn till diskussionerna med de behöriga myndigheterna, för Europaparlamentet och rådet om

| a) | en lämplig ordning för tillsyn av värdepappersföretag vars huvudverksamhet uteslutande består i att tillhandahålla investeringstjänster eller investeringsverksamhet i samband med råvaruderivat eller derivatkontrakt, som finns upptagna i punkterna 5–7 samt 9 och 10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG, |
| --- | --- |

a)

en lämplig ordning för tillsyn av värdepappersföretag vars huvudverksamhet uteslutande består i att tillhandahålla investeringstjänster eller investeringsverksamhet i samband med råvaruderivat eller derivatkontrakt, som finns upptagna i punkterna 5–7 samt 9 och 10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG,

| b) | huruvida det är önskvärt att ändra direktiv 2004/39/EG för att skapa ytterligare en kategori av värdepappersföretag vars huvudverksamhet uteslutande består i att erbjuda investeringstjänster eller investeringsverksamhet avseende de finansiella instrument som finns upptagna i punkterna 5–7 samt 9 och 10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG avseende energiförsörjning (inbegripet el, kol, gas och olja). |
| --- | --- |

b)

huruvida det är önskvärt att ändra direktiv 2004/39/EG för att skapa ytterligare en kategori av värdepappersföretag vars huvudverksamhet uteslutande består i att erbjuda investeringstjänster eller investeringsverksamhet avseende de finansiella instrument som finns upptagna i punkterna 5–7 samt 9 och 10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG avseende energiförsörjning (inbegripet el, kol, gas och olja).

3.   Kommissionen får på grundval av den rapport som avses i punkt 2 lägga fram förslag till ändringar av detta direktiv och av direktiv 2006/.../EG.

Avsnitt 4

Slutbestämmelser

Artikel 49

1.   Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2006 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna 2, 3, 11, 13, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 29, 30, 33, 34, 35, 37, 39, 40, 41, 43, 44 och 50 samt bilagorna I, II, III, V och VII. De skall utan dröjsmål till kommissionen överlämna texten till dessa bestämmelser samt en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2007.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De skall även innehålla en uppgift om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till de direktiv som upphävts genom detta direktiv skall anses som hänvisningar till detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 50

1.   Artikel 152.8–14 i direktiv 2006/.../EG skall i tillämpliga delar gälla i det här direktivet om inte annat följer av följande bestämmelser som skall gälla om valmöjligheten som avses i artikel 152.8 i direktiv 2006/.../EG utnyttjas:

| a) | Hänvisningar i punkt 7 i bilaga II till detta direktiv till direktiv 2006/.../EG skall ses som hänvisningar till direktiv 2000/12/EG i dess lydelse före den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

a)

Hänvisningar i punkt 7 i bilaga II till detta direktiv till direktiv 2006/.../EG skall ses som hänvisningar till direktiv 2000/12/EG i dess lydelse före den 1 januari 2007.

| b) | Punkt 4 i bilaga II till detta direktiv skall tillämpas i dess lydelse före den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 i bilaga II till detta direktiv skall tillämpas i dess lydelse före den 1 januari 2007.

2.   Artikel 157.3 i direktiv 2006/.../EG skall vid tillämpning av artiklarna 18 och 20 i detta direktiv gälla i tillämpliga delar.

Artikel 51

Senast den 1 januari 2011 skall kommissionen se över och utarbeta en rapport om tillämpningen av detta direktiv och översända sin rapport till Europaparlamentet och rådet tillsammans med lämpliga förslag till ändringar.

Artikel 52

Direktiv 93/6/EEG, i dess lydelse efter ändringar genom de direktiv som anges i del A i bilaga VIII, skall upphöra att gälla, dock utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller den tidsfrist för införlivande i nationell lagstiftning av de direktiv som anges i del B i bilaga VIII.

Hänvisningar till de upphävda direktiven skall anses som hänvisningar till det här direktivet och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IX.

Artikel 53

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 54

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 234, 22.9.2005, s. 8.

1

(2)  EUT C 52, 2.3.2005, s. 37.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 september 2005.

3

(4)  EGT L 141, 11.6.1993, s.1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/1/EG (EUT L 79, 24.3.2005, s. 9).

4

(5)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  EUT L ...

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 115.

8

(9)  EUT L 35, 11.2.2003, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

9

(10)  EGT L 9, 15.1.2003, s. 3.

10

(11)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EUT L 178, 17.7.2003, s. 16).

11

(12)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 36.

12

(13)  Rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster på värdepappersområdet (EGT L 141, 11.6.1993, s. 27). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/87/EG.

13

BILAGA I

BERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR POSITIONSRISK

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Nettning

| 1. | Överskottet av ett instituts långa (korta) positioner i förhållande till dess korta (långa) positioner i samma aktie, skuldinstrument och konvertibla värdepapper och identiska finansiella terminer, optioner, köpoptioner och täckta köpoptioner skall utgöra dess nettopositioner i vart och ett av de olika instrumenten. Vid beräkning av nettopositionen skall de behöriga myndigheterna medge att positioner i derivatinstrument behandlas som positioner i det underliggande (eller uppgivna) värdepapperet eller värdepapperen i enlighet med vad som fastställts i punkterna 4–7. Ett instituts innehav av egna skuldinstrument beaktas inte vid beräkning av den specifika risken i enlighet med punkt 14. |
| --- | --- |

1.

Överskottet av ett instituts långa (korta) positioner i förhållande till dess korta (långa) positioner i samma aktie, skuldinstrument och konvertibla värdepapper och identiska finansiella terminer, optioner, köpoptioner och täckta köpoptioner skall utgöra dess nettopositioner i vart och ett av de olika instrumenten. Vid beräkning av nettopositionen skall de behöriga myndigheterna medge att positioner i derivatinstrument behandlas som positioner i det underliggande (eller uppgivna) värdepapperet eller värdepapperen i enlighet med vad som fastställts i punkterna 4–7. Ett instituts innehav av egna skuldinstrument beaktas inte vid beräkning av den specifika risken i enlighet med punkt 14.

| 2. | Nettning skall inte tillåtas mellan en konvertibel och en motstående position i det underliggande instrumentet om inte de behöriga myndigheterna använder en sådan metod att sannolikheten för att en viss konvertibel växlas in beaktas eller ställer kapitalkrav som motsvarar den förlust som inväxlingen kan medföra. |
| --- | --- |

2.

Nettning skall inte tillåtas mellan en konvertibel och en motstående position i det underliggande instrumentet om inte de behöriga myndigheterna använder en sådan metod att sannolikheten för att en viss konvertibel växlas in beaktas eller ställer kapitalkrav som motsvarar den förlust som inväxlingen kan medföra.

| 3. | Alla nettopositioner, oavsett om de är positiva eller negativa, måste dagligen räknas om till institutets rapportvaluta till rådande dagskurs innan de sammanräknas. |
| --- | --- |

3.

Alla nettopositioner, oavsett om de är positiva eller negativa, måste dagligen räknas om till institutets rapportvaluta till rådande dagskurs innan de sammanräknas.

Särskilda instrument

| 4. | Ränteterminer, FRAs och andra terminsåtaganden att köpa eller sälja räntebärande instrument skall behandlas som kombinerade långa och korta positioner. Positioner i långa ränteterminer behandlas sålunda som en kombination av ett lån med förfallodag den dag terminen skall fullgöras och ett innehav av en tillgång med en förfallodag som motsvarar den som gäller för det instrument eller det innehav som svarar mot ifrågavarande termin. På motsvarande sätt behandlas ett åtagande i fråga om framtida räntesatser (såld FRA) som en lång position med förfallodag som motsvarar avvecklingsdagen plus kontraktets löptid och en kort position med en förfallodag som motsvarar avvecklingsdagen. Både lånet och innehavet av tillgången skall tas upp i den första kategorin som anges i tabell 1 i punkt 14 för att kapitalkravet skall kunna beräknas mot bakgrund av den specifika risken för ränteterminer och FRAs. Ett terminsåtagande att köpa ett räntebärande instrument behandlas som en kombination av ett lån med förfallodag på fullgörandedagen och en lång (spot) position i det räntebärande instrumentet som sådant. Lånet skall tas upp i den första kategorin som anges i tabell 1 i punkt 14 i fråga om specifika risker och det räntebärande instrumentet under den kolumn i tabellen som är tillämplig för det.
  De behöriga myndigheterna får medge att kapitalkravet för en termin som omsätts på börsen sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med terminen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den termin som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V. De behöriga myndigheterna kan också medge att kapitalkravet för OTC-derivatkontrakt av den typ som avses i denna punkt och som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med derivatkontraktet, och att det är minst likvärdigt med det kapitalkrav för ifrågavarande kontrakt som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V.
  Vid tillämpning av denna punkt avser lång position ett innehav för vilket ett institut har fastställt den räntesats det skall erhålla vid någon tidpunkt i framtiden och kort position ett innehav för vilket det har fastställt den räntesats det skall betala vid någon tidpunkt i framtiden. |
| --- | --- |

4.

Ränteterminer, FRAs och andra terminsåtaganden att köpa eller sälja räntebärande instrument skall behandlas som kombinerade långa och korta positioner. Positioner i långa ränteterminer behandlas sålunda som en kombination av ett lån med förfallodag den dag terminen skall fullgöras och ett innehav av en tillgång med en förfallodag som motsvarar den som gäller för det instrument eller det innehav som svarar mot ifrågavarande termin. På motsvarande sätt behandlas ett åtagande i fråga om framtida räntesatser (såld FRA) som en lång position med förfallodag som motsvarar avvecklingsdagen plus kontraktets löptid och en kort position med en förfallodag som motsvarar avvecklingsdagen. Både lånet och innehavet av tillgången skall tas upp i den första kategorin som anges i tabell 1 i punkt 14 för att kapitalkravet skall kunna beräknas mot bakgrund av den specifika risken för ränteterminer och FRAs. Ett terminsåtagande att köpa ett räntebärande instrument behandlas som en kombination av ett lån med förfallodag på fullgörandedagen och en lång (spot) position i det räntebärande instrumentet som sådant. Lånet skall tas upp i den första kategorin som anges i tabell 1 i punkt 14 i fråga om specifika risker och det räntebärande instrumentet under den kolumn i tabellen som är tillämplig för det.

De behöriga myndigheterna får medge att kapitalkravet för en termin som omsätts på börsen sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med terminen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den termin som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V. De behöriga myndigheterna kan också medge att kapitalkravet för OTC-derivatkontrakt av den typ som avses i denna punkt och som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med derivatkontraktet, och att det är minst likvärdigt med det kapitalkrav för ifrågavarande kontrakt som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V.

Vid tillämpning av denna punkt avser lång position ett innehav för vilket ett institut har fastställt den räntesats det skall erhålla vid någon tidpunkt i framtiden och kort position ett innehav för vilket det har fastställt den räntesats det skall betala vid någon tidpunkt i framtiden.

| 5. | Optioner på räntesatser, räntebärande instrument, aktier, aktieindex, finansiella terminer, swappar och utländska valutor behandlas som om de vore positioner som till värdet motsvarade värdet av det underliggande instrument till vilken optionen hänvisar multiplicerat med optionens delta på det sätt som anges i denna bilaga. Nyssnämnda position får nettas mot motstående positioner i samma slag av underliggande värdepapper eller derivatinstrument. Det delta som används skall vara det som gäller för berörd börs, det som beräknats av de behöriga myndigheterna eller där sådant inte finns att tillgå eller vid optioner i OTC-handel det som beräknats av institutet självt under förutsättning att de behöriga myndigheterna är övertygade om att den beräkningsmetod institutet använder är rimlig.
  De behöriga myndigheterna får emellertid även föreskriva att instituten skall beräkna sina delta med metoder som anges av de behöriga myndigheterna.
  Skyddsåtgärder skall vidtas mot övriga risker, förutom deltarisken, som sammanhänger med optioner. De behöriga myndigheterna får medge att kravet på säkerhet för en utfärdad, på börsen omsatt option sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver om de är helt övertygade att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V. De behöriga myndigheterna kan också medge att kapitalkravet för en OTC-option, som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingsorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen, och att den är minst likvärdig med det kapitalkrav för en OTC-option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V. Dessutom får de medge att kravet för en köpt option som omsätts på börsen eller en OTC-option är detsamma som det som gäller för det underliggande instrumentet dock med den begränsningen att därav härrörande krav inte överstiger optionens marknadsvärde. Kravet avseende en utfärdat OTC-option skall bestämmas i förhållande till det underliggande instrumentet. |
| --- | --- |

5.

Optioner på räntesatser, räntebärande instrument, aktier, aktieindex, finansiella terminer, swappar och utländska valutor behandlas som om de vore positioner som till värdet motsvarade värdet av det underliggande instrument till vilken optionen hänvisar multiplicerat med optionens delta på det sätt som anges i denna bilaga. Nyssnämnda position får nettas mot motstående positioner i samma slag av underliggande värdepapper eller derivatinstrument. Det delta som används skall vara det som gäller för berörd börs, det som beräknats av de behöriga myndigheterna eller där sådant inte finns att tillgå eller vid optioner i OTC-handel det som beräknats av institutet självt under förutsättning att de behöriga myndigheterna är övertygade om att den beräkningsmetod institutet använder är rimlig.

De behöriga myndigheterna får emellertid även föreskriva att instituten skall beräkna sina delta med metoder som anges av de behöriga myndigheterna.

Skyddsåtgärder skall vidtas mot övriga risker, förutom deltarisken, som sammanhänger med optioner. De behöriga myndigheterna får medge att kravet på säkerhet för en utfärdad, på börsen omsatt option sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver om de är helt övertygade att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V. De behöriga myndigheterna kan också medge att kapitalkravet för en OTC-option, som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingsorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen, och att den är minst likvärdig med det kapitalkrav för en OTC-option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V. Dessutom får de medge att kravet för en köpt option som omsätts på börsen eller en OTC-option är detsamma som det som gäller för det underliggande instrumentet dock med den begränsningen att därav härrörande krav inte överstiger optionens marknadsvärde. Kravet avseende en utfärdat OTC-option skall bestämmas i förhållande till det underliggande instrumentet.

| 6. | Köpoptioner som gäller skuldebrev och aktier skall behandlas på samma sätt som optioner enligt punkt 5. |
| --- | --- |

6.

Köpoptioner som gäller skuldebrev och aktier skall behandlas på samma sätt som optioner enligt punkt 5.

| 7. | Swappar behandlas vid beaktande av ränterisken på samma sätt som instrument i balansräkningen. En ränteswapp enligt vilken ett institut erhåller en rörlig ränta och betalar en fast ränta skall således behandlas som likvärdig med en lång position i ett instrument med rörlig ränta med en löptid som motsvarar tiden till nästa gång räntan fastställs och en kort position i ett instrument med fast räntesats med samma löptid som den som gäller för swappen. |
| --- | --- |

7.

Swappar behandlas vid beaktande av ränterisken på samma sätt som instrument i balansräkningen. En ränteswapp enligt vilken ett institut erhåller en rörlig ränta och betalar en fast ränta skall således behandlas som likvärdig med en lång position i ett instrument med rörlig ränta med en löptid som motsvarar tiden till nästa gång räntan fastställs och en kort position i ett instrument med fast räntesats med samma löptid som den som gäller för swappen.

A.   Behandling av säljaren av skydd

| 8. | Vid beräkning av kapitalkraven för marknadsrisk för den part som tar på sig kreditrisken (”säljaren av skydd”), skall, såvida inget annat uttryckligen anges, det nominella beloppet i kreditderivatkontraktet användas. Vid beräkningen av den specifika risken är det, utom för totalavkastningsswappar, kreditderivatkontraktets löptid som gäller i stället för skuldförbindelsens löptid. Positionerna bestäms enligt följande:






  i) | En totalavkastningsswapp medför en lång position när det gäller den allmänna marknadsrisken för referensförpliktelsen och en kort position när det gäller den allmänna marknadsrisken för en statsobligation, med en löptid som motsvarar tide. Den medför även en lång position när det gäller den specifika risken för referensförpliktelsen. |
| --- | --- | --- |

8.

Vid beräkning av kapitalkraven för marknadsrisk för den part som tar på sig kreditrisken (”säljaren av skydd”), skall, såvida inget annat uttryckligen anges, det nominella beloppet i kreditderivatkontraktet användas. Vid beräkningen av den specifika risken är det, utom för totalavkastningsswappar, kreditderivatkontraktets löptid som gäller i stället för skuldförbindelsens löptid. Positionerna bestäms enligt följande:

i)

En totalavkastningsswapp medför en lång position när det gäller den allmänna marknadsrisken för referensförpliktelsen och en kort position när det gäller den allmänna marknadsrisken för en statsobligation, med en löptid som motsvarar tide. Den medför även en lång position när det gäller den specifika risken för referensförpliktelsen.

| ii) | En kreditswapp medför inte någon position när det gäller den allmänna marknadsrisken. Vad gäller specifik risk skall institutet ta upp en syntetisk lång position i en förpliktelse för referensenheten, utom om derivatet har ett kreditbetyg och uppfyller villkoren för en kvalificerad skuldpost, då en lång position tas upp i derivatet. Om premier eller räntor skall betalas inom ramen för produkten, skall dessa betalningsflöden framställas som nominella positioner i statsobligationer. |
| --- | --- |

ii)

En kreditswapp medför inte någon position när det gäller den allmänna marknadsrisken. Vad gäller specifik risk skall institutet ta upp en syntetisk lång position i en förpliktelse för referensenheten, utom om derivatet har ett kreditbetyg och uppfyller villkoren för en kvalificerad skuldpost, då en lång position tas upp i derivatet. Om premier eller räntor skall betalas inom ramen för produkten, skall dessa betalningsflöden framställas som nominella positioner i statsobligationer.

| iii) | En kreditlänkad obligation som refererar till ett enda namn medför en lång position när det gäller den allmänna marknadsrisken för själva obligationen, som en ränteprodukt. Vad gäller specifik risk skapas en syntetisk lång position i en förpliktelse för referensenheten. Ytterligare en lång position skapas när det gäller emittenten. När en kreditlänkad obligation har ett externt kreditbetyg och uppfyller villkoren för en kvalificerad skuldpost, behöver endast en enda lång position med obligationens specifika risk registreras. |
| --- | --- |

iii)

En kreditlänkad obligation som refererar till ett enda namn medför en lång position när det gäller den allmänna marknadsrisken för själva obligationen, som en ränteprodukt. Vad gäller specifik risk skapas en syntetisk lång position i en förpliktelse för referensenheten. Ytterligare en lång position skapas när det gäller emittenten. När en kreditlänkad obligation har ett externt kreditbetyg och uppfyller villkoren för en kvalificerad skuldpost, behöver endast en enda lång position med obligationens specifika risk registreras.

| iv) | Utöver en lång position när det gäller den specifika risken för emittenten, medför en kreditlänkad obligation som refererar till flera namn och som ger proportionellt skydd, en position i var och en av referensenheterna, där det samlade nominella kontraktsbeloppet fördelas på de olika positionerna efter hur stor del av det samlade nominella beloppet som varje exponering mot en referensenhet utgör. Om mer än en skuldförbindelse från en referensenhet kan väljas bestäms den specifika risken av den förpliktelse som har högst riskvikt.
  När en kreditlänkad obligation som refererar till flera namn har ett kreditbetyg och uppfyller villkoren för en kvalificerad skuldpost, behöver endast en enda lång position med obligationens specifika risk tas upp. |
| --- | --- |

iv)

Utöver en lång position när det gäller den specifika risken för emittenten, medför en kreditlänkad obligation som refererar till flera namn och som ger proportionellt skydd, en position i var och en av referensenheterna, där det samlade nominella kontraktsbeloppet fördelas på de olika positionerna efter hur stor del av det samlade nominella beloppet som varje exponering mot en referensenhet utgör. Om mer än en skuldförbindelse från en referensenhet kan väljas bestäms den specifika risken av den förpliktelse som har högst riskvikt.

När en kreditlänkad obligation som refererar till flera namn har ett kreditbetyg och uppfyller villkoren för en kvalificerad skuldpost, behöver endast en enda lång position med obligationens specifika risk tas upp.

| v) | Ett kreditderivat enligt principen om först att fallera ger upphov till en position motsvarande det nominella beloppet i en skuldförbindelse från varje referensgäldenär. Om det maximala belopp som kan utbetalas vid en kredithändelse understiger det kapitalkrav som framkommer enligt första meningen i denna punkt, får kapitalkravet för specifik risk sättas lika med detta maximibelopp.
  Ett kreditderivat enligt principen om andra att fallera ger upphov till en position motsvarande det nominella beloppet i en skuldförbindelse från varje referensgäldenär utom en (den med det minsta kapitalkravet för specifik risk). Om det maximala belopp som kan utbetalas vid en kredithändelse understiger det kapitalkrav som framkommer enligt första meningen i denna punkt, får kapitalkravet för specifik risk sättas lika med detta belopp.
  Om ett derivat enligt principen om första eller andra att fallera har ett kreditbetyg och uppfyller villkoren för en kvalificerad skuldpost behöver säljaren av skydd endast beräkna ett kapitalkrav för specifik risk, som återspeglar derivatets kreditbetyg. |
| --- | --- |

v)

Ett kreditderivat enligt principen om först att fallera ger upphov till en position motsvarande det nominella beloppet i en skuldförbindelse från varje referensgäldenär. Om det maximala belopp som kan utbetalas vid en kredithändelse understiger det kapitalkrav som framkommer enligt första meningen i denna punkt, får kapitalkravet för specifik risk sättas lika med detta maximibelopp.

Ett kreditderivat enligt principen om andra att fallera ger upphov till en position motsvarande det nominella beloppet i en skuldförbindelse från varje referensgäldenär utom en (den med det minsta kapitalkravet för specifik risk). Om det maximala belopp som kan utbetalas vid en kredithändelse understiger det kapitalkrav som framkommer enligt första meningen i denna punkt, får kapitalkravet för specifik risk sättas lika med detta belopp.

Om ett derivat enligt principen om första eller andra att fallera har ett kreditbetyg och uppfyller villkoren för en kvalificerad skuldpost behöver säljaren av skydd endast beräkna ett kapitalkrav för specifik risk, som återspeglar derivatets kreditbetyg.

B.   Behandling av köparen av skydd

För den part som överför kreditrisken (köparen av skydd) fastställs positionerna som de omvända mot vad som gäller för säljaren av skydd, med undantag för en kreditlänkad obligation (som inte medför någon kort position vad gäller emittenten). Om det vid en viss tidpunkt föreligger en köpoption tillsammans med en step-up skall den tidpunkten betraktas som skyddets förfallodag. I fråga om kreditderivat av typen ”n:te att fallera”, får köpare av skydd kvitta specifik risk mot n-1 av de underliggande tillgångarna (dvs. de n-1 tillgångarna med den lägsta specifika risken).

| 9. | Institut som marknadsvärderar och beräknar ränterisken för sådana derivatinstrument som behandlas i punkterna 4–7 på grundval av nutidsvärdet på framtida betalningar får använda känslighetsmodellen för att beräkna de positioner som avses i de punkterna och får använda dem för obligationer, som amorteras under den återstående löptiden och inte genom en slutlig återbetalning av huvudfordran. Både modellen och institutets användning av den måste godkännas av de behöriga myndigheterna. Dessa modeller bör leda till positioner som har samma känslighet mot förändringar i räntenivån som det underliggande kassaflödet. Denna känslighet måste bedömas med beaktande av oberoende rörelser i de utvalda räntorna utmed avkastningskurvan med åtminstone en känslighetspunkt för var och en av de löptidsband som anges i tabell 2 i punkt 20. Positionerna ingår vid beräkning av kapitalkraven i enlighet med de bestämmelser som fastställts i punkterna 17–32. |
| --- | --- |

9.

Institut som marknadsvärderar och beräknar ränterisken för sådana derivatinstrument som behandlas i punkterna 4–7 på grundval av nutidsvärdet på framtida betalningar får använda känslighetsmodellen för att beräkna de positioner som avses i de punkterna och får använda dem för obligationer, som amorteras under den återstående löptiden och inte genom en slutlig återbetalning av huvudfordran. Både modellen och institutets användning av den måste godkännas av de behöriga myndigheterna. Dessa modeller bör leda till positioner som har samma känslighet mot förändringar i räntenivån som det underliggande kassaflödet. Denna känslighet måste bedömas med beaktande av oberoende rörelser i de utvalda räntorna utmed avkastningskurvan med åtminstone en känslighetspunkt för var och en av de löptidsband som anges i tabell 2 i punkt 20. Positionerna ingår vid beräkning av kapitalkraven i enlighet med de bestämmelser som fastställts i punkterna 17–32.

| 10. | Institut som inte använder modeller enligt punkt 9 får med de behöriga myndigheternas godkännande behandla såsom fullt avräkningsbara sådana positioner i derivatinstrument som omfattas av punkterna 4–7 och som åtminstone uppfyller följande villkor:






  a) | Positionerna har samma värde och är angivna i samma valuta. |
| --- | --- | --- |

10.

Institut som inte använder modeller enligt punkt 9 får med de behöriga myndigheternas godkännande behandla såsom fullt avräkningsbara sådana positioner i derivatinstrument som omfattas av punkterna 4–7 och som åtminstone uppfyller följande villkor:

a)

Positionerna har samma värde och är angivna i samma valuta.

| b) | Referensräntan (för positioner med rörlig ränta) respektive kupongen (för positioner med fast ränta) svarar väl mot varandra. |
| --- | --- |

b)

Referensräntan (för positioner med rörlig ränta) respektive kupongen (för positioner med fast ränta) svarar väl mot varandra.

| c) | Nästa tidpunkt för fastställande av ränta eller – vid positioner med fast räntekupong – återstående löptid överensstämmer enligt följande:






  i) | Mindre än en månad framåt: samma dag. |
| --- | --- | --- |

c)

Nästa tidpunkt för fastställande av ränta eller – vid positioner med fast räntekupong – återstående löptid överensstämmer enligt följande:

i)

Mindre än en månad framåt: samma dag.

| ii) | Mellan en månad och ett år framåt: skillnaden är högst sju dagar. |
| --- | --- |

ii)

Mellan en månad och ett år framåt: skillnaden är högst sju dagar.

| iii) | Mer än ett år framåt: skillnaden är högst 30 dagar. |
| --- | --- |

iii)

Mer än ett år framåt: skillnaden är högst 30 dagar.

| 11. | Den som överför värdepapper eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till värdepapper i en repa och den som lånar ut värdepapper i ett värdepapperslån skall ta med dessa värdepapper vid beräkningen av sitt kapitalkrav enligt denna bilaga under förutsättning att sådana värdepapper uppfyller de villkor som fastställts i artikel 11. |
| --- | --- |

11.

Den som överför värdepapper eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till värdepapper i en repa och den som lånar ut värdepapper i ett värdepapperslån skall ta med dessa värdepapper vid beräkningen av sitt kapitalkrav enligt denna bilaga under förutsättning att sådana värdepapper uppfyller de villkor som fastställts i artikel 11.

Specifika och allmänna risker

| 12. | Positionsrisken avseende ett omsatt räntebärande instrument eller en aktie (eller ett ränte- eller aktiederivat) skall delas upp i två komponenter vid beräkningen av kapitalkravet. Den första komponenten är den specifika riskdelen, som utgörs av risken för en prisförändring för instrumentet som beror på omständigheter hänförliga till den som utfärdat instrumentet eller, i fråga om ett derivatinstrument, den som utfärdat det underliggande instrumentet. Den andra komponenten skall täcka den allmänna risken, som utgörs av risken för en prisförändring som när det gäller ett omsatt räntebärande instrument eller räntederivat, beror på ändrad räntenivå, eller när det gäller en aktie eller ett aktiederivat, beror på en allmän rörelse på aktiemarknaden som inte är kopplad till någon särskild egenskap hos ett enskilt värdepapper. |
| --- | --- |

12.

Positionsrisken avseende ett omsatt räntebärande instrument eller en aktie (eller ett ränte- eller aktiederivat) skall delas upp i två komponenter vid beräkningen av kapitalkravet. Den första komponenten är den specifika riskdelen, som utgörs av risken för en prisförändring för instrumentet som beror på omständigheter hänförliga till den som utfärdat instrumentet eller, i fråga om ett derivatinstrument, den som utfärdat det underliggande instrumentet. Den andra komponenten skall täcka den allmänna risken, som utgörs av risken för en prisförändring som när det gäller ett omsatt räntebärande instrument eller räntederivat, beror på ändrad räntenivå, eller när det gäller en aktie eller ett aktiederivat, beror på en allmän rörelse på aktiemarknaden som inte är kopplad till någon särskild egenskap hos ett enskilt värdepapper.

OMSATTA RÄNTEBÄRANDE INSTRUMENT

| 13. | Nettopositioner skall klassificeras efter vilken valuta de är tecknade i och för varje valuta skall kapitalkravet beräknas separat mot allmänna och specifika risker. |
| --- | --- |

13.

Nettopositioner skall klassificeras efter vilken valuta de är tecknade i och för varje valuta skall kapitalkravet beräknas separat mot allmänna och specifika risker.

Specifik risk

| 14. | Institutet skall föra in sina nettopositioner i handelslagret, beräknade i enlighet med punkt 1, i respektive kategori i tabell 1 på grundval av emittenten/gäldenären, extern eller intern kreditvärdering samt återstående löptid och därefter multiplicera beloppen med de vikttal som anges i den tabellen. Det skall addera de vägda positionerna (oavsett om de är långa eller korta) för att beräkna kapitalkravet för specifik risk.
  Tabell 1






  Kategori | Kapitalkrav för den specifika risken |
| --- | --- | --- |
| Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller ges 0 % riskvikt enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78-83 i direktiv 2006/.../EG. | 0 % |
| Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 2 eller 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller 2 enligt bestämmelserna om riskviktning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i punkt 28 i del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/.../EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller 2 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG.
  Andra kvalificerade värdepapper enligt definitionen i punkt 15. | 0,25 % (återstående löptid högst sex månader)
  1,00 % (återstående löptid mer än sex månader och till och med 24 månader)
  1,60 % (återstående löptid mer än 24 månader) |
| Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, eller institut, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 4 eller 5 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i punkt 26 i del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/.../EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 eller 4 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78-83 i direktiv 2006/.../EG.
  Exponeringar för vilka det saknas kreditbetyg av ett utsett ratinginstitut. | 8 % |
| Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, eller institut, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 6 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 5 eller 6 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG. | 12 % |

14.

Institutet skall föra in sina nettopositioner i handelslagret, beräknade i enlighet med punkt 1, i respektive kategori i tabell 1 på grundval av emittenten/gäldenären, extern eller intern kreditvärdering samt återstående löptid och därefter multiplicera beloppen med de vikttal som anges i den tabellen. Det skall addera de vägda positionerna (oavsett om de är långa eller korta) för att beräkna kapitalkravet för specifik risk.

Tabell 1

Kategori

Kapitalkrav för den specifika risken

Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller ges 0 % riskvikt enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78-83 i direktiv 2006/.../EG.

0 %

Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 2 eller 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller 2 enligt bestämmelserna om riskviktning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i punkt 28 i del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/.../EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller 2 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG.

Andra kvalificerade värdepapper enligt definitionen i punkt 15.

0,25 % (återstående löptid högst sex månader)

1,00 % (återstående löptid mer än sex månader och till och med 24 månader)

1,60 % (återstående löptid mer än 24 månader)

Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, eller institut, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 4 eller 5 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i punkt 26 i del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/.../EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 eller 4 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78-83 i direktiv 2006/.../EG.

Exponeringar för vilka det saknas kreditbetyg av ett utsett ratinginstitut.

8 %

Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, eller institut, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 6 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 5 eller 6 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG.

12 %

I fråga om institut, som tillämpar bestämmelserna om riskvägning i artiklarna 84–89 i direktiv 2006/.../EG, krävs för att en exponering skall vara kvalificerad för ett visst kreditkvalitetssteg att gäldenären har åsatts en intern riskklassificering med ett PD-värde som är lika med eller lägre än det som gäller för det tillämpliga kreditkvalitetssteget enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot företag enligt artiklarna 78–83 i direktiv 2000/12/EG.

Instrument som emitteras av en icke-kvalificerad emittent skall tilldelas ett kapitalkrav för specifik risk på 8 eller 12 procent i enlighet med tabell 1. De behöriga myndigheterna får kräva att instituten tillämpar ett högre kapitalkrav för specifik risk på sådana instrument och/eller inte medge avräkning mellan sådana instrument och andra räntebärande instrument när omfattningen av den allmänna marknadsrisken skall bestämmas.

Värdepapperiseringsexponeringar som skulle bli föremål för en avdragsbehandling enligt artikel 66.2 i direktiv 2006/.../EG, eller riskvägas till 1 250 procent enligt del 4 i bilaga IX i det direktivet, skall träffas av ett kapitalkrav som inte är mindre än vad som gäller enligt den behandlingen. Likviditetsfaciliteter utan rating skall träffas av ett kapitalkrav som minst motsvarar det som nämns i del 4 i bilaga IX till direktiv 2006/.../EG.

| 15. | I punkt 14 avses följande med kvalificerade poster:






  a) | Långa och korta positioner i tillgångar som är placerade på en nivå på kreditkvalitetsskalan som motsvarar ”investment grade” i det förfarande som beskrivs i del 1, avsnitt 3, kapitel 2, avdelning V i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- | --- |

15.

I punkt 14 avses följande med kvalificerade poster:

a)

Långa och korta positioner i tillgångar som är placerade på en nivå på kreditkvalitetsskalan som motsvarar ”investment grade” i det förfarande som beskrivs i del 1, avsnitt 3, kapitel 2, avdelning V i direktiv 2006/.../EG.

| b) | Långa och korta positioner i tillgångar som på grund av emittentens ekonomiska styrka har en sannolikhet för fallissemang som inte är högre än den för tillgångarna under a, enligt den ansats som beskrivs i del 2, avsnitt 3, kapitel 2, avdelning V i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

b)

Långa och korta positioner i tillgångar som på grund av emittentens ekonomiska styrka har en sannolikhet för fallissemang som inte är högre än den för tillgångarna under a, enligt den ansats som beskrivs i del 2, avsnitt 3, kapitel 2, avdelning V i direktiv 2006/.../EG.

| c) | Långa och korta positioner i tillgångar för vilka det inte finns någon tillgänglig kreditvärdering av något utsett ratinginstitut och som uppfyller följande krav:






  i) | De betraktas av det berörda institutet som tillräckligt likvida. |
| --- | --- | --- |

c)

Långa och korta positioner i tillgångar för vilka det inte finns någon tillgänglig kreditvärdering av något utsett ratinginstitut och som uppfyller följande krav:

i)

De betraktas av det berörda institutet som tillräckligt likvida.

| ii) | Deras placeringskvalitet är enligt institutets egen bedömning minst likvärdig med placeringskvaliteten för tillgångarna som anges under a. |
| --- | --- |

ii)

Deras placeringskvalitet är enligt institutets egen bedömning minst likvärdig med placeringskvaliteten för tillgångarna som anges under a.

| iii) | De har noterats på åtminstone en reglerad marknad i någon medlemsstat eller vid en börs i ett tredje land som är erkänd av de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

iii)

De har noterats på åtminstone en reglerad marknad i någon medlemsstat eller vid en börs i ett tredje land som är erkänd av de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten.

| d) | Långa eller korta positioner i tillgångar som är emitterade av institut som omfattas av kapitalkraven i direktiv 2006/.../EG och som av de berörda instituten anses tillräckligt likvida och vars investeringskvalitet enligt institutets egen bedömning åtminstone är likvärdig med de tillgångar som avses under a. |
| --- | --- |

d)

Långa eller korta positioner i tillgångar som är emitterade av institut som omfattas av kapitalkraven i direktiv 2006/.../EG och som av de berörda instituten anses tillräckligt likvida och vars investeringskvalitet enligt institutets egen bedömning åtminstone är likvärdig med de tillgångar som avses under a.

| e) | värdepapper som emitterats av institut som bedöms ha samma kreditkvalitet som, eller högre kreditkvalitet än, den som motsvarar kreditkvalitetssteg 2 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot institut i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG och som omfattas av tillsyn och reglering som är jämförlig med den som krävs enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

e)

värdepapper som emitterats av institut som bedöms ha samma kreditkvalitet som, eller högre kreditkvalitet än, den som motsvarar kreditkvalitetssteg 2 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot institut i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG och som omfattas av tillsyn och reglering som är jämförlig med den som krävs enligt detta direktiv.

Det sätt på vilket instrumenten bedöms skall granskas av de behöriga myndigheterna, som skall undanröja institutets bedömning om de anser att instrumenten har en alltför hög specifik risk för att utgöra kvalificerade poster.

| 16. | De behöriga myndigheterna skall kräva att instituten tillämpar den maximala vikt som framgår av tabell 1 i punkt 14 på sådana instrument som utgör en särskild risk på grund av emittentens bristande ekonomiska styrka. |
| --- | --- |

16.

De behöriga myndigheterna skall kräva att instituten tillämpar den maximala vikt som framgår av tabell 1 i punkt 14 på sådana instrument som utgör en särskild risk på grund av emittentens bristande ekonomiska styrka.

Allmän risk

a)   Löptidsgrundad

| 17. | Förfarandet vid beräkning av det kapital som krävs för att täcka allmänna risker omfattar två grundläggande steg. Först viktas alla positioner med hänsyn till deras löptid (på det sätt som förklaras i punkt 18) för att beräkna det kapital som krävs för att täcka riskerna. Därefter får detta belopp minskas med den viktade positionen i motstående position om en sådan finns jämsides inom samma löptidsband. En nedsättning av kapitalkravet är också tillåten om de motstående viktade positionerna faller inom olika löptidsband varvid nedsättningens storlek skall bero dels på om de två positionerna hör till samma zon eller inte och dels på vilka zoner de hör till. Det finns sammanlagt tre zoner (grupper av löptidsband). |
| --- | --- |

17.

Förfarandet vid beräkning av det kapital som krävs för att täcka allmänna risker omfattar två grundläggande steg. Först viktas alla positioner med hänsyn till deras löptid (på det sätt som förklaras i punkt 18) för att beräkna det kapital som krävs för att täcka riskerna. Därefter får detta belopp minskas med den viktade positionen i motstående position om en sådan finns jämsides inom samma löptidsband. En nedsättning av kapitalkravet är också tillåten om de motstående viktade positionerna faller inom olika löptidsband varvid nedsättningens storlek skall bero dels på om de två positionerna hör till samma zon eller inte och dels på vilka zoner de hör till. Det finns sammanlagt tre zoner (grupper av löptidsband).

| 18. | Institutet skall hänföra sina nettopositioner till respektive löptidsband i kolumn två respektive tre i tabell 2 i punkt 20. Det skall göra detta på grundval av återstående löptid i fråga om instrument med fast räntesats och på grundval av den tid som återstår till dess att räntesatsen nästa gång skall fastställas i fråga om de instrument för vilka räntesatsen kan ändras före den slutliga förfallodagen. Det skall även göra åtskillnad mellan skuldinstrument med en räntekupong på 3 procent eller mer och sådana med en räntekupong på mindre än 3 procent och hänföra dem till kolumn två respektive kolumn tre i tabell 2. Det skall därefter multiplicera var och en av dem med det vikttal som för löptidsbandet i fråga anges i kolumn fyra i tabell 2. |
| --- | --- |

18.

Institutet skall hänföra sina nettopositioner till respektive löptidsband i kolumn två respektive tre i tabell 2 i punkt 20. Det skall göra detta på grundval av återstående löptid i fråga om instrument med fast räntesats och på grundval av den tid som återstår till dess att räntesatsen nästa gång skall fastställas i fråga om de instrument för vilka räntesatsen kan ändras före den slutliga förfallodagen. Det skall även göra åtskillnad mellan skuldinstrument med en räntekupong på 3 procent eller mer och sådana med en räntekupong på mindre än 3 procent och hänföra dem till kolumn två respektive kolumn tre i tabell 2. Det skall därefter multiplicera var och en av dem med det vikttal som för löptidsbandet i fråga anges i kolumn fyra i tabell 2.

| 19. | Institutet skall därefter beräkna summan av de viktade långa positionerna och summan av de viktade korta positionerna i varje löptidsgrupp. Summan av viktade långa positioner som motsvaras av viktade korta positioner i en viss löptidsgrupp skall utgöra den avstämda viktade positionen i den gruppen medan återstående långa eller korta positioner utgör den icke avstämda viktade positionen i samma grupp. Summan av avstämda viktade positioner i alla grupper skall sedan beräknas. |
| --- | --- |

19.

Institutet skall därefter beräkna summan av de viktade långa positionerna och summan av de viktade korta positionerna i varje löptidsgrupp. Summan av viktade långa positioner som motsvaras av viktade korta positioner i en viss löptidsgrupp skall utgöra den avstämda viktade positionen i den gruppen medan återstående långa eller korta positioner utgör den icke avstämda viktade positionen i samma grupp. Summan av avstämda viktade positioner i alla grupper skall sedan beräknas.

| 20. | Institutet skall beräkna summan av icke avstämda viktade långa positioner för de grupper som ingår i var och en av zonerna i tabell 2 för att erhålla den icke avstämda viktade långa positionen för varje zon. På motsvarande sätt beräknas den icke avstämda viktade korta positionen i den zonen som summan av de icke avstämda viktade korta positionerna för varje grupp i zonen. Den del av den icke avstämda viktade långa positionen för en viss zon som motsvaras av de icke avstämda viktade korta positionerna i samma zon utgör den avstämda viktade positionen i den zonen. Den del av den icke avstämda viktade långa eller icke avstämda viktade korta positionen för en zon som inte på angivet sätt kan avstämmas helt utgör den icke avstämda viktade positionen i den zonen.
  Tabell 2









  Zon | Löptidsband | Vikttal
  (i %) | Antagen ränteförändring
  (i %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kupong med 3 % eller mer ränta | Kupong med mindre än 3 % ränta |
| Ett | 0 ≤ 1 månad | 0 ≤ 1 månad | 0,00 | - |
| > 1 ≤ 3 månader | > 1 ≤ 3 månader | 0,20 | 1,00 |
| > 3 ≤ 6 månader | > 3 ≤ 6 månader | 0,40 | 1,00 |
| > 6 ≤ 12 månader | > 6 ≤ 12 månader | 0,70 | 1,00 |
| Två | > 1 ≤ 2 år | > 1,0 ≤ 1,9 år | 1,25 | 0,90 |
| > 2 ≤ 3 år | > 1,9 ≤ 2,8 år | 1,75 | 0,80 |
| > 3 ≤ 4 år | > 2,8 ≤ 3,6 år | 2,25 | 0,75 |
| Tre | > 4 ≤ 5 år | > 3,6 ≤ 4,3 år | 2,75 | 0,75 |
| > 5 ≤ 7 år | > 4,3 ≤ 5,7 år | 3,25 | 0,70 |
| > 7 ≤ 10 år | > 5,7 ≤ 7,3 år | 3,75 | 0,65 |
| > 10 ≤ 15 år | > 7,3 ≤ 9,3 år | 4,50 | 0,60 |
| > 15 ≤ 20 år | > 9,3 ≤ 10,6 år | 5,25 | 0,60 |
| > 20 år | > 10,6 ≤ 12,0 år | 6,00 | 0,60 |
| | > 12,0 ≤ 20,0 år | 8,00 | 0,60 |
| | > 20 år | 12,50 | 0,60 |

20.

Institutet skall beräkna summan av icke avstämda viktade långa positioner för de grupper som ingår i var och en av zonerna i tabell 2 för att erhålla den icke avstämda viktade långa positionen för varje zon. På motsvarande sätt beräknas den icke avstämda viktade korta positionen i den zonen som summan av de icke avstämda viktade korta positionerna för varje grupp i zonen. Den del av den icke avstämda viktade långa positionen för en viss zon som motsvaras av de icke avstämda viktade korta positionerna i samma zon utgör den avstämda viktade positionen i den zonen. Den del av den icke avstämda viktade långa eller icke avstämda viktade korta positionen för en zon som inte på angivet sätt kan avstämmas helt utgör den icke avstämda viktade positionen i den zonen.

Tabell 2

Zon

Löptidsband

Vikttal

(i %)

Antagen ränteförändring

(i %)

Kupong med 3 % eller mer ränta

Kupong med mindre än 3 % ränta

Ett

0 ≤ 1 månad

0 ≤ 1 månad

0,00

-

> 1 ≤ 3 månader

> 1 ≤ 3 månader

0,20

1,00

> 3 ≤ 6 månader

> 3 ≤ 6 månader

0,40

1,00

> 6 ≤ 12 månader

> 6 ≤ 12 månader

0,70

1,00

Två

> 1 ≤ 2 år

> 1,0 ≤ 1,9 år

1,25

0,90

> 2 ≤ 3 år

> 1,9 ≤ 2,8 år

1,75

0,80

> 3 ≤ 4 år

> 2,8 ≤ 3,6 år

2,25

0,75

Tre

> 4 ≤ 5 år

> 3,6 ≤ 4,3 år

2,75

0,75

> 5 ≤ 7 år

> 4,3 ≤ 5,7 år

3,25

0,70

> 7 ≤ 10 år

> 5,7 ≤ 7,3 år

3,75

0,65

> 10 ≤ 15 år

> 7,3 ≤ 9,3 år

4,50

0,60

> 15 ≤ 20 år

> 9,3 ≤ 10,6 år

5,25

0,60

> 20 år

> 10,6 ≤ 12,0 år

6,00

0,60

> 12,0 ≤ 20,0 år

8,00

0,60

> 20 år

12,50

0,60

| 21. | Beloppet av den icke avstämda viktade långa respektive korta positionen i zon 1 som motsvaras av den icke avstämda viktade korta respektive långa positionen i zon 2 beräknas därefter. Detta belopp benämns i punkt 25 den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 2. Motsvarande beräkning görs därefter med avseende på den del av den icke avstämda viktade positionen i zon 2 som återstår och den icke avstämda viktade positionen i zon 3 för att beräkna den avstämda viktade positionen mellan zon 2 och 3. |
| --- | --- |

21.

Beloppet av den icke avstämda viktade långa respektive korta positionen i zon 1 som motsvaras av den icke avstämda viktade korta respektive långa positionen i zon 2 beräknas därefter. Detta belopp benämns i punkt 25 den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 2. Motsvarande beräkning görs därefter med avseende på den del av den icke avstämda viktade positionen i zon 2 som återstår och den icke avstämda viktade positionen i zon 3 för att beräkna den avstämda viktade positionen mellan zon 2 och 3.

| 22. | Institutet får om det så önskar vända på beräkningsordningen i punkt 21 så att det beräknar den avstämda viktade positionen mellan zon 2 och zon 3 innan det beräknar motsvarande position mellan zon 1 och zon 2. |
| --- | --- |

22.

Institutet får om det så önskar vända på beräkningsordningen i punkt 21 så att det beräknar den avstämda viktade positionen mellan zon 2 och zon 3 innan det beräknar motsvarande position mellan zon 1 och zon 2.

| 23. | Återstoden av den icke avstämda viktade positionen i zon 1 avstäms därefter mot det som återstår av sådan i zon 3 sedan denna avstämts mot zon 2 för att erhålla den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 3. |
| --- | --- |

23.

Återstoden av den icke avstämda viktade positionen i zon 1 avstäms därefter mot det som återstår av sådan i zon 3 sedan denna avstämts mot zon 2 för att erhålla den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 3.

| 24. | Återstående positioner efter de tre avstämningsberäkningar som anges i punkt 21–23 läggs därefter samman. |
| --- | --- |

24.

Återstående positioner efter de tre avstämningsberäkningar som anges i punkt 21–23 läggs därefter samman.

| 25. | Institutets kapitalkrav beräknas som summan av följande belopp:






  a) | 10 % av de avstämda viktade positionerna i alla löptidsgrupper |
| --- | --- | --- |

25.

Institutets kapitalkrav beräknas som summan av följande belopp:

a)

10 % av de avstämda viktade positionerna i alla löptidsgrupper

| b) | 40 % av den avstämda viktade positionen i zon 1. |
| --- | --- |

b)

40 % av den avstämda viktade positionen i zon 1.

| c) | 30 % av den avstämda viktade positionen i zon 2. |
| --- | --- |

c)

30 % av den avstämda viktade positionen i zon 2.

| d) | 30 % av den avstämda viktade positionen i zon 3. |
| --- | --- |

d)

30 % av den avstämda viktade positionen i zon 3.

| e) | 40 % av den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 2 och mellan zon 2 och 3 (se punkt 21). |
| --- | --- |

e)

40 % av den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 2 och mellan zon 2 och 3 (se punkt 21).

| f) | 150 % av den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 3. |
| --- | --- |

f)

150 % av den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 3.

| g) | 100 % av återstående icke avstämda viktade positioner. |
| --- | --- |

g)

100 % av återstående icke avstämda viktade positioner.

b)   Durationsgrundad

| 26. | De behöriga myndigheterna får medge att ett institut i allmänhet eller ett visst institut använder ett system för beräkning av kapitalkravet mot allmän risk avseende omsatta skuldinstrument som återspeglar instrumentets löptid i stället för det system som anges i punkt 17–25 under förutsättning att institutet gör detta konsekvent. |
| --- | --- |

26.

De behöriga myndigheterna får medge att ett institut i allmänhet eller ett visst institut använder ett system för beräkning av kapitalkravet mot allmän risk avseende omsatta skuldinstrument som återspeglar instrumentets löptid i stället för det system som anges i punkt 17–25 under förutsättning att institutet gör detta konsekvent.

| 27. | I ett sådant system som avses i punkt 26 skall institutet utgå från marknadsvärdet för varje instrument med fast räntesats och därefter beräkna dess avkastning fram till förfallodagen vilket ger den underförstådda diskonteringsräntan för instrumentet i fråga. I fråga om instrument med rörlig räntesats skall institutet utgå från marknadsvärdet för varje instrument och därefter beräkna dess avkastning under antagande att huvudfordran förfaller vid den tidpunkt då räntesatsen nästa gång kan ändras. |
| --- | --- |

27.

I ett sådant system som avses i punkt 26 skall institutet utgå från marknadsvärdet för varje instrument med fast räntesats och därefter beräkna dess avkastning fram till förfallodagen vilket ger den underförstådda diskonteringsräntan för instrumentet i fråga. I fråga om instrument med rörlig räntesats skall institutet utgå från marknadsvärdet för varje instrument och därefter beräkna dess avkastning under antagande att huvudfordran förfaller vid den tidpunkt då räntesatsen nästa gång kan ändras.

| 28. | Institutet skall därefter beräkna den modifierade löptiden för varje skuldinstrument på grundval av följande formel modifierad löptid = ((löptid (D))/(1 + r))







  D | = | ((Σt = 1
  m((t Ct)/((1 + r)t)))/(Σt = 1
  m((Ct)/((1 + r)t)))) |
| --- | --- | --- | --- |

28.

Institutet skall därefter beräkna den modifierade löptiden för varje skuldinstrument på grundval av följande formel modifierad löptid = ((löptid (D))/(1 + r))

D

=

((Σt = 1
  m((t Ct)/((1 + r)t)))/(Σt = 1
  m((Ct)/((1 + r)t))))

där

| R | = | avkastning fram till förfallodagen (se punkt 25) |
| --- | --- | --- |
| Ct | = | kontantbetalning vid tidpunkt t |
| M | = | total förfallotid (se punkt 25). |

R

=

avkastning fram till förfallodagen (se punkt 25)

Ct

=

kontantbetalning vid tidpunkt t

M

=

total förfallotid (se punkt 25).

| 29. | Institutet skall därefter föra varje skuldinstrument till respektive zon i tabell 3 med ledning av den modifierade löptiden för varje instrument.
  Tabell 3







  Zon | Modifierad löptid
  (år) | Antagen ränteförändring
  (i %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ett | > 0 ≤ 1,0 | 1,0 |
| Två | > 1,0 ≤ 3,6 | 0,85 |
| Tre | > 3,6 | 0,7 |

29.

Institutet skall därefter föra varje skuldinstrument till respektive zon i tabell 3 med ledning av den modifierade löptiden för varje instrument.

Tabell 3

Zon

Modifierad löptid

(år)

Antagen ränteförändring

(i %)

Ett

> 0 ≤ 1,0

1,0

Två

> 1,0 ≤ 3,6

0,85

Tre

> 3,6

0,7

| 30. | Institutet skall därefter beräkna den löptidsviktade positionen för varje instrument genom att multiplicera dess marknadspris med dess modifierade löptid och den antagna förändringen av räntesatsen för instrument med just den modifierade löptiden (se kolumn tre i tabell 3). |
| --- | --- |

30.

Institutet skall därefter beräkna den löptidsviktade positionen för varje instrument genom att multiplicera dess marknadspris med dess modifierade löptid och den antagna förändringen av räntesatsen för instrument med just den modifierade löptiden (se kolumn tre i tabell 3).

| 31. | Institutet skall beräkna sina löptidsviktade långa och sina löptidsviktade korta positioner inom varje zon. Summan av de förra avstämda mot de senare inom varje zon utgör den avstämda löptidsviktade positionen i den zonen.
  Institutet skall därefter beräkna den icke avstämda löptidsviktade positionen för varje zon. Det skall därefter tillämpa det förfarande som har fastställts för icke avstämd viktad position i punkt 21–24. |
| --- | --- |

31.

Institutet skall beräkna sina löptidsviktade långa och sina löptidsviktade korta positioner inom varje zon. Summan av de förra avstämda mot de senare inom varje zon utgör den avstämda löptidsviktade positionen i den zonen.

Institutet skall därefter beräkna den icke avstämda löptidsviktade positionen för varje zon. Det skall därefter tillämpa det förfarande som har fastställts för icke avstämd viktad position i punkt 21–24.

| 32. | Institutets kapitalkrav beräknas som summan av följande belopp:






  a) | 2 % av den avstämda löptidsviktade positionen i varje zon. |
| --- | --- | --- |

32.

Institutets kapitalkrav beräknas som summan av följande belopp:

a)

2 % av den avstämda löptidsviktade positionen i varje zon.

| b) | 40 % av den avstämda löptidsviktade positionen mellan zon 1 och zon 2 och mellan zon 2 och zon 3. |
| --- | --- |

b)

40 % av den avstämda löptidsviktade positionen mellan zon 1 och zon 2 och mellan zon 2 och zon 3.

| c) | 150 % av den avstämda löptidsviktade positionen mellan zon 1 och 3. |
| --- | --- |

c)

150 % av den avstämda löptidsviktade positionen mellan zon 1 och 3.

| d) | 100 % av återstående icke avstämda löptidsviktade positioner. |
| --- | --- |

d)

100 % av återstående icke avstämda löptidsviktade positioner.

AKTIER

| 33. | Institutet skall beräkna summan av alla sina långa nettopositioner och av alla sina korta nettopositioner enligt punkt 1. Summan av dessa två belopp utgör institutets totala bruttoposition. Skillnaden mellan dem utgör dess totala nettoposition. |
| --- | --- |

33.

Institutet skall beräkna summan av alla sina långa nettopositioner och av alla sina korta nettopositioner enligt punkt 1. Summan av dessa två belopp utgör institutets totala bruttoposition. Skillnaden mellan dem utgör dess totala nettoposition.

Specifik risk

| 34. | Institutet skall beräkna summan av alla sina långa nettopositioner och av alla sina korta nettopositioner enligt punkt 1. Det skall multiplicera sin totala bruttoposition med 4 % för att beräkna sitt kapitalkrav till täckande av specifika risker. |
| --- | --- |

34.

Institutet skall beräkna summan av alla sina långa nettopositioner och av alla sina korta nettopositioner enligt punkt 1. Det skall multiplicera sin totala bruttoposition med 4 % för att beräkna sitt kapitalkrav till täckande av specifika risker.

| 35. | Med avvikelse från punkt 34 får de behöriga myndigheterna medge att kapitalkravet till täckande av specifika risker är 2 % i stället för 4 % för aktieportföljer som uppfyller följande villkor:






  a) | Aktierna får inte ha utgivits av en emittent som enbart utgivit omsatta skuldinstrument som för tillfället är föremål för 8– eller 12-procentskravet i tabell 1 i punkt 14 eller är föremål för ett lägre krav enbart på grund av att de är garanterade eller på grund av att säkerhet har ställts. |
| --- | --- | --- |

35.

Med avvikelse från punkt 34 får de behöriga myndigheterna medge att kapitalkravet till täckande av specifika risker är 2 % i stället för 4 % för aktieportföljer som uppfyller följande villkor:

a)

Aktierna får inte ha utgivits av en emittent som enbart utgivit omsatta skuldinstrument som för tillfället är föremål för 8– eller 12-procentskravet i tabell 1 i punkt 14 eller är föremål för ett lägre krav enbart på grund av att de är garanterade eller på grund av att säkerhet har ställts.

| b) | Aktierna måste ha bedömts såsom mycket likvida av de behöriga myndigheterna enligt objektiva bedömningsgrunder. |
| --- | --- |

b)

Aktierna måste ha bedömts såsom mycket likvida av de behöriga myndigheterna enligt objektiva bedömningsgrunder.

| c) | Ingen enskild position får utgöra mer än 5 % av värdet av institutets hela aktieportfölj. |
| --- | --- |

c)

Ingen enskild position får utgöra mer än 5 % av värdet av institutets hela aktieportfölj.

Såvitt avser c får de behöriga myndigheterna godkänna enskilda positioner upp till 10 % under förutsättning att summan av sådana positioner inte överstiger 50 % av portföljen.

Allmän risk

| 36. | Kapitalkravet för ett institut till täckande av allmän risk utgörs av dess totala nettoposition multiplicerat med 8 %. |
| --- | --- |

36.

Kapitalkravet för ett institut till täckande av allmän risk utgörs av dess totala nettoposition multiplicerat med 8 %.

Aktieindexterminer

| 37. | Aktieindexterminer, deltaviktade motsvarigheter till optioner och aktieindex benämns här nedan sammanfattningsvis ”aktieindexterminer”. Dessa kan fördelas på positioner i vart och ett av däri ingående aktier. Dessa positioner får behandlas som underliggande positioner av aktierna i fråga och får nettas mot motstående positioner i de underliggande instrumenten som sådana, förutsatt att de behöriga myndigheterna godkänner det. |
| --- | --- |

37.

Aktieindexterminer, deltaviktade motsvarigheter till optioner och aktieindex benämns här nedan sammanfattningsvis ”aktieindexterminer”. Dessa kan fördelas på positioner i vart och ett av däri ingående aktier. Dessa positioner får behandlas som underliggande positioner av aktierna i fråga och får nettas mot motstående positioner i de underliggande instrumenten som sådana, förutsatt att de behöriga myndigheterna godkänner det.

| 38. | De behöriga myndigheterna skall se till att alla institut som nettat sina positioner i ett eller flera av de aktieslag som utgör en aktieindextermin mot en eller flera positioner i aktieindexterminen som sådan har tillräckligt kapital för att täcka den förlustrisk som beror på att terminens värde inte varierar på precis samma sätt som värdena på däri ingående aktier. De skall göra detta även om ett institut har motstående positioner i aktieindexterminer som inte är identiska med avseende på förfallotidpunkt eller sammansättning eller bäggedera. |
| --- | --- |

38.

De behöriga myndigheterna skall se till att alla institut som nettat sina positioner i ett eller flera av de aktieslag som utgör en aktieindextermin mot en eller flera positioner i aktieindexterminen som sådan har tillräckligt kapital för att täcka den förlustrisk som beror på att terminens värde inte varierar på precis samma sätt som värdena på däri ingående aktier. De skall göra detta även om ett institut har motstående positioner i aktieindexterminer som inte är identiska med avseende på förfallotidpunkt eller sammansättning eller bäggedera.

| 39. | Med avvikelse från punkterna 37 och 38 skall aktieindexterminer som omsätts på börsen och – enligt de behöriga myndigheternas uppfattning – utgör brett diversifierade index, åläggas ett kapitalkrav mot allmän risk på 8 % men inget kapitalkrav mot specifik risk. Sådana aktieindexterminer ingår i beräkningen av den totala nettopositionen enligt punkt 33 men beaktas inte vid beräkningen av den totala nettopositionen enligt samma punkt. |
| --- | --- |

39.

Med avvikelse från punkterna 37 och 38 skall aktieindexterminer som omsätts på börsen och – enligt de behöriga myndigheternas uppfattning – utgör brett diversifierade index, åläggas ett kapitalkrav mot allmän risk på 8 % men inget kapitalkrav mot specifik risk. Sådana aktieindexterminer ingår i beräkningen av den totala nettopositionen enligt punkt 33 men beaktas inte vid beräkningen av den totala nettopositionen enligt samma punkt.

| 40. | Om en aktieindextermin inte fördelas på underliggande positioner behandlas den som om den vore en enskild aktie. Dock kan den specifika risken för en sådan aktie lämnas utan avseende om aktieterminen i fråga omsätts på en börs och enligt de behöriga myndigheternas uppfattning utgör ett brett diversifierat index. |
| --- | --- |

40.

Om en aktieindextermin inte fördelas på underliggande positioner behandlas den som om den vore en enskild aktie. Dock kan den specifika risken för en sådan aktie lämnas utan avseende om aktieterminen i fråga omsätts på en börs och enligt de behöriga myndigheternas uppfattning utgör ett brett diversifierat index.

GARANTIGIVNING VID EMISSIONER

| 41. | I fall av garantigivning vid emissioner av aktier och räntebärande instrument får de behöriga myndigheterna medge ett institut rätt att använda följande förfarande vid beräkning av kapitalkravet. För det första skall det beräkna sina nettopositioner genom att göra avdrag med de positioner som tecknats eller garanterats av tredje man på grund av uttryckligt avtal. För det andra skall det reducera sina nettopositioner med reduktionsfaktorerna i tabell 4.
  Tabell 4












  – | arbetsdag 0: |
| --- | --- | --- |

41.

I fall av garantigivning vid emissioner av aktier och räntebärande instrument får de behöriga myndigheterna medge ett institut rätt att använda följande förfarande vid beräkning av kapitalkravet. För det första skall det beräkna sina nettopositioner genom att göra avdrag med de positioner som tecknats eller garanterats av tredje man på grund av uttryckligt avtal. För det andra skall det reducera sina nettopositioner med reduktionsfaktorerna i tabell 4.

Tabell 4

–

arbetsdag 0:

100 %

| – | arbetsdag 1: |
| --- | --- |

–

arbetsdag 1:

90 %

| – | arbetsdag 2 till 3: |
| --- | --- |

–

arbetsdag 2 till 3:

75 %

| – | arbetsdag 4: |
| --- | --- |

–

arbetsdag 4:

50 %

| – | arbetsdag 5: |
| --- | --- |

–

arbetsdag 5:

25 %

| – | efter arbetsdag 5: |
| --- | --- |

–

efter arbetsdag 5:

0 %

Arbetsdag 0 är den arbetsdag då institutet blir ovillkorligen bundet att motta en viss kvantitet av värdepapper till ett överenskommet pris.

För det tredje skall det beräkna sitt kapitalkrav med ledning av de sålunda reducerade, garanterade positionerna.

De behöriga myndigheterna skall se till att institutet har tillräckligt kapital för täckande av den förlustrisk som föreligger mellan tidpunkten för ursprungligt åtagande och arbetsdag 1.

KAPITALKRAV FÖR SPECIFIK RISK AVSEENDE POSITIONER I HANDELSLAGRET SOM ÄR SÄKRADE GENOM KREDITDERIVAT

| 42. | Skydd genom kreditderivat skall beaktas enligt principerna i punkterna 43–46. |
| --- | --- |

42.

Skydd genom kreditderivat skall beaktas enligt principerna i punkterna 43–46.

| 43. | Fullt beaktande skall ges när värdet av de två benen alltid utvecklas i motsatt riktning och i ungefär samma omfattning. Detta är fallet i följande två situationer:






  a) | De två benen består av helt identiska instrument. |
| --- | --- | --- |

43.

Fullt beaktande skall ges när värdet av de två benen alltid utvecklas i motsatt riktning och i ungefär samma omfattning. Detta är fallet i följande två situationer:

a)

De två benen består av helt identiska instrument.

| b) | En lång avistaposition är säkrad genom en totalavkastningsswapp (eller omvänt) där referensförpliktelsen exakt matchar den underliggande exponeringen (dvs. avistapositionen). Själva swappen kan ha en annan löptid än den underliggande exponeringen. |
| --- | --- |

b)

En lång avistaposition är säkrad genom en totalavkastningsswapp (eller omvänt) där referensförpliktelsen exakt matchar den underliggande exponeringen (dvs. avistapositionen). Själva swappen kan ha en annan löptid än den underliggande exponeringen.

I dessa situationer bör det inte tillämpas kapitalkrav för specifik risk på någon sida av positionen.

| 44. | Ett tillgodoräknande om 80 % tillämpas när värdet av de två benen alltid utvecklas i motsatt riktning och det finns en exakt överensstämmelse mellan referensinstrumentet, löptiden för såväl referensinstrumentet som kreditderivatet och valutan som använts för den underliggande exponeringen. Dessutom bör kreditderivatkontraktets huvudegenskaper inte medföra att kreditderivatets prisförändring väsentligt skiljer sig från avistapositionens prisförändring. I den mån transaktionen medför en risköverföring tillämpas en avräkning om 80 % av den specifika risken på den sida av transaktionen som har högst kapitalkrav, medan kravet för specifik risk på den andra sidan skall vara noll. |
| --- | --- |

44.

Ett tillgodoräknande om 80 % tillämpas när värdet av de två benen alltid utvecklas i motsatt riktning och det finns en exakt överensstämmelse mellan referensinstrumentet, löptiden för såväl referensinstrumentet som kreditderivatet och valutan som använts för den underliggande exponeringen. Dessutom bör kreditderivatkontraktets huvudegenskaper inte medföra att kreditderivatets prisförändring väsentligt skiljer sig från avistapositionens prisförändring. I den mån transaktionen medför en risköverföring tillämpas en avräkning om 80 % av den specifika risken på den sida av transaktionen som har högst kapitalkrav, medan kravet för specifik risk på den andra sidan skall vara noll.

| 45. | Partiellt tillgodoräknande skall medges när värdet av de två benen vanligen utvecklas i motsatt riktning. Detta är fallet i följande situationer:






  a) | Positionen omfattas av punkt 43 b men det råder obalans i tillgångar mellan referensfordran och den underliggande exponeringen. Positionerna uppfyller dock följande krav:






  i) | Referensfordran rankas jämsides eller efter den underliggande fordran. |
| --- | --- | --- | --- |

45.

Partiellt tillgodoräknande skall medges när värdet av de två benen vanligen utvecklas i motsatt riktning. Detta är fallet i följande situationer:

a)

Positionen omfattas av punkt 43 b men det råder obalans i tillgångar mellan referensfordran och den underliggande exponeringen. Positionerna uppfyller dock följande krav:

i)

Referensfordran rankas jämsides eller efter den underliggande fordran.

| ii) | Den underliggande fordran och referensfordran avser samma gäldenär och det finns rättsligt bindande korsvisa klausuler om förfall eller påskyndad återbetalning. |
| --- | --- |

ii)

Den underliggande fordran och referensfordran avser samma gäldenär och det finns rättsligt bindande korsvisa klausuler om förfall eller påskyndad återbetalning.

| b) | Positionen omfattas av punkt 43 a eller 44 men det råder obalans i valuta eller löptid mellan kreditriskskyddet och den underliggande tillgången (valutaobalanser bör ingå i den normala redovisningen av valutakursrisken enligt bilaga III). |
| --- | --- |

b)

Positionen omfattas av punkt 43 a eller 44 men det råder obalans i valuta eller löptid mellan kreditriskskyddet och den underliggande tillgången (valutaobalanser bör ingå i den normala redovisningen av valutakursrisken enligt bilaga III).

| c) | Positionen omfattas av punkt 44 men det råder obalans i tillgångar mellan avistapositionen och kreditderivatet. I kreditderivatets dokumentation anges dock den underliggande tillgången bland de leveransbara fordringarna. |
| --- | --- |

c)

Positionen omfattas av punkt 44 men det råder obalans i tillgångar mellan avistapositionen och kreditderivatet. I kreditderivatets dokumentation anges dock den underliggande tillgången bland de leveransbara fordringarna.

I var och en av dessa situationer skall kapitalkraven för den specifika risken inte läggas samman på varje sida av transaktionen. I stället skall enbart det högre av de två kapitalkraven användas.

| 46. | I samtliga situationer som inte omfattas av punkterna 43–45 skall kapitalkrav för specifik risk fastställas mot båda sidor av positionerna. |
| --- | --- |

46.

I samtliga situationer som inte omfattas av punkterna 43–45 skall kapitalkrav för specifik risk fastställas mot båda sidor av positionerna.

KAPITALKRAV I HANDELSLAGRET AVSEENDE FÖRETAG FÖR KOLLEKTIVA INVESTERINGAR (FONDFÖRETAG)

| 47. | Kapitalkraven för positioner i företag för kollektiva investeringar (fondföretag) som uppfyller villkoren i artikel 11 för kapitalmässig behandling enligt reglerna för handelslagret skall beräknas i enlighet med metoderna i punkterna 48–56. |
| --- | --- |

47.

Kapitalkraven för positioner i företag för kollektiva investeringar (fondföretag) som uppfyller villkoren i artikel 11 för kapitalmässig behandling enligt reglerna för handelslagret skall beräknas i enlighet med metoderna i punkterna 48–56.

| 48. | Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i detta avsnitt skall positionerna i fondföretag omfattas av ett kapitalkrav för positionsrisk (allmän och specifik) på 32 %. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 2.1 i fjärde stycket i bilaga III eller punkt 12 sjätte stycket i bilaga V (råvarurisk) i förening med punkt 2.1 fjärde stycket i bilaga III skall positionerna i fondföretagen omfattas av ett kapitalkrav för positionsrisk (allmän och specifik) och valutakursrisk på högst 40 % i fall där den modifierade guldbehandling som beskrivs i de punkterna används. |
| --- | --- |

48.

Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i detta avsnitt skall positionerna i fondföretag omfattas av ett kapitalkrav för positionsrisk (allmän och specifik) på 32 %. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 2.1 i fjärde stycket i bilaga III eller punkt 12 sjätte stycket i bilaga V (råvarurisk) i förening med punkt 2.1 fjärde stycket i bilaga III skall positionerna i fondföretagen omfattas av ett kapitalkrav för positionsrisk (allmän och specifik) och valutakursrisk på högst 40 % i fall där den modifierade guldbehandling som beskrivs i de punkterna används.

| 49. | Instituten får bestämma kapitalkraven för positioner i fondföretag som uppfyller kraven i punkt 51 med hjälp av metoderna i punkterna 53–56. |
| --- | --- |

49.

Instituten får bestämma kapitalkraven för positioner i fondföretag som uppfyller kraven i punkt 51 med hjälp av metoderna i punkterna 53–56.

| 50. | Om inget annat anges skall nettning inte tillåtas mellan ett fondföretags underliggande investeringar och andra positioner som innehas av institutet. |
| --- | --- |

50.

Om inget annat anges skall nettning inte tillåtas mellan ett fondföretags underliggande investeringar och andra positioner som innehas av institutet.

ALLMÄNNA KRITERIER

| 51. | De allmänna kraven för användning av metoderna i punkterna 53–56 för fondföretag, som står under tillsyn eller har sitt säte inom gemenskapen, är följande:






  a) | Fondföretagets prospekt eller motsvarande dokument skall innefatta






  i) | de kategorier av tillgångar som fondföretaget får investera i, |
| --- | --- | --- | --- |

51.

De allmänna kraven för användning av metoderna i punkterna 53–56 för fondföretag, som står under tillsyn eller har sitt säte inom gemenskapen, är följande:

a)

Fondföretagets prospekt eller motsvarande dokument skall innefatta

i)

de kategorier av tillgångar som fondföretaget får investera i,

| ii) | om investeringsbegränsningar tillämpas, de relativa begränsningarna och metoder för att beräkna dem, |
| --- | --- |

ii)

om investeringsbegränsningar tillämpas, de relativa begränsningarna och metoder för att beräkna dem,

| iii) | om hävstångsmetoder är tillåtna, den maximala hävstångsnivån, och |
| --- | --- |

iii)

om hävstångsmetoder är tillåtna, den maximala hävstångsnivån, och

| iv) | om placering i finansiella OTC-derivat eller transaktioner av repotyp är tillåtna, en policy för att begränsa motpartsrisken som uppstår till följd av dessa transaktioner. |
| --- | --- |

iv)

om placering i finansiella OTC-derivat eller transaktioner av repotyp är tillåtna, en policy för att begränsa motpartsrisken som uppstår till följd av dessa transaktioner.

| b) | Verksamheten i fondföretaget skall rapporteras i en halvårs- och en helårsrapport för att göra det möjligt att bedöma tillgångar och skulder, inkomster och verksamhet under rapportperioden. |
| --- | --- |

b)

Verksamheten i fondföretaget skall rapporteras i en halvårs- och en helårsrapport för att göra det möjligt att bedöma tillgångar och skulder, inkomster och verksamhet under rapportperioden.

| c) | Andelarna/aktierna i fondföretagen kan dagligen lösas in i kontanter från företagets tillgångar, på begäran av innehavaren. |
| --- | --- |

c)

Andelarna/aktierna i fondföretagen kan dagligen lösas in i kontanter från företagets tillgångar, på begäran av innehavaren.

| d) | Investeringarna i fondföretaget skall vara skilda från tillgångarna som tillhör det förvaltande företaget. |
| --- | --- |

d)

Investeringarna i fondföretaget skall vara skilda från tillgångarna som tillhör det förvaltande företaget.

| e) | Det investerande institutet skall göra en tillfredsställande riskbedömning av fondföretaget. |
| --- | --- |

e)

Det investerande institutet skall göra en tillfredsställande riskbedömning av fondföretaget.

| 52. | Fondföretag från tredje land kan komma ifråga om kraven i punkt 51 a–e i uppfylls, under förutsättning att institutets behöriga myndighet godkänner detta. |
| --- | --- |

52.

Fondföretag från tredje land kan komma ifråga om kraven i punkt 51 a–e i uppfylls, under förutsättning att institutets behöriga myndighet godkänner detta.

SPECIFIKA METODER

| 53. | Om institutet dagligen får kännedom om de underliggande investeringarna i fondföretaget, kan institutet tillämpa genomsyn på dessa underliggande investeringar för att beräkna kapitalkraven för positionsrisker (allmänna och specifika) för dessa positioner i enlighet med metoderna i denna bilaga, eller om tillstånd har beviljats, i enlighet med metoderna i bilaga V. Enligt denna ansats skall positioner i fondföretaget behandlas som positioner i fondföretagets underliggande investeringar. Nettning är tillåten mellan positioner i de underliggande investeringarna i fondföretagen och andra positioner som innehas av institutet så länge institutet innehar tillräckligt många enheter så att inlösen/tillskapande kan ske i utbyte mot de underliggande investeringarna. |
| --- | --- |

53.

Om institutet dagligen får kännedom om de underliggande investeringarna i fondföretaget, kan institutet tillämpa genomsyn på dessa underliggande investeringar för att beräkna kapitalkraven för positionsrisker (allmänna och specifika) för dessa positioner i enlighet med metoderna i denna bilaga, eller om tillstånd har beviljats, i enlighet med metoderna i bilaga V. Enligt denna ansats skall positioner i fondföretaget behandlas som positioner i fondföretagets underliggande investeringar. Nettning är tillåten mellan positioner i de underliggande investeringarna i fondföretagen och andra positioner som innehas av institutet så länge institutet innehar tillräckligt många enheter så att inlösen/tillskapande kan ske i utbyte mot de underliggande investeringarna.

| 54. | Instituten får beräkna kapitalkraven för positionsrisken (allmän och specifik) för positioner i fondföretag i enlighet med metoderna i denna bilaga, eller i enlighet med metoderna i bilaga V om tillstånd har beviljats, för hypotetiska positioner som motsvarar de positioner som är nödvändiga för att reproducera sammansättning och resultat av det externt genererade indexet eller den fasta korgen av aktier eller räntebärande värdepapper som avses i a, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:






  a) | Syftet med det fondföretagets mandat är att reproducera sammansättningen och resultaten av ett externt genererat index eller en fast korg av aktier eller räntebärande värdepapper. |
| --- | --- | --- |

54.

Instituten får beräkna kapitalkraven för positionsrisken (allmän och specifik) för positioner i fondföretag i enlighet med metoderna i denna bilaga, eller i enlighet med metoderna i bilaga V om tillstånd har beviljats, för hypotetiska positioner som motsvarar de positioner som är nödvändiga för att reproducera sammansättning och resultat av det externt genererade indexet eller den fasta korgen av aktier eller räntebärande värdepapper som avses i a, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

a)

Syftet med det fondföretagets mandat är att reproducera sammansättningen och resultaten av ett externt genererat index eller en fast korg av aktier eller räntebärande värdepapper.

| b) | Det kan under en period på minst sex månader klart fastställas en korrelation på minst 0,9 mellan fondföretagets dagliga prisförändring och det index eller den aktiekorg eller de räntebärande värdepapper det följer. ”Korrelation” betyder i detta sammanhang korrelationskoefficienterna mellan den dagliga avkastningen från fondföretaget och det index eller den korg av aktier eller räntebärande värdepapper som det följer. |
| --- | --- |

b)

Det kan under en period på minst sex månader klart fastställas en korrelation på minst 0,9 mellan fondföretagets dagliga prisförändring och det index eller den aktiekorg eller de räntebärande värdepapper det följer. ”Korrelation” betyder i detta sammanhang korrelationskoefficienterna mellan den dagliga avkastningen från fondföretaget och det index eller den korg av aktier eller räntebärande värdepapper som det följer.

| 55. | Om institutet inte dagligen får kännedom om de underliggande investeringarna i fondföretaget, får institutet beräkna kapitalkraven för positionsrisker (allmänna och specifika) i enlighet med metoderna i denna bilaga, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:






  a) | Det antas att fondföretaget först investerar i tillgångsklasserna med de högsta kapitalkrav för positionsrisker (allmänna och specifika) som dess mandat tillåter tills dess att den maximala gränsen är nådd, och därefter fortsätter att i fallande ordning investera i de efterföljande exponeringsklasserna tills dess att den maximala totala investeringsgränsen är nådd. Positionen i fondföretaget behandlas som direkt ägande i den hypotetiska positionen. |
| --- | --- | --- |

55.

Om institutet inte dagligen får kännedom om de underliggande investeringarna i fondföretaget, får institutet beräkna kapitalkraven för positionsrisker (allmänna och specifika) i enlighet med metoderna i denna bilaga, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

a)

Det antas att fondföretaget först investerar i tillgångsklasserna med de högsta kapitalkrav för positionsrisker (allmänna och specifika) som dess mandat tillåter tills dess att den maximala gränsen är nådd, och därefter fortsätter att i fallande ordning investera i de efterföljande exponeringsklasserna tills dess att den maximala totala investeringsgränsen är nådd. Positionen i fondföretaget behandlas som direkt ägande i den hypotetiska positionen.

| b) | Instituten tar hänsyn till den maximala indirekta exponering de kan uppnå genom att ta in positioner med hävstångseffekt genom fondföretaget när de beräknar sina kapitalkrav för positionsrisken. Detta görs genom att positionen i fondföretaget ökas proportionellt upp till den maximala exponeringen i enlighet med dess mandat mot de underliggande investeringarna. |
| --- | --- |

b)

Instituten tar hänsyn till den maximala indirekta exponering de kan uppnå genom att ta in positioner med hävstångseffekt genom fondföretaget när de beräknar sina kapitalkrav för positionsrisken. Detta görs genom att positionen i fondföretaget ökas proportionellt upp till den maximala exponeringen i enlighet med dess mandat mot de underliggande investeringarna.

| c) | Skulle kapitalkravet för positionsrisk (allmän och specifik) enligt denna punkt överskrida det som anges i punkt 48 skall kapitalkravet begränsas till den nivån. |
| --- | --- |

c)

Skulle kapitalkravet för positionsrisk (allmän och specifik) enligt denna punkt överskrida det som anges i punkt 48 skall kapitalkravet begränsas till den nivån.

| 56. | Institut får använda sig av en tredje part för att enligt de metoder som anges i denna bilaga beräkna och rapportera kapitalkravet för positionsrisk (allmän och specifik) för positioner i fondföretag som omfattas av punkterna 53 och 55, förutsatt att beräkningens och rapportens riktighet kan säkerställas på tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

56.

Institut får använda sig av en tredje part för att enligt de metoder som anges i denna bilaga beräkna och rapportera kapitalkravet för positionsrisk (allmän och specifik) för positioner i fondföretag som omfattas av punkterna 53 och 55, förutsatt att beräkningens och rapportens riktighet kan säkerställas på tillfredsställande sätt.

BILAGA II

BERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR AVVECKLINGS- OCH MOTPARTSKREDITRISK

AVVECKLINGS-/LEVERANSRISK

| 1. | Vid transaktioner i vilka räntebärande instrument, aktier, utländsk valuta och råvaror (utom repor och omvända repor och utlåning och lån av värdepapper eller råvaror) inte är avvecklade efter den överenskomna leveransdagen skall ett institut beräkna den prisskillnad det riskerar. Denna utgör skillnaden mellan överenskommet pris för det räntebärande instrumentet, aktien, den utländska valutan eller råvaran ifråga och dess aktuella marknadsvärde om skillnaden skulle kunna medföra en förlust för institutet. Prisskillnaden skall multipliceras med tillämplig faktor i tabell 1 för att beräkna kapitalkravet.
  Tabell 1






  Antal arbetsdagar efter avtalad avvecklingsdag | (%) |
| --- | --- | --- |
| 5–15 | 8 |
| 16–30 | 50 |
| 31–45 | 75 |
| 46 eller fler | 100 |

1.

Vid transaktioner i vilka räntebärande instrument, aktier, utländsk valuta och råvaror (utom repor och omvända repor och utlåning och lån av värdepapper eller råvaror) inte är avvecklade efter den överenskomna leveransdagen skall ett institut beräkna den prisskillnad det riskerar. Denna utgör skillnaden mellan överenskommet pris för det räntebärande instrumentet, aktien, den utländska valutan eller råvaran ifråga och dess aktuella marknadsvärde om skillnaden skulle kunna medföra en förlust för institutet. Prisskillnaden skall multipliceras med tillämplig faktor i tabell 1 för att beräkna kapitalkravet.

Tabell 1

Antal arbetsdagar efter avtalad avvecklingsdag

(%)

5–15

8

16–30

50

31–45

75

46 eller fler

100

TRANSAKTIONER UTAN SAMTIDIG PRESTATION

| 2. | Ett institut skall uppfylla ett kapitalkrav i enlighet med tabell 2 om






  a) | det har erlagt betalning för värdepapper, utländsk valuta eller råvaror innan det har erhållit dem eller det har levererat värdepapper, utländsk valuta eller råvaror innan det har erhållit betalning för dem, och |
| --- | --- | --- |

2.

Ett institut skall uppfylla ett kapitalkrav i enlighet med tabell 2 om

a)

det har erlagt betalning för värdepapper, utländsk valuta eller råvaror innan det har erhållit dem eller det har levererat värdepapper, utländsk valuta eller råvaror innan det har erhållit betalning för dem, och

| b) | vid gränsöverskridande handel en dag eller fler har förflutit efter det att betalningen eller leveransen ägde rum. |
| --- | --- |

b)

vid gränsöverskridande handel en dag eller fler har förflutit efter det att betalningen eller leveransen ägde rum.

Tabell 2: Kapitalbehandling vid transaktioner utan samtidig prestation

| Transaktionsslag | Fram till första avtalade betalnings-/leveransben | Från första avtalade betalnings-/leveransben fram till 4 dagar efter det andra avtalade betalnings-/leveransbenet | 5 affärsdagar efter avvecklingsdatum fram till det att transaktionen upphör |
| --- | --- | --- | --- |
| Utan samtidig prestation | Inget kapitalkrav | Behandlas som exponering | Överfört värde plus löpande positiv exponering dras från kapitalbasen. |

Transaktionsslag

Fram till första avtalade betalnings-/leveransben

Från första avtalade betalnings-/leveransben fram till 4 dagar efter det andra avtalade betalnings-/leveransbenet

5 affärsdagar efter avvecklingsdatum fram till det att transaktionen upphör

Utan samtidig prestation

Inget kapitalkrav

Behandlas som exponering

Överfört värde plus löpande positiv exponering dras från kapitalbasen.

| 3. | Institut som använder den ansats som beskrivs i artiklarna 84–89 i direktiv 2006/.../EG får, när de fastställer riskvikter för transaktioner utan samtidig prestation som behandlas enligt kolumn 3 i tabell 2, tilldela motparter, mot vilka de inte har någon ytterligare exponering utanför handelslagret, PD-värden utifrån motpartens externa rating. Institut som använder egna LGD-skattningar får tillämpa LGD-värdet i punkt 8 i del 2 i bilaga VII till direktiv 2006/.../EG på riskvikter för exponeringar från transaktioner utan samtidig prestation som behandlas enligt kolumn 3 i tabell 2, förutsatt att de tillämpar det på alla sådana exponeringar. Alternativt får institut som använder den ansats som beskrivs i artiklarna 84–89 i direktiv 2006/.../EG tillämpa antingen de riskvikter som återfinns i artiklarna 78–83 i det direktivet, förutsatt att de tillämpar dem på alla sådana exponeringar, eller en riskvikt på 100 procent på alla sådana exponeringar.
  Om beloppet för den positiva exponering som härrör från transaktioner utan samtidig prestation inte är väsentligt får instituten tillämpa riskvikten 100 % på dessa exponeringar. |
| --- | --- |

3.

Institut som använder den ansats som beskrivs i artiklarna 84–89 i direktiv 2006/.../EG får, när de fastställer riskvikter för transaktioner utan samtidig prestation som behandlas enligt kolumn 3 i tabell 2, tilldela motparter, mot vilka de inte har någon ytterligare exponering utanför handelslagret, PD-värden utifrån motpartens externa rating. Institut som använder egna LGD-skattningar får tillämpa LGD-värdet i punkt 8 i del 2 i bilaga VII till direktiv 2006/.../EG på riskvikter för exponeringar från transaktioner utan samtidig prestation som behandlas enligt kolumn 3 i tabell 2, förutsatt att de tillämpar det på alla sådana exponeringar. Alternativt får institut som använder den ansats som beskrivs i artiklarna 84–89 i direktiv 2006/.../EG tillämpa antingen de riskvikter som återfinns i artiklarna 78–83 i det direktivet, förutsatt att de tillämpar dem på alla sådana exponeringar, eller en riskvikt på 100 procent på alla sådana exponeringar.

Om beloppet för den positiva exponering som härrör från transaktioner utan samtidig prestation inte är väsentligt får instituten tillämpa riskvikten 100 % på dessa exponeringar.

| 4. | Om ett avvecklings- eller clearingsystem drabbas av en störning som omfattar hela systemet får de behöriga myndigheterna åsidosätta de beräknade kapitalkraven enligt bestämmelserna i punkterna 1 och 2 fram till dess att situationen har rättats till. En motparts oförmåga att avveckla en transaktion skall i detta fall inte betraktas som fallissemang i kreditriskavseende. |
| --- | --- |

4.

Om ett avvecklings- eller clearingsystem drabbas av en störning som omfattar hela systemet får de behöriga myndigheterna åsidosätta de beräknade kapitalkraven enligt bestämmelserna i punkterna 1 och 2 fram till dess att situationen har rättats till. En motparts oförmåga att avveckla en transaktion skall i detta fall inte betraktas som fallissemang i kreditriskavseende.

MOTPARTS KREDITRISK (CCR)

| 5. | Ett institut skall vara skyldigt att beräkna kapitalkrav för CCR som uppstår av exponeringar på grund av följande:






  a) | OTC-derivat och kreditderivat. |
| --- | --- | --- |

5.

Ett institut skall vara skyldigt att beräkna kapitalkrav för CCR som uppstår av exponeringar på grund av följande:

a)

OTC-derivat och kreditderivat.

| b) | Repor, omvända repor, utlåning eller lån av värdepapper eller råvaror som grundas på värdepapper eller råvaror i handelslagret. |
| --- | --- |

b)

Repor, omvända repor, utlåning eller lån av värdepapper eller råvaror som grundas på värdepapper eller råvaror i handelslagret.

| c) | marginallånetransaktioner avseende finansiella instrument eller råvaror, |
| --- | --- |

c)

marginallånetransaktioner avseende finansiella instrument eller råvaror,

| d) | transaktioner med lång avvecklingscykel. |
| --- | --- |

d)

transaktioner med lång avvecklingscykel.

| 6. | Med förbehåll för punkterna 7–10 skall exponeringsvärden och riskvägda exponeringsbelopp för sådana exponeringar beräknas i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 3, kapitel 2, avdelning V i direktiv 2006/.../EG, varvid hänvisningar till kreditinstitut i det avsnittet skall anses som hänvisningar till institut, hänvisningar till moderkreditinstitut som hänvisningar till moderinstitut och anknytande begrepp tolkas i överensstämmelse därmed. |
| --- | --- |

6.

Med förbehåll för punkterna 7–10 skall exponeringsvärden och riskvägda exponeringsbelopp för sådana exponeringar beräknas i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 3, kapitel 2, avdelning V i direktiv 2006/.../EG, varvid hänvisningar till kreditinstitut i det avsnittet skall anses som hänvisningar till institut, hänvisningar till moderkreditinstitut som hänvisningar till moderinstitut och anknytande begrepp tolkas i överensstämmelse därmed.

| 7. | Vid tillämpning av punkt 6 gäller följande:
  Bilaga IV till direktiv 2006/.../EG skall anses vara ändrad så att den omfattar punkt 8 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG.
  Bilaga III till direktiv 2006/.../EG skall anses vara ändrad så att följande läggs till efter fotnoterna till tabell 1:
  För att beräkna den möjliga framtida exponeringen för kreditrisk när det gäller kreditderivat i form av totalavkastningsswappar och kreditswappar skall instrumentets nominella belopp multipliceras med följande procentsatser:






  — | Om referensförpliktelsen är sådan att den skulle vara en kvalificerad post enligt bilaga I om den gav upphov till direkt exponering för institutet: 5 %. |
| --- | --- | --- |

7.

Vid tillämpning av punkt 6 gäller följande:

Bilaga IV till direktiv 2006/.../EG skall anses vara ändrad så att den omfattar punkt 8 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG.

Bilaga III till direktiv 2006/.../EG skall anses vara ändrad så att följande läggs till efter fotnoterna till tabell 1:

För att beräkna den möjliga framtida exponeringen för kreditrisk när det gäller kreditderivat i form av totalavkastningsswappar och kreditswappar skall instrumentets nominella belopp multipliceras med följande procentsatser:

—

Om referensförpliktelsen är sådan att den skulle vara en kvalificerad post enligt bilaga I om den gav upphov till direkt exponering för institutet: 5 %.

| — | Om referensförpliktelsen är sådan att den inte skulle vara en kvalificerad post enligt bilaga I om den gav upphov till direkt exponering för institutet: 10 %. |
| --- | --- |

—

Om referensförpliktelsen är sådan att den inte skulle vara en kvalificerad post enligt bilaga I om den gav upphov till direkt exponering för institutet: 10 %.

När det gäller en kreditswapp kan emellertid ett institut, vars exponering på grund av denna swapp är en lång position i den underliggande posten, använda en sats på 0 % för den möjliga framtida exponeringen för kreditrisk, såvida denna kreditswapp inte omfattas av en likvidationsklausul vid insolvens i den enhet vars exponering till följd av swappen utgör en kort position i den underliggande posten, även om den underliggande posten inte drabbats av fallissemang.

När kreditderivatet ger skydd enligt principen n:te att fallera i en korg av underliggande skulder, är frågan om vilken av de ovan föreskrivna procentsatserna som ska tillämpas avhängig av om den skuld i korgen som har den n:te sämsta kreditkvaliteten skulle anses vara kvalificerad eller ej i den betydelse som avses i Annex I om den innehades av institutet.

| 8. | Vid tillämpning av punkt 6 får instituten vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp inte använda den förenklade metoden för finansiella säkerheter enligt del 3, punkterna 24–29 i bilaga VIII till direktiv 2006/.../EG i fråga om godkännande av effekterna av finansiella säkerheter. |
| --- | --- |

8.

Vid tillämpning av punkt 6 får instituten vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp inte använda den förenklade metoden för finansiella säkerheter enligt del 3, punkterna 24–29 i bilaga VIII till direktiv 2006/.../EG i fråga om godkännande av effekterna av finansiella säkerheter.

| 9. | Vid tillämpning av punkt 6 får, när det gäller repor och värdepappers- eller råvarulån som förtecknats i handelslagret, alla finansiella instrument och råvaror som kan ingå i handelslagret godkännas som godtagbar säkerhet. För exponeringar till följd av OTC-derivat som förtecknats i handelslagret får råvaror som kan ingå i handelslagret också godkännas som godtagbar säkerhet. När sådana finansiella instrument eller råvaror som inte kan ingå enligt bilaga VIII till direktiv 2006/.../EG lånas ut, säljs eller tillhandahålls respektive lånas, köps eller tas emot som säkerhet eller på något annat sätt inom ramen för en sådan transaktion, och institutet tillämpar schablonmetoden för volatilitetsjusteringar enligt del 3 i bilaga VIII till det direktivet, skall vid beräkning av volatilitetsjusteringar sådana instrument och råvaror behandlas på samma sätt som aktier utanför huvudindexet på en erkänd börs.
  Om instituten tillämpar internmetoden för volatilitetsjusteringar enligt del 3 i bilaga VIII till direktiv 2006/.../EG när det gäller finansiella instrument eller råvaror som inte kan ingå enligt bilaga VIII till det direktivet skall volatilitetsjusteringar beräknas för varje enskild post. När instituten använder metoden som är baserad på egna modeller enligt definitionen i del 3 i bilaga VIII i direktiv 2006/.../EG, får de också tillämpa denna metod på handelslagret. |
| --- | --- |

9.

Vid tillämpning av punkt 6 får, när det gäller repor och värdepappers- eller råvarulån som förtecknats i handelslagret, alla finansiella instrument och råvaror som kan ingå i handelslagret godkännas som godtagbar säkerhet. För exponeringar till följd av OTC-derivat som förtecknats i handelslagret får råvaror som kan ingå i handelslagret också godkännas som godtagbar säkerhet. När sådana finansiella instrument eller råvaror som inte kan ingå enligt bilaga VIII till direktiv 2006/.../EG lånas ut, säljs eller tillhandahålls respektive lånas, köps eller tas emot som säkerhet eller på något annat sätt inom ramen för en sådan transaktion, och institutet tillämpar schablonmetoden för volatilitetsjusteringar enligt del 3 i bilaga VIII till det direktivet, skall vid beräkning av volatilitetsjusteringar sådana instrument och råvaror behandlas på samma sätt som aktier utanför huvudindexet på en erkänd börs.

Om instituten tillämpar internmetoden för volatilitetsjusteringar enligt del 3 i bilaga VIII till direktiv 2006/.../EG när det gäller finansiella instrument eller råvaror som inte kan ingå enligt bilaga VIII till det direktivet skall volatilitetsjusteringar beräknas för varje enskild post. När instituten använder metoden som är baserad på egna modeller enligt definitionen i del 3 i bilaga VIII i direktiv 2006/.../EG, får de också tillämpa denna metod på handelslagret.

| 10. | Vid tillämpning av punkt 6 gäller i samband med godkännande av ramavtal om nettning som täcker repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsdrivna transaktioner, kommer nettning mellan positionerna i eller utanför handelslagret endast att erkännas när de nettade transaktionerna uppfyller följande villkor:






  a) | Alla transaktioner marknadsvärderas dagligen. |
| --- | --- | --- |

10.

Vid tillämpning av punkt 6 gäller i samband med godkännande av ramavtal om nettning som täcker repor och/eller värdepappers- eller råvarulån och/eller andra kapitalmarknadsdrivna transaktioner, kommer nettning mellan positionerna i eller utanför handelslagret endast att erkännas när de nettade transaktionerna uppfyller följande villkor:

a)

Alla transaktioner marknadsvärderas dagligen.

| b) | Alla poster som lånas, köps eller tas emot som led i transaktionerna kan erkännas som godtagbara finansiella säkerheter enligt underavsnitt 3 i avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V i direktiv 2006/.../EG utan tillämpning av punkt 9 i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Alla poster som lånas, köps eller tas emot som led i transaktionerna kan erkännas som godtagbara finansiella säkerheter enligt underavsnitt 3 i avsnitt 3 i kapitel 2 i avdelning V i direktiv 2006/.../EG utan tillämpning av punkt 9 i denna bilaga.

| 11. | När ett kreditderivat i handelslagret utgör en del av en intern säkring och kreditriskskyddet är erkänt enligt direktiv 2006/.../EG, skall ingen motpartsrisk anses uppstå på grund av positionen i kreditderivatet. |
| --- | --- |

11.

När ett kreditderivat i handelslagret utgör en del av en intern säkring och kreditriskskyddet är erkänt enligt direktiv 2006/.../EG, skall ingen motpartsrisk anses uppstå på grund av positionen i kreditderivatet.

| 12. | Kapitalkravet skall vara 8 % av de sammanlagda riskvägda exponeringsbeloppen. |
| --- | --- |

12.

Kapitalkravet skall vara 8 % av de sammanlagda riskvägda exponeringsbeloppen.

BILAGA III

BERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR VALUTAKURSRISK

| 1. | Om summan av den totala nettopositionen i valuta och nettopositionen i guld hos ett institut beräknade i enlighet med förfarandet i punkt 2 överstiger 2 % av dess sammanlagda kapitalbas skall summan av dess nettoposition i valuta och dess nettoposition i guld multipliceras med 8 % för att beräkna kapitalbaskravet mot valutakursrisk. |
| --- | --- |

1.

Om summan av den totala nettopositionen i valuta och nettopositionen i guld hos ett institut beräknade i enlighet med förfarandet i punkt 2 överstiger 2 % av dess sammanlagda kapitalbas skall summan av dess nettoposition i valuta och dess nettoposition i guld multipliceras med 8 % för att beräkna kapitalbaskravet mot valutakursrisk.

| 2. | En tvåstegsmetod skall tillämpas för beräkning av kapitalkrav för valutakursrisker. |
| --- | --- |

2.

En tvåstegsmetod skall tillämpas för beräkning av kapitalkrav för valutakursrisker.

| 2.1 | För det första beräknas institutets öppna nettoposition i varje valutaslag (inklusive rapportvalutan) och i guld.
  Denna öppna nettoposition består av summan av följande (positiva eller negativa) poster:






  a) | Nettopositionen avista (dvs. alla tillgångsposter minus alla skuldposter inklusive upplupen ränta i ifrågavarande valuta eller, vad gäller guld, nettopositionen avista i guld). |
| --- | --- | --- |

2.1

För det första beräknas institutets öppna nettoposition i varje valutaslag (inklusive rapportvalutan) och i guld.

Denna öppna nettoposition består av summan av följande (positiva eller negativa) poster:

a)

Nettopositionen avista (dvs. alla tillgångsposter minus alla skuldposter inklusive upplupen ränta i ifrågavarande valuta eller, vad gäller guld, nettopositionen avista i guld).

| b) | Nettoterminspositionen (dvs. alla tillgodohavanden minus alla belopp som skall betalas på grundval av terminsaffärer med valuta och guld inklusive valuta- och guldterminer och kapitalbeloppet i valutaswappar som inte inberäknas i avistapositionen). |
| --- | --- |

b)

Nettoterminspositionen (dvs. alla tillgodohavanden minus alla belopp som skall betalas på grundval av terminsaffärer med valuta och guld inklusive valuta- och guldterminer och kapitalbeloppet i valutaswappar som inte inberäknas i avistapositionen).

| c) | Oåterkalleliga garantier (och jämförbara instrument) som med visshet kommer att behöva infrias och för vilken sannolikt återbetalning inte kommer att ske. |
| --- | --- |

c)

Oåterkalleliga garantier (och jämförbara instrument) som med visshet kommer att behöva infrias och för vilken sannolikt återbetalning inte kommer att ske.

| d) | Framtida nettointäkter och nettoutgifter som ännu inte har uppstått men som är helt säkrade (enligt det rapporterande institutets bedömning och med förhandsgodkännande av de behöriga myndigheterna; nettointäkter och nettoutgifter som ännu inte bokförts men som redan är helt säkrade genom terminsaffärer i utländsk valuta får inräknas här). Bedömningen skall göras konsekvent. |
| --- | --- |

d)

Framtida nettointäkter och nettoutgifter som ännu inte har uppstått men som är helt säkrade (enligt det rapporterande institutets bedömning och med förhandsgodkännande av de behöriga myndigheterna; nettointäkter och nettoutgifter som ännu inte bokförts men som redan är helt säkrade genom terminsaffärer i utländsk valuta får inräknas här). Bedömningen skall göras konsekvent.

| e) | Motsvarigheten till nettodeltat (eller deltabaserat) för det samlade innehavet av optioner i utländsk valuta och i guld. |
| --- | --- |

e)

Motsvarigheten till nettodeltat (eller deltabaserat) för det samlade innehavet av optioner i utländsk valuta och i guld.

| f) | Marknadsvärdet av övriga optioner (dvs. inte avser utländsk valuta eller guld). |
| --- | --- |

f)

Marknadsvärdet av övriga optioner (dvs. inte avser utländsk valuta eller guld).

Positioner som ett institut avsiktligt har skaffat för att säkra sig mot kursförändringars negativa påverkan på kapitalbasen får undantas från beräkningen av öppna nettopositioner i valuta. Sådana positioner bör vara av en art som inte är avsedd att omsättas eller av strukturell beskaffenhet och uteslutandet av dem och varje förändring av villkoren för att utesluta dem kräver de behöriga myndigheternas medgivande. Samma behandling får på samma villkor som ovan tillämpas på ett instituts positioner som är hänförliga till poster som redan har dragits av vid beräkningen av kapitalbasen.

Vid sådan beräkning som avses i första stycket skall i fråga om fondföretag de aktuella valutapositionerna i fondföretaget tas med i beräkningen. Instituten får använda sig av tredje parts rapporter om valutapositionerna i fondföretaget i de fall rapportens riktighet kan säkerställas på lämpligt sätt. Om ett institut inte är medvetet om valutapositionerna i fondföretaget skall man utgå ifrån att fondföretaget har investerat i valuta upp till den högsta tillåtna gränsen och instituten skall, för positioner i handelslagret, ta hänsyn till den maximala indirekta exponeringen de kan uppnå genom att ta in positioner med hävstångseffekt genom fondföretaget när de beräknar sina kapitalkrav för valutakursrisken. Detta görs genom att positionen i fondföretaget ökas proportionellt upp till den maximala exponeringen mot de underliggande investeringarna, som kommer från investeringsmandatet. Fondföretagets antagna valutaposition skall behandlas som en separat valuta i enlighet med behandlingen av investeringar i guld, dock med den skillnaden att om inriktningen på fondföretagets investeringar är känd, kan den samlade långa positionen läggas till den samlade, långa öppna valutapositionen och den samlade korta positionen läggas till den samlade, korta öppna valutapositionen. Ingen nettning mellan sådana positioner är tillåten före beräkningen.

De behöriga myndigheterna har frihet att medge ett institut rätt att använda nettonuvärdet vid beräkning av den öppna nettopositionen i varje valuta och i guld.

| 2.2 | För det andra omräknas korta och långa nettopositioner i varje valuta förutom rapportvalutan och den långa eller korta nettopositionen i guld till rapportvalutan efter avistakursen. De adderas därefter var för sig för att ge summan av korta positioner respektive summan av långa nettopositioner. Den högre av dessa två belopp utgör institutets totala nettoposition i utländsk valuta. |
| --- | --- |

2.2

För det andra omräknas korta och långa nettopositioner i varje valuta förutom rapportvalutan och den långa eller korta nettopositionen i guld till rapportvalutan efter avistakursen. De adderas därefter var för sig för att ge summan av korta positioner respektive summan av långa nettopositioner. Den högre av dessa två belopp utgör institutets totala nettoposition i utländsk valuta.

| 3. | Med avvikelse från punkterna 1 och 2 och i avvaktan på ytterligare samordning får de behöriga myndigheterna föreskriva eller tillåta att instituten i stället använder följande förfaranden vid tillämpningen av denna bilaga. |
| --- | --- |

3.

Med avvikelse från punkterna 1 och 2 och i avvaktan på ytterligare samordning får de behöriga myndigheterna föreskriva eller tillåta att instituten i stället använder följande förfaranden vid tillämpningen av denna bilaga.

| 3.1 | De behöriga myndigheterna får medge instituten lägre kapitalkrav till täckande av positioner i nära sammanhängande valutor än de krav som skulle bli följden av tillämpning av punkterna 1 och 2. De behöriga myndigheterna får därvid behandla två valutor som nära sammanhängande endast om sannolikheten för att en förlust – beräknad på basis av dagliga växelkursuppgifter för de föregående tre eller fem åren – kommer att uppstå på lika stora motstående positioner i de båda valutorna under de närmast följande tio arbetsdagarna och som är 4 % eller mindre av värdet av den avstämda positionen i fråga (värderad i rapportvalutan) är åtminstone 99 % om en observationsperiod på 3 år används eller 95 % om en observationsperiod på 5 år används. Kapitalbaskravet för den avstämda positionen i två nära sammanhängande valutor är 4 % multiplicerat med värdet av den avstämda positionen. Kapitalkravet för ej avstämda positioner i nära sammanhängande valutor och alla positioner i övriga valutor är 8 % multiplicerat med det högre beloppet av antingen nettosumman avkorta eller nettosumman av långa positioner i dessa valutor efter det att den avstämda positionen i nära sammanhängande valutor undantagits. |
| --- | --- |

3.1

De behöriga myndigheterna får medge instituten lägre kapitalkrav till täckande av positioner i nära sammanhängande valutor än de krav som skulle bli följden av tillämpning av punkterna 1 och 2. De behöriga myndigheterna får därvid behandla två valutor som nära sammanhängande endast om sannolikheten för att en förlust – beräknad på basis av dagliga växelkursuppgifter för de föregående tre eller fem åren – kommer att uppstå på lika stora motstående positioner i de båda valutorna under de närmast följande tio arbetsdagarna och som är 4 % eller mindre av värdet av den avstämda positionen i fråga (värderad i rapportvalutan) är åtminstone 99 % om en observationsperiod på 3 år används eller 95 % om en observationsperiod på 5 år används. Kapitalbaskravet för den avstämda positionen i två nära sammanhängande valutor är 4 % multiplicerat med värdet av den avstämda positionen. Kapitalkravet för ej avstämda positioner i nära sammanhängande valutor och alla positioner i övriga valutor är 8 % multiplicerat med det högre beloppet av antingen nettosumman avkorta eller nettosumman av långa positioner i dessa valutor efter det att den avstämda positionen i nära sammanhängande valutor undantagits.

| 3.2 | De behöriga myndigheterna får medge att instituten undantar positioner i valutor som är föremål för juridiskt bindande mellanstatliga avtal för begränsning av förändringar i förhållande till andra valutor som omfattas av samma överenskommelse från tillämpningen av de metoder som beskrivs i punkterna 1, 2 och 3.1. Instituten skall beräkna sin avstämda position i sådana valutor och underkasta dem ett kapitalkrav som inte är lägre än hälften av den högsta tillåtna kursvariation som fastställts i ifrågavarande mellanstatliga avtal avseende de berörda valutorna. Icke avstämda positioner i sådana valutor behandlas på samma sätt som andra valutor.
  Med avvikelse från första stycket får de behöriga myndigheterna tillåta att kapitalkravet för avstämda positioner i sådana medlemsstaters valutor som deltar i andra etappen i den ekonomiska och monetära unionen sätts till 1,6 % av värdet av sådana avstämda positioner. |
| --- | --- |

3.2

De behöriga myndigheterna får medge att instituten undantar positioner i valutor som är föremål för juridiskt bindande mellanstatliga avtal för begränsning av förändringar i förhållande till andra valutor som omfattas av samma överenskommelse från tillämpningen av de metoder som beskrivs i punkterna 1, 2 och 3.1. Instituten skall beräkna sin avstämda position i sådana valutor och underkasta dem ett kapitalkrav som inte är lägre än hälften av den högsta tillåtna kursvariation som fastställts i ifrågavarande mellanstatliga avtal avseende de berörda valutorna. Icke avstämda positioner i sådana valutor behandlas på samma sätt som andra valutor.

Med avvikelse från första stycket får de behöriga myndigheterna tillåta att kapitalkravet för avstämda positioner i sådana medlemsstaters valutor som deltar i andra etappen i den ekonomiska och monetära unionen sätts till 1,6 % av värdet av sådana avstämda positioner.

| 4. | Nettopositioner för sammansatta valutor får fördelas på däri ingående valutor efter gällande kvoter. |
| --- | --- |

4.

Nettopositioner för sammansatta valutor får fördelas på däri ingående valutor efter gällande kvoter.

BILAGA IV

BERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR RÅVARURISK

| 1. | Varje position i råvaror eller råvaruderivat skall uttryckas i termer av standardiserade måttenheter. Avistapriset på varje råvara skall uttryckas i rapportvalutan. |
| --- | --- |

1.

Varje position i råvaror eller råvaruderivat skall uttryckas i termer av standardiserade måttenheter. Avistapriset på varje råvara skall uttryckas i rapportvalutan.

| 2. | Positioner i guld eller guldderivat skall anses vara föremål för valutakursrisk och behandlas i enlighet med bilaga III eller bilaga V, i tillämpliga delar, för att beräkna marknadsrisk. |
| --- | --- |

2.

Positioner i guld eller guldderivat skall anses vara föremål för valutakursrisk och behandlas i enlighet med bilaga III eller bilaga V, i tillämpliga delar, för att beräkna marknadsrisk.

| 3. | Såvitt avser denna bilaga får positioner som innebär ren lagerfinanisering uteslutas endast vid beräkningen av råvarurisk. |
| --- | --- |

3.

Såvitt avser denna bilaga får positioner som innebär ren lagerfinanisering uteslutas endast vid beräkningen av råvarurisk.

| 4. | De ränte- och valutakursrisker som inte omfattas av andra bestämmelser i denna bilaga skall ingå i beräkningen av allmän risk för omsatta räntebärande instrument och i beräkningen av valutakursrisk. |
| --- | --- |

4.

De ränte- och valutakursrisker som inte omfattas av andra bestämmelser i denna bilaga skall ingå i beräkningen av allmän risk för omsatta räntebärande instrument och i beräkningen av valutakursrisk.

| 5. | När den korta positionen förfaller före den långa positionen skall instituten också gardera sig mot den risk för likviditetsbrist som kan förekomma på vissa marknader. |
| --- | --- |

5.

När den korta positionen förfaller före den långa positionen skall instituten också gardera sig mot den risk för likviditetsbrist som kan förekomma på vissa marknader.

| 6. | Såvitt avser punkt 19 skall ett instituts nettoposition i varje råvara vara lika med överskottet av ett instituts långa (korta) positioner i förhållande till dess korta (långa) positioner i samma råvara och i identiska råvaruterminer och optioner.
  De behöriga myndigheterna skall medge att positioner i derivatinstrument behandlas som positioner i den underliggande råvaran enligt punkterna 8–10. |
| --- | --- |

6.

Såvitt avser punkt 19 skall ett instituts nettoposition i varje råvara vara lika med överskottet av ett instituts långa (korta) positioner i förhållande till dess korta (långa) positioner i samma råvara och i identiska råvaruterminer och optioner.

De behöriga myndigheterna skall medge att positioner i derivatinstrument behandlas som positioner i den underliggande råvaran enligt punkterna 8–10.

| 7. | De behöriga myndigheterna kan anse följande positioner som positioner i samma råvara:






  a) | Positioner i olika underkategorier av råvaror i de fall där underkategorierna kan levereras istället för varandra. |
| --- | --- | --- |

7.

De behöriga myndigheterna kan anse följande positioner som positioner i samma råvara:

a)

Positioner i olika underkategorier av råvaror i de fall där underkategorierna kan levereras istället för varandra.

| b) | Positioner i likartade råvaror om det klart kan fastställas att korrelationen i prisrörlighet, över en period om minst ett år, mellan dessa år är minst 0,9. |
| --- | --- |

b)

Positioner i likartade råvaror om det klart kan fastställas att korrelationen i prisrörlighet, över en period om minst ett år, mellan dessa år är minst 0,9.

Särskilda instrument

| 8. | Råvaruterminer och andra terminsåtaganden att köpa eller sälja enskilda råvaror skall inordnas i måttsystemet som nominella belopp uttryckta i den gängse måttenheten och åsätts en löptid med hänvisning till förfallodagen.
  De behöriga myndigheterna får medge att kapitalkravet för en termin som omsätts på börsen sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med terminen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den termin som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod egna modeller som beskrivs i bilaga V.
  De behöriga myndigheterna kan också medge att kapitalkravet för ett råvaruderivat grundat på OTC-kontrakt av den typ som avses i detta stycke och som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med derivatkontraktet, och att det är minst likvärdigt med det kapitalkrav för ifrågavarande kontrakt som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V. |
| --- | --- |

8.

Råvaruterminer och andra terminsåtaganden att köpa eller sälja enskilda råvaror skall inordnas i måttsystemet som nominella belopp uttryckta i den gängse måttenheten och åsätts en löptid med hänvisning till förfallodagen.

De behöriga myndigheterna får medge att kapitalkravet för en termin som omsätts på börsen sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med terminen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den termin som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod egna modeller som beskrivs i bilaga V.

De behöriga myndigheterna kan också medge att kapitalkravet för ett råvaruderivat grundat på OTC-kontrakt av den typ som avses i detta stycke och som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med derivatkontraktet, och att det är minst likvärdigt med det kapitalkrav för ifrågavarande kontrakt som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V.

| 9. | Råvaruswappar där transaktionens ena sida är ett fast pris och den andra är det löpande marknadspriset skall inordnas i löptidsmetoden enligt punkterna 13–18 som en serie positioner lika med värdet på kontraktets nominella belopp, där varje position motsvarar en betalning på swappen och placeras in i en löptidsgrupp i tabell 1 i punkt 13. Positionerna är långa positioner om institutet betalar ett fast pris och erhåller rörligt pris och korta positioner om institutet erhåller ett fast pris och betalar ett rörligt pris.
  Råvaruswappar där transaktionens båda sidor är i olika råvaror placeras i relevanta kategorier i löptidsmetoden. |
| --- | --- |

9.

Råvaruswappar där transaktionens ena sida är ett fast pris och den andra är det löpande marknadspriset skall inordnas i löptidsmetoden enligt punkterna 13–18 som en serie positioner lika med värdet på kontraktets nominella belopp, där varje position motsvarar en betalning på swappen och placeras in i en löptidsgrupp i tabell 1 i punkt 13. Positionerna är långa positioner om institutet betalar ett fast pris och erhåller rörligt pris och korta positioner om institutet erhåller ett fast pris och betalar ett rörligt pris.

Råvaruswappar där transaktionens båda sidor är i olika råvaror placeras i relevanta kategorier i löptidsmetoden.

| 10. | Optioner på råvaror eller på råvaruderivat skall behandlas som om de vore positioner vars värde motsvarar det underliggande värdet som optionen hänför sig till multiplicerat med dess delta vid tillämpning av denna bilaga. De senare nämnda positionerna får nettas mot motstående positioner i samma slag av underliggande råvara eller råvaruderivat. Det delta som används skall vara det som gäller för berörd börs, det som beräknats av de behöriga myndigheterna eller, där inget av dessa finns att tillgå eller vid OTC-optioner, det som beräknats av institutet självt, under förutsättning att de behöriga myndigheterna är övertygade om att den beräkningsmetod institutet använder är rimlig.
  De behöriga myndigheterna får emellertid även föreskriva att instituten skall beräkna sina delta med metoder som anges av de behöriga myndigheterna.
  Skyddsåtgärder skall vidtas mot övriga risker, förutom deltarisken, som sammanhänger med råvaruoptioner.
  De behöriga myndigheterna får medge att kravet för en utfärdad, på börsen omsatt råvaruoption sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver, om de är helt övertygade att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V.
  De behöriga myndigheterna kan också medge att kapitalkravet för en OTC-råvaruoption, som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingsorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen, och att den är minst likvärdig med det kapitalkrav för en OTC-option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V.
  Dessutom får de medge att kravet för en köpt råvaruoption som omsätts på börsen eller en OTC-råvaruoption är detsamma som det som gäller för den underliggande råvaran, dock med den begränsningen att därav härrörande krav inte överstiger optionens marknadsvärde. Kravet avseende en utfärdad OTC-option skall bestämmas i förhållande till den underliggande råvaran. |
| --- | --- |

10.

Optioner på råvaror eller på råvaruderivat skall behandlas som om de vore positioner vars värde motsvarar det underliggande värdet som optionen hänför sig till multiplicerat med dess delta vid tillämpning av denna bilaga. De senare nämnda positionerna får nettas mot motstående positioner i samma slag av underliggande råvara eller råvaruderivat. Det delta som används skall vara det som gäller för berörd börs, det som beräknats av de behöriga myndigheterna eller, där inget av dessa finns att tillgå eller vid OTC-optioner, det som beräknats av institutet självt, under förutsättning att de behöriga myndigheterna är övertygade om att den beräkningsmetod institutet använder är rimlig.

De behöriga myndigheterna får emellertid även föreskriva att instituten skall beräkna sina delta med metoder som anges av de behöriga myndigheterna.

Skyddsåtgärder skall vidtas mot övriga risker, förutom deltarisken, som sammanhänger med råvaruoptioner.

De behöriga myndigheterna får medge att kravet för en utfärdad, på börsen omsatt råvaruoption sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver, om de är helt övertygade att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V.

De behöriga myndigheterna kan också medge att kapitalkravet för en OTC-råvaruoption, som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingsorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen, och att den är minst likvärdig med det kapitalkrav för en OTC-option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga V.

Dessutom får de medge att kravet för en köpt råvaruoption som omsätts på börsen eller en OTC-råvaruoption är detsamma som det som gäller för den underliggande råvaran, dock med den begränsningen att därav härrörande krav inte överstiger optionens marknadsvärde. Kravet avseende en utfärdad OTC-option skall bestämmas i förhållande till den underliggande råvaran.

| 11. | Köpoptioner baserade på råvaror skall behandlas på samma sätt som sådana råvaruoptioner som avses i punkt 10. |
| --- | --- |

11.

Köpoptioner baserade på råvaror skall behandlas på samma sätt som sådana råvaruoptioner som avses i punkt 10.

| 12. | De som överför råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till råvaror i en repa och den som lånar ut råvaror i ett avtal om råvarulån skall ta med sådana råvaror vid beräkningen av sitt kapitalkrav enligt denna bilaga. |
| --- | --- |

12.

De som överför råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till råvaror i en repa och den som lånar ut råvaror i ett avtal om råvarulån skall ta med sådana råvaror vid beräkningen av sitt kapitalkrav enligt denna bilaga.

a)   Löptidsmetoden

| 13. | Institutet skall använda en särskild löptidsmetod för varje råvara i överensstämmelse med tabell 1. Alla positioner i en viss råvara och alla positioner som betraktas som positioner i samma råvara enligt punkt 7 ovan skall föras till respektive löptidsband. Fysiska lager skall föras till första löptidsbandet. |
| --- | --- |

13.

Institutet skall använda en särskild löptidsmetod för varje råvara i överensstämmelse med tabell 1. Alla positioner i en viss råvara och alla positioner som betraktas som positioner i samma råvara enligt punkt 7 ovan skall föras till respektive löptidsband. Fysiska lager skall föras till första löptidsbandet.

Tabell 1

| Löptidsband
  (1) | Spridningsfaktor
  (i %)
  (2) |
| --- | --- |
| 0 ≤ 1 månad | 1,50 |
| > 1 ≤ 3 månader | 1,50 |
| > 3 ≤ 6 månader | 1,50 |
| > 6 ≤ 12 månader | 1,50 |
| > 1 ≤ 2 år | 1,50 |
| > 2 ≤ 3 år | 1,50 |
| > 3 år | 1,50 |

Löptidsband

(1)

Spridningsfaktor

(i %)

(2)

0 ≤ 1 månad

1,50

> 1 ≤ 3 månader

1,50

> 3 ≤ 6 månader

1,50

> 6 ≤ 12 månader

1,50

> 1 ≤ 2 år

1,50

> 2 ≤ 3 år

1,50

> 3 år

1,50

| 14. | Behöriga myndigheter får tillåta att positioner som enligt punkt 7 ovan är eller betraktas som positioner i samma råvara avräknas och förs till respektive löptidsband på nettobasis för följande:






  a) | Positioner i kontrakt som förfaller samma dag. |
| --- | --- | --- |

14.

Behöriga myndigheter får tillåta att positioner som enligt punkt 7 ovan är eller betraktas som positioner i samma råvara avräknas och förs till respektive löptidsband på nettobasis för följande:

a)

Positioner i kontrakt som förfaller samma dag.

| b) | Positioner i kontrakt som förfaller inom tio dagar från varandra, om kontrakten omsätts på marknader som har dagliga leverenstidpunkter. |
| --- | --- |

b)

Positioner i kontrakt som förfaller inom tio dagar från varandra, om kontrakten omsätts på marknader som har dagliga leverenstidpunkter.

| 15. | Institutet skall därefter beräkna summan av de långa positionerna och summan av de korta positionerna i varje löptidsband. Summan av långa (korta) positioner som motsvaras av korta (långa) positioner i ett visst löptidsband utgör den avstämda positionen i den gruppen medan återstående långa eller korta positioner utgör den icke avstämda positionen i samma band. |
| --- | --- |

15.

Institutet skall därefter beräkna summan av de långa positionerna och summan av de korta positionerna i varje löptidsband. Summan av långa (korta) positioner som motsvaras av korta (långa) positioner i ett visst löptidsband utgör den avstämda positionen i den gruppen medan återstående långa eller korta positioner utgör den icke avstämda positionen i samma band.

| 16. | Den del av den icke avstämda långa (korta) positionen i ett visst löptidsband som motsvaras av den icke avstämda korta (långa) positionen i ett högre löptidsband utgör den avstämda positionen mellan två löptidsband. Den del av den icke avstämda långa eller icke avstämda korta positionen som inte kan avstämmas på detta sätt utgör den icke avstämda positionen. |
| --- | --- |

16.

Den del av den icke avstämda långa (korta) positionen i ett visst löptidsband som motsvaras av den icke avstämda korta (långa) positionen i ett högre löptidsband utgör den avstämda positionen mellan två löptidsband. Den del av den icke avstämda långa eller icke avstämda korta positionen som inte kan avstämmas på detta sätt utgör den icke avstämda positionen.

| 17. | Institutets kapitalkrav för varje råvara skall beräknas på grundval av den relevanta löptidsmetoden som summan av följande:






  a) | Summan av de avstämda långa och korta positionerna, multiplicerad med relevant grundfaktor enligt kolumn 2 i tabell 1 i punkt 13 för varje löptidsband och med råvarans avistapris. |
| --- | --- | --- |

17.

Institutets kapitalkrav för varje råvara skall beräknas på grundval av den relevanta löptidsmetoden som summan av följande:

a)

Summan av de avstämda långa och korta positionerna, multiplicerad med relevant grundfaktor enligt kolumn 2 i tabell 1 i punkt 13 för varje löptidsband och med råvarans avistapris.

| b) | Den avstämda positionen mellan två löptidsband för varje löptidsband dit en icke avstämd position överförs, multiplicerad med 0,6 % (överföringsfaktor) och med råvarans avistapris. |
| --- | --- |

b)

Den avstämda positionen mellan två löptidsband för varje löptidsband dit en icke avstämd position överförs, multiplicerad med 0,6 % (överföringsfaktor) och med råvarans avistapris.

| c) | Återstående icke avstämda positioner multiplicerade med 15 % (restfaktor) och med råvarans avistapris. |
| --- | --- |

c)

Återstående icke avstämda positioner multiplicerade med 15 % (restfaktor) och med råvarans avistapris.

| 18. | Institutets totala kapitalkrav för råvarurisker skall beräknas som summan av de kapitalkrav som beräknas för varje råvara enligt punkt 17. |
| --- | --- |

18.

Institutets totala kapitalkrav för råvarurisker skall beräknas som summan av de kapitalkrav som beräknas för varje råvara enligt punkt 17.

b)   Förenklad metod

| 19. | Institutets kapitalkrav för varje råvara beräknas som summan av






  a) | 15 % av nettopositionen, lång eller kort, multiplicerad med råvarans avistapris, och |
| --- | --- | --- |

19.

Institutets kapitalkrav för varje råvara beräknas som summan av

a)

15 % av nettopositionen, lång eller kort, multiplicerad med råvarans avistapris, och

| b) | 3 % av bruttopositionen, lång samt kort, multiplicerad med råvarans avistapris. |
| --- | --- |

b)

3 % av bruttopositionen, lång samt kort, multiplicerad med råvarans avistapris.

| 20. | Institutets totala kapitalkrav för råvarurisker skall beräknas som summan av de kapitalkrav som beräknas för varje råvara enligt punkt 19. |
| --- | --- |

20.

Institutets totala kapitalkrav för råvarurisker skall beräknas som summan av de kapitalkrav som beräknas för varje råvara enligt punkt 19.

c)   Utökad löptidsmetod

| 21. | De behöriga myndigheterna får bemyndiga instituten att använda de minimigrund-, överförings- och restfaktorer som anges i tabell 2 1§nedan i stället för de faktorer som anges i punkterna 13, 14, 17 och 18 under förutsättning att instituten enligt de behöriga myndigheterna






  a) | har en betydande handel med råvaror, |
| --- | --- | --- |

21.

De behöriga myndigheterna får bemyndiga instituten att använda de minimigrund-, överförings- och restfaktorer som anges i tabell 2 1§nedan i stället för de faktorer som anges i punkterna 13, 14, 17 och 18 under förutsättning att instituten enligt de behöriga myndigheterna

a)

har en betydande handel med råvaror,

| b) | har en diversifierad råvaruportfölj, och |
| --- | --- |

b)

har en diversifierad råvaruportfölj, och

| c) | ännu inte har möjlighet att utnyttja egna modeller för att beräkna kapitalkrav för råvarurisk enligt bilaga V. |
| --- | --- |

c)

ännu inte har möjlighet att utnyttja egna modeller för att beräkna kapitalkrav för råvarurisk enligt bilaga V.

Tabell 2

| | Ädelmetaller (utom guld) | Basmetaller | Jordbruksprodukter | Övrigt, inbegripet energiprodukter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grundfaktor (%) | 1,0 | 1,2 | 1,5 | 1,5 |
| Överföringsfaktor (%) | 0,3 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Restfaktor (%) | 8 | 10 | 12 | 15 |

Ädelmetaller (utom guld)

Basmetaller

Jordbruksprodukter

Övrigt, inbegripet energiprodukter

Grundfaktor (%)

1,0

1,2

1,5

1,5

Överföringsfaktor (%)

0,3

0,5

0,6

0,6

Restfaktor (%)

8

10

12

15

BILAGA V

ANVÄNDNING AV INTERNA MODELLER FÖR BERÄKNING AV KAPITALKRAV

| 1. | De behöriga myndigheterna får, om inte annat följer av villkoren i denna bilaga, medge att institut vid beräkning av sina kapitalkrav för positionsrisk, valutakursrisk och/eller råvarurisk använder sina interna riskhanteringsmodeller i stället för, eller tillsammans med, de metoder som beskrivs i bilagorna I, III och IV. I varje enskilt fall krävs ett uttryckligt godkännande från den behöriga myndigheten för användning av modeller för övervakning av kapitalsituationen. |
| --- | --- |

1.

De behöriga myndigheterna får, om inte annat följer av villkoren i denna bilaga, medge att institut vid beräkning av sina kapitalkrav för positionsrisk, valutakursrisk och/eller råvarurisk använder sina interna riskhanteringsmodeller i stället för, eller tillsammans med, de metoder som beskrivs i bilagorna I, III och IV. I varje enskilt fall krävs ett uttryckligt godkännande från den behöriga myndigheten för användning av modeller för övervakning av kapitalsituationen.

| 2. | Den behöriga myndigheten skall ge sitt godkännande endast om den är övertygad om att institutets riskhanteringsmodell är sund och genomförs med integritet och att i synnerhet följande kvalitativa normer uppfylls:






  a) | Den interna riskmätningsmodellen skall vara väl integrerad i institutets dagliga riskhanteringsprocess och utgöra grunden för rapportering om institutets riskexponering till personer i ledande befattning i institutet. |
| --- | --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten skall ge sitt godkännande endast om den är övertygad om att institutets riskhanteringsmodell är sund och genomförs med integritet och att i synnerhet följande kvalitativa normer uppfylls:

a)

Den interna riskmätningsmodellen skall vara väl integrerad i institutets dagliga riskhanteringsprocess och utgöra grunden för rapportering om institutets riskexponering till personer i ledande befattning i institutet.

| b) | Institutet skall ha en enhet för riskkontroll som är fristående från de affärsdrivande handelsenheterna och rapporterar direkt till personer i ledande befattning i institutet. Enheten skall vara ansvarig för att utforma och genomföra institutets riskhanteringsmodell. Den skall utarbeta och analysera dagliga rapporter om resultaten av riskmätningsmodellen och om lämpliga åtgärder som skall vidtas avseende begränsningar i handeln. Enheten skall också genomföra inledande och fortlöpande validering av den interna modellen. |
| --- | --- |

b)

Institutet skall ha en enhet för riskkontroll som är fristående från de affärsdrivande handelsenheterna och rapporterar direkt till personer i ledande befattning i institutet. Enheten skall vara ansvarig för att utforma och genomföra institutets riskhanteringsmodell. Den skall utarbeta och analysera dagliga rapporter om resultaten av riskmätningsmodellen och om lämpliga åtgärder som skall vidtas avseende begränsningar i handeln. Enheten skall också genomföra inledande och fortlöpande validering av den interna modellen.

| c) | Institutets styrelse och ledande befattningshavare skall ta aktiv del i riskkontrollprocessen, och de dagliga rapporter som utarbetas av riskkontrollenheten skall ses över på en ledningsnivå med tillräckliga befogenheter för att kunna genomdriva minskningar såväl i de positioner som enskilda handlare tar som i institutets totala riskexponering. |
| --- | --- |

c)

Institutets styrelse och ledande befattningshavare skall ta aktiv del i riskkontrollprocessen, och de dagliga rapporter som utarbetas av riskkontrollenheten skall ses över på en ledningsnivå med tillräckliga befogenheter för att kunna genomdriva minskningar såväl i de positioner som enskilda handlare tar som i institutets totala riskexponering.

| d) | Institutet skall ha tillräckligt många anställda som har kunskaper i användningen av avancerade modeller inom områdena handel, riskkontroll, revision och affärsadministration (back-office). |
| --- | --- |

d)

Institutet skall ha tillräckligt många anställda som har kunskaper i användningen av avancerade modeller inom områdena handel, riskkontroll, revision och affärsadministration (back-office).

| e) | Institutet skall ha fastställt förfaranden för övervakning och säkerställande av att en rad skriftligt fastlagda interna riktlinjer för och kontroller av om riskmätningssystemets funktion i sin helhet efterlevs. |
| --- | --- |

e)

Institutet skall ha fastställt förfaranden för övervakning och säkerställande av att en rad skriftligt fastlagda interna riktlinjer för och kontroller av om riskmätningssystemets funktion i sin helhet efterlevs.

| f) | Institutets modell skall ha en dokumenterad historia av rimlig noggrannhet i sina riskberäkningar. |
| --- | --- |

f)

Institutets modell skall ha en dokumenterad historia av rimlig noggrannhet i sina riskberäkningar.

| g) | Institutet skall ofta genomföra ett rigoröst program för stresstesning och resultaten därav skall ses över av ledande befattningshavare och återspeglas i de riktlinjer och limiter som den fastställer. Detta förfarande skall särskilt ta upp bristande marknadslikviditet vid påfrestningar på marknaderna, koncentrationsrisker, enkelriktade marknader, risker för oförutsedda händelser och plötsliga fallissemang, risker i samband med positioner som är långt ”out of the money”, icke-linjära egenskaper hos produkterna, positioner med stora värderingsspann och andra risker som inte med säkerhet fångas upp korrekt av den interna modellen. De chocker som tillämpas skall anpassas till portföljernas art och till den tid det skulle kunna ta att säkra eller hantera riskerna under svåra marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

g)

Institutet skall ofta genomföra ett rigoröst program för stresstesning och resultaten därav skall ses över av ledande befattningshavare och återspeglas i de riktlinjer och limiter som den fastställer. Detta förfarande skall särskilt ta upp bristande marknadslikviditet vid påfrestningar på marknaderna, koncentrationsrisker, enkelriktade marknader, risker för oförutsedda händelser och plötsliga fallissemang, risker i samband med positioner som är långt ”out of the money”, icke-linjära egenskaper hos produkterna, positioner med stora värderingsspann och andra risker som inte med säkerhet fångas upp korrekt av den interna modellen. De chocker som tillämpas skall anpassas till portföljernas art och till den tid det skulle kunna ta att säkra eller hantera riskerna under svåra marknadsförhållanden.

| h) | Institutet skall, som ett led i sin regelbundna interna revision, genomföra en fristående översyn av riskmätningssystemet. |
| --- | --- |

h)

Institutet skall, som ett led i sin regelbundna interna revision, genomföra en fristående översyn av riskmätningssystemet.

Översynen som avses i punkt h i första stycket skall inbegripa både de affärsdrivande handelsenheternas och den fristående riskkontrollenhetens verksamhet. Åtminstone en gång om året skall institutet se över sin riskhanteringsprocess i dess helhet.

Vid denna översyn skall följande beaktas:

| a) | Hur ändamålsenlig dokumentationen från riskhanteringssystemet och -processen är samt riskkontrollenhetens organisation. |
| --- | --- |

a)

Hur ändamålsenlig dokumentationen från riskhanteringssystemet och -processen är samt riskkontrollenhetens organisation.

| b) | Integreringen av marknadsriskberäkningen i den dagliga riskhanteringen och integriteten i informationssystemet för riskhanteringen. |
| --- | --- |

b)

Integreringen av marknadsriskberäkningen i den dagliga riskhanteringen och integriteten i informationssystemet för riskhanteringen.

| c) | Vilket förfarande institutet använder för att godkänna riskvärderingsmodeller och värderingssystem som används av personalen inom handelsavdelningar och affärsadministrationsavdelningar. |
| --- | --- |

c)

Vilket förfarande institutet använder för att godkänna riskvärderingsmodeller och värderingssystem som används av personalen inom handelsavdelningar och affärsadministrationsavdelningar.

| d) | Omfattningen av de marknadsrisker som kan iakttas genom riskmätningsmodellen och valideringen av betydande förändringar i riskmätningsprocessen. |
| --- | --- |

d)

Omfattningen av de marknadsrisker som kan iakttas genom riskmätningsmodellen och valideringen av betydande förändringar i riskmätningsprocessen.

| e) | Graden av riktighet och fullständighet i positionsuppgifter, graden av riktighet och lämplighet i antaganden om volatilitet och korrelation samt riktigheten i värdering och beräkningar av riskkänslighet. |
| --- | --- |

e)

Graden av riktighet och fullständighet i positionsuppgifter, graden av riktighet och lämplighet i antaganden om volatilitet och korrelation samt riktigheten i värdering och beräkningar av riskkänslighet.

| f) | Vilken kontrollmetod som institutet använder för att utvärdera konsistens, aktualitet och tillförlitlighet i informationskällor som används för den interna modellen, inbegripet dessa informationskällors oberoende. |
| --- | --- |

f)

Vilken kontrollmetod som institutet använder för att utvärdera konsistens, aktualitet och tillförlitlighet i informationskällor som används för den interna modellen, inbegripet dessa informationskällors oberoende.

| g) | Vilken kontrollmetod som institutet använder för att utvärdera utfallstestet som utförs för att bedöma den interna modellens riktighet. |
| --- | --- |

g)

Vilken kontrollmetod som institutet använder för att utvärdera utfallstestet som utförs för att bedöma den interna modellens riktighet.

| 3. | Instituten skall ha infört rutiner för att säkerställa att deras interna modeller har validerats tillfredsställande av parter som har lämpliga kvalifikationer och som är fristående från utvecklingsprocessen för att se till att modellerna är begreppsmässigt sunda och i tillräcklig utsträckning fångar upp alla väsentliga risker. Valideringen skall genomföras när den interna modellen utvecklats för första gången och när väsentliga ändringar görs av den. Validering skall även göras periodiskt, men framför allt när det har inträffat väsentliga strukturella förändringar på marknaden eller i sammansättningen av institutets portfölj som kan leda till att den interna modellen inte längre fungerar tillfredsställande. Instituten skall allteftersom tekniker och bästa praxis utvecklas tillägna sig dessa framsteg. Valideringen av den interna modellen skall inte begränsas till utfallstester utan även omfatta minst följande:






  a) | Tester för att styrka att antaganden inom den egna modellen är lämpliga och inte innebär en underskattning eller överskattning av riskerna. |
| --- | --- | --- |

3.

Instituten skall ha infört rutiner för att säkerställa att deras interna modeller har validerats tillfredsställande av parter som har lämpliga kvalifikationer och som är fristående från utvecklingsprocessen för att se till att modellerna är begreppsmässigt sunda och i tillräcklig utsträckning fångar upp alla väsentliga risker. Valideringen skall genomföras när den interna modellen utvecklats för första gången och när väsentliga ändringar görs av den. Validering skall även göras periodiskt, men framför allt när det har inträffat väsentliga strukturella förändringar på marknaden eller i sammansättningen av institutets portfölj som kan leda till att den interna modellen inte längre fungerar tillfredsställande. Instituten skall allteftersom tekniker och bästa praxis utvecklas tillägna sig dessa framsteg. Valideringen av den interna modellen skall inte begränsas till utfallstester utan även omfatta minst följande:

a)

Tester för att styrka att antaganden inom den egna modellen är lämpliga och inte innebär en underskattning eller överskattning av riskerna.

| b) | Utöver de föreskrivna programmen för utfallstest skall instituten genomföra egna valideringstest av den interna modellen med anknytning till risker och strukturer i sina portföljer |
| --- | --- |

b)

Utöver de föreskrivna programmen för utfallstest skall instituten genomföra egna valideringstest av den interna modellen med anknytning till risker och strukturer i sina portföljer

| c) | Hypotetiska portföljer skall användas för att säkerställa att den interna modellen kan fånga upp vissa särskilda strukturdrag som kan uppkomma, exempelvis väsentliga basrisker och koncentrationsrisker. |
| --- | --- |

c)

Hypotetiska portföljer skall användas för att säkerställa att den interna modellen kan fånga upp vissa särskilda strukturdrag som kan uppkomma, exempelvis väsentliga basrisker och koncentrationsrisker.

| 4. | Institutet skall övervaka modellens riktighet och prestanda genom att använda ett program för utfallstest. Denna kontroll skall för varje bankdag ge en jämförelse mellan den ”value-at-risk” (VaR) som genereras av den interna modellen för portföljens positioner vid dagens slut och dagsförändringen av portföljens värde vid slutet av påföljande bankdag.
  De behöriga myndigheterna skall granska institutets förmåga att företa sådan utfallstest med avseende på både faktiska och hypotetiska förändringar i portföljens värde. Utfallstest med avseende på hypotetiska förändringar är baserad på en jämförelse mellan portföljens värde vid dagens slut och, under antagande om oförändrade positioner, dess värde vid slutet av påföljande dag. De behöriga myndigheterna skall kräva att institutet vidtar lämpliga åtgärder för att förbättra sitt program för utfallstest i de fall det anses bristfälligt. De behöriga myndigheterna får kräva att instituten genomför utfallstester på antingen hypotetiskt (dvs. med användning av de ändringar av portföljvärdet som skulle inträffa om de slutpositionerna varje transaktionsdag förblev oförändrade) eller faktiskt resultat av handeln (dvs. utan avgifter, provisioner och nettoränteintäkter) eller bådadera. |
| --- | --- |

4.

Institutet skall övervaka modellens riktighet och prestanda genom att använda ett program för utfallstest. Denna kontroll skall för varje bankdag ge en jämförelse mellan den ”value-at-risk” (VaR) som genereras av den interna modellen för portföljens positioner vid dagens slut och dagsförändringen av portföljens värde vid slutet av påföljande bankdag.

De behöriga myndigheterna skall granska institutets förmåga att företa sådan utfallstest med avseende på både faktiska och hypotetiska förändringar i portföljens värde. Utfallstest med avseende på hypotetiska förändringar är baserad på en jämförelse mellan portföljens värde vid dagens slut och, under antagande om oförändrade positioner, dess värde vid slutet av påföljande dag. De behöriga myndigheterna skall kräva att institutet vidtar lämpliga åtgärder för att förbättra sitt program för utfallstest i de fall det anses bristfälligt. De behöriga myndigheterna får kräva att instituten genomför utfallstester på antingen hypotetiskt (dvs. med användning av de ändringar av portföljvärdet som skulle inträffa om de slutpositionerna varje transaktionsdag förblev oförändrade) eller faktiskt resultat av handeln (dvs. utan avgifter, provisioner och nettoränteintäkter) eller bådadera.

| 5. | För att beräkna kapitalkraven för den specifika risk som finns i innehav av räntebärande instrument och aktier i handelslagret får de behöriga myndigheterna medge att ett instituts interna modell används, om modellen uppfyller villkoren nedan i denna bilaga och dessutom uppfyller följande krav:






  a) | Den förklarar den historiska prisvariationen i portföljen. |
| --- | --- | --- |

5.

För att beräkna kapitalkraven för den specifika risk som finns i innehav av räntebärande instrument och aktier i handelslagret får de behöriga myndigheterna medge att ett instituts interna modell används, om modellen uppfyller villkoren nedan i denna bilaga och dessutom uppfyller följande krav:

a)

Den förklarar den historiska prisvariationen i portföljen.

| b) | Den fångar upp koncentrationen i fråga om omfattning och förändring av portföljens sammansättning. |
| --- | --- |

b)

Den fångar upp koncentrationen i fråga om omfattning och förändring av portföljens sammansättning.

| c) | Den är robust mot ogynnsamma marknadsbetingelser. |
| --- | --- |

c)

Den är robust mot ogynnsamma marknadsbetingelser.

| d) | Den utvärderas genom utfallstest i syfte att uppskatta om den specifika risken fångas upp på ett riktigt sätt. Om de behöriga myndigheterna medger att detta utfallstest utförs på grundval av relevanta underportföljer måste dessa väljas på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

d)

Den utvärderas genom utfallstest i syfte att uppskatta om den specifika risken fångas upp på ett riktigt sätt. Om de behöriga myndigheterna medger att detta utfallstest utförs på grundval av relevanta underportföljer måste dessa väljas på ett konsekvent sätt.

| e) | Den beaktar namnrelaterade basrisker, det vill säga instituten skall visa att den interna modellen är känslig för väsentliga idiosynkratiska skillnader mellan liknande men ej identiska positioner. |
| --- | --- |

e)

Den beaktar namnrelaterade basrisker, det vill säga instituten skall visa att den interna modellen är känslig för väsentliga idiosynkratiska skillnader mellan liknande men ej identiska positioner.

| f) | Den beaktar risken för oförutsedda händelser |
| --- | --- |

f)

Den beaktar risken för oförutsedda händelser

Institutet skall också uppfylla följande villkor:

| — | Om ett institut är utsatt för en risk för oförutsedda händelser som inte fångas upp av dess ”value-at-risk”, eftersom den faller utanför tiodagarsgränsen för innehavstid och det 99-procentiga konfidensintervallet (dvs. händelser med liten sannolikhet som dock är mycket allvarliga), skall institutet säkerställa att effekterna av sådana händelser beaktas i dess interna kapitalutvärdering. |
| --- | --- |

—

Om ett institut är utsatt för en risk för oförutsedda händelser som inte fångas upp av dess ”value-at-risk”, eftersom den faller utanför tiodagarsgränsen för innehavstid och det 99-procentiga konfidensintervallet (dvs. händelser med liten sannolikhet som dock är mycket allvarliga), skall institutet säkerställa att effekterna av sådana händelser beaktas i dess interna kapitalutvärdering.

| — | Institutets interna modell skall ge en försiktig bedömning av den risk som uppkommer till följd av mindre likvida positioner och positioner med begränsad pristransparens vid realistiska marknadsscenarier. Modellen skall dessutom uppfylla minimidatakrav. Proxyvariabler skall vara tillräckligt försiktiga och får endast användas om tillgängliga data är otillräckliga eller inte ger uttryck för en positions eller portföljs verkliga volatilitet. |
| --- | --- |

—

Institutets interna modell skall ge en försiktig bedömning av den risk som uppkommer till följd av mindre likvida positioner och positioner med begränsad pristransparens vid realistiska marknadsscenarier. Modellen skall dessutom uppfylla minimidatakrav. Proxyvariabler skall vara tillräckligt försiktiga och får endast användas om tillgängliga data är otillräckliga eller inte ger uttryck för en positions eller portföljs verkliga volatilitet.

Allt eftersom teknik och bästa praxis utvecklas skall instituten utnyttja dessa framsteg.

Dessutom skall instituten ha en metod för att vid beräkningen av kapitalkravet beakta fallissemangsrisken för sina positioner i handelslagret som är tillkommande utöver den fallissemangsrisk som beaktas genom det ”value-at-risk”-mått som specificerats i de tidigare kraven i denna punkt. För att undvika dubbelräkning kan ett institut när det beräknar kapitalkravet för den tillkommande fallissemangsrisken beakta i vilken omfattning fallissemangsrisken redan beaktats i ”value-at-risk”-måttet, särskilt för riskpositioner som skulle kunna avräknas inom tio dagar om ogynnsamma marknadsvillkor uppstår eller andra indikationer på försämringar i kreditmiljön. Då ett institut fångar upp sin tillkommande fallissemangsrisk genom ett extra kapitalkrav, skall det ha metoder för att validera mätningen.

Institutet skall visa att dess metod når upp till en sundhetsnivå som motsvarar den som gäller för den ansats som fastställs i artiklarna 84–89 i direktiv 2006/.../EG, under antagandet att en konstant risknivå föreligger, och anpassad där så är nödvändigt för att återspegla inverkan av likviditet, koncentration, risksäkring och effekter av optionsavtal.

Ett institut som inte fångar upp den tillkommande fallissemangsrisken genom en internt utvecklad metod skall beräkna det extra kapitalkravet genom en ansats som är förenlig med antingen den ansats som anges i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/.../EG eller den ansats som anges i artiklarna 84–89 i det direktivet.

När det gäller traditionella eller syntetiska värdepapperiseringsexponeringar som skulle bli föremål för en avdragsbehandling enligt den behandling som avses i artikel 66.2 i direktiv 2006/.../EG, eller riskviktas till 1 250 % enligt del 4 i bilaga IX i det direktivet, skall dessa positioner bli föremål för ett kapitalkrav som inte är mindre än vad som framkommit vid den behandlingen. Institut som handlar med dessa exponeringar kan tillämpa en annan behandling om de, utöver avsikten att driva handel, kan visa för sina behöriga myndigheter att en likvid tvåvägsmarknad existerar för värdepapperiseringsexponeringarna eller, i händelse av syntetiska värdepapperiseringar som enbart bygger på kreditderivat, för värdepapperiseringsexponeringarna själva eller samtliga riskkomponenter som ingår i dessa. För detta avsnitt skall en tvåvägsmarknad anses existera när det finns oberoende och äkta erbjudanden att köpa och sälja så att ett pris som står i rimlig proportion till det senaste försäljningspriset eller aktuella konkurrerande äkta köp- eller säljerbjudanden kan fastställas inom en dag och avvecklas till ett sådant pris inom en relativt kort tid i enlighet med gängse handelspraxis. Om ett institut skall tillämpa en annan behandling, skall det ha tillgång till tillräckliga marknadsdata för att garantera att det till fullo beaktar den koncentrerade fallissemangsrisken för dessa exponeringar i sin interna metod för att mäta den tillkommande fallissemangsrisken i enlighet med de normer som fastställts ovan.

| 6. | Institut som använder egna modeller som inte erkänns enligt punkt 4 skall åläggas ett särskilt kapitalkrav för den specifika risken beräknad enligt bilaga I. |
| --- | --- |

6.

Institut som använder egna modeller som inte erkänns enligt punkt 4 skall åläggas ett särskilt kapitalkrav för den specifika risken beräknad enligt bilaga I.

| 7. | Vid tillämpning av punkt 9 b skall resultatet av institutets egen beräkning ökas genom att multipliceras med en faktor på minst 3. |
| --- | --- |

7.

Vid tillämpning av punkt 9 b skall resultatet av institutets egen beräkning ökas genom att multipliceras med en faktor på minst 3.

| 8. | Multiplikationsfaktorn skall ökas med en plusfaktor mellan 0 och 1 i överensstämmelse med tabell 1 beroende på det antal överskridanden som konstaterats genom institutets ”back-testing” under de närmast föregående 250 bankdagarna. De behöriga myndigheterna skall kräva att instituten på ett konsekvent sätt beräknar överskridanden på grundval av ”back-testing” av antingen faktiska eller hypotetiska förändringar i portföljens värde. Ett överskridande är den en-dags-förändring i portföljens värde som överskrider det motsvarande en-dags-värde på risk (”value-at-risk”)-mått som genererats av institutets modell. För att bestämma plusfaktorn skall antalet överskridanden bedömas åtminstone kvartalsvis.
  Tabell 1






  Antal överskridanden | Plusfaktor |
| --- | --- | --- |
| Färre än 5 | 0,00 |
| 5 | 0,40 |
| 6 | 0,50 |
| 7 | 0,65 |
| 8 | 0,75 |
| 9 | 0,85 |
| 10 eller fler | 1,00 |

8.

Multiplikationsfaktorn skall ökas med en plusfaktor mellan 0 och 1 i överensstämmelse med tabell 1 beroende på det antal överskridanden som konstaterats genom institutets ”back-testing” under de närmast föregående 250 bankdagarna. De behöriga myndigheterna skall kräva att instituten på ett konsekvent sätt beräknar överskridanden på grundval av ”back-testing” av antingen faktiska eller hypotetiska förändringar i portföljens värde. Ett överskridande är den en-dags-förändring i portföljens värde som överskrider det motsvarande en-dags-värde på risk (”value-at-risk”)-mått som genererats av institutets modell. För att bestämma plusfaktorn skall antalet överskridanden bedömas åtminstone kvartalsvis.

Tabell 1

Antal överskridanden

Plusfaktor

Färre än 5

0,00

5

0,40

6

0,50

7

0,65

8

0,75

9

0,85

10 eller fler

1,00

De behöriga myndigheterna kan i enskilda fall och på grund av en speciell situation avstå från kravet på att öka multiplikationsfaktorn med ”plusfaktorn” enligt tabell 1 om institutet på ett tillfredsställande sätt för de behöriga myndigheterna har påvisat att en sådan ökning är omotiverad och att modellen i grunden är sund.

Om det genom upprepade överskridanden påvisas att modellen inte är tillräckligt exakt skall de behöriga myndigheterna återkalla godkännandet av modellen eller vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att modellen snarast förbättras.

För att ge de behöriga myndigheterna möjlighet att kontinuerligt övervaka plusfaktorns lämplighet skall institution snarast och under alla omständigheter senast inom fem arbetsdagar underrätta de behöriga myndigheterna om alla överskridanden som konstateras med deras program för utfallstest och som i enlighet med ovanstående tabell skulle medföra en ökning av en plusfaktor.

| 9. | Alla institut skall uppfylla ett kapitalkrav som uppgår till det som är högst av






  a) | föregående dags ”value-at-risk”-mått enligt de riktlinjer som anges i denna bilaga, och där så är lämpligt, det tillkommande kapitalkravet för fallissemangsrisken som krävs enligt punkt 5 samt |
| --- | --- | --- |

9.

Alla institut skall uppfylla ett kapitalkrav som uppgår till det som är högst av

a)

föregående dags ”value-at-risk”-mått enligt de riktlinjer som anges i denna bilaga, och där så är lämpligt, det tillkommande kapitalkravet för fallissemangsrisken som krävs enligt punkt 5 samt

| b) | medelvärdet av de dagliga ”value-at-risk”-måtten beräknat på de närmast föregående 60 bankdagarna multiplicerat med de faktorer som omnämns i punkt 7 justerade med den faktor som omnämns avses i punkt 8 och där så är lämpligt, det tillkommande kapitalkravet för fallissemangsrisken som krävs enligt punkt 5. |
| --- | --- |

b)

medelvärdet av de dagliga ”value-at-risk”-måtten beräknat på de närmast föregående 60 bankdagarna multiplicerat med de faktorer som omnämns i punkt 7 justerade med den faktor som omnämns avses i punkt 8 och där så är lämpligt, det tillkommande kapitalkravet för fallissemangsrisken som krävs enligt punkt 5.

| 10. | Följande miniminorm skall gälla vid beräkning av ”value-at-risk”-måttet:






  a) | Åtminstone daglig beräkning av ”value-at-risk”-måttet. |
| --- | --- | --- |

10.

Följande miniminorm skall gälla vid beräkning av ”value-at-risk”-måttet:

a)

Åtminstone daglig beräkning av ”value-at-risk”-måttet.

| b) | Ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall. |
| --- | --- |

b)

Ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall.

| c) | En innehavsperiod motsvarande tio dagar. |
| --- | --- |

c)

En innehavsperiod motsvarande tio dagar.

| d) | En faktisk historisk observationsperiod på minst ett år utom då en kortare observationsperiod är motiverad på grund av en betydande ökning i prisvolatiliteten. |
| --- | --- |

d)

En faktisk historisk observationsperiod på minst ett år utom då en kortare observationsperiod är motiverad på grund av en betydande ökning i prisvolatiliteten.

| e) | Uppdatering av dataunderlaget var tredje månad. |
| --- | --- |

e)

Uppdatering av dataunderlaget var tredje månad.

| 11. | De behöriga myndigheterna skall kräva att den interna modellen på ett korrekt sätt tar med alla väsentliga prisrisker på optioner eller på optionsliknande positioner och att andra risker som inte tas med i modellen täcks tillräckligt av kapitalbasen. |
| --- | --- |

11.

De behöriga myndigheterna skall kräva att den interna modellen på ett korrekt sätt tar med alla väsentliga prisrisker på optioner eller på optionsliknande positioner och att andra risker som inte tas med i modellen täcks tillräckligt av kapitalbasen.

| 12. | Riskmätningsmodellen skall fånga upp tillräckligt antal riskfaktorer, beroende på institutets aktivitetsnivå på respektive marknad, och särskilt följande:
  Ränterisk
  Riskmätningssystemet skall omfatta en uppsättning riskfaktorer som motsvarar räntorna i varje valuta i vilken institutet har räntekänsliga positioner, vare sig dessa är i eller utanför balansräkningen. Institutet skall basera sina avkastningskurvor på någon allmänt vedertagen metod. När det gäller väsentlig ränteriskexponering i de viktigaste valutorna och på de viktigaste marknaderna skall avkastningskurvan delas upp i minst sex löptidssegment för att fånga upp variationer i räntornas volatilitet utmed avkastningskurvan. Riskmätningssystemet måste även fånga upp den risk som är förknippad med ej fullständigt korrelerade rörelser mellan olika avkastningskurvor.
  Valutakursrisk
  Riskmätningssystemet skall omfatta riskfaktorer som hänför sig till guld och de enskilda utländska valutorna som institutets positioner är denominerade i.
  I fråga om fondföretag skall de aktuella valutapositionerna för fondföretaget tas med i beräkningen. Instituten får använda sig av tredje parts rapporter om valutapositionerna för fondföretaget när rapportens riktighet kan säkerställas på lämpligt sätt. Om ett institut inte är medvetet om valutapositionerna för fondföretaget bör denna position lyftas ut och hanteras i enlighet med punkt 2.1 fjärde stycket i bilaga III.
  Aktierisk
  Riskmätningssystemet skall tillämpa en särskild riskfaktor åtminstone för var och en av de aktiemarknader där institutet har väsentliga positioner.
  Råvarurisk
  Riskmätningssystemet skall tillämpa en särskild riskfaktor åtminstone för var och en av de råvaror där institutet har väsentliga positioner. Riskmätningssystemet skall dessutom fånga upp risken i ej fullständigt korrelerade rörelser mellan likartade men ej identiska råvaror och även exponering för förändringar i terminspriser som uppstår till följd av bristande överensstämmelse mellan löptider. Det skall också beakta marknadssärdrag, särskilt leveransdagar och handlares möjligheter att stänga positioner. |
| --- | --- |

12.

Riskmätningsmodellen skall fånga upp tillräckligt antal riskfaktorer, beroende på institutets aktivitetsnivå på respektive marknad, och särskilt följande:

Ränterisk

Riskmätningssystemet skall omfatta en uppsättning riskfaktorer som motsvarar räntorna i varje valuta i vilken institutet har räntekänsliga positioner, vare sig dessa är i eller utanför balansräkningen. Institutet skall basera sina avkastningskurvor på någon allmänt vedertagen metod. När det gäller väsentlig ränteriskexponering i de viktigaste valutorna och på de viktigaste marknaderna skall avkastningskurvan delas upp i minst sex löptidssegment för att fånga upp variationer i räntornas volatilitet utmed avkastningskurvan. Riskmätningssystemet måste även fånga upp den risk som är förknippad med ej fullständigt korrelerade rörelser mellan olika avkastningskurvor.

Valutakursrisk

Riskmätningssystemet skall omfatta riskfaktorer som hänför sig till guld och de enskilda utländska valutorna som institutets positioner är denominerade i.

I fråga om fondföretag skall de aktuella valutapositionerna för fondföretaget tas med i beräkningen. Instituten får använda sig av tredje parts rapporter om valutapositionerna för fondföretaget när rapportens riktighet kan säkerställas på lämpligt sätt. Om ett institut inte är medvetet om valutapositionerna för fondföretaget bör denna position lyftas ut och hanteras i enlighet med punkt 2.1 fjärde stycket i bilaga III.

Aktierisk

Riskmätningssystemet skall tillämpa en särskild riskfaktor åtminstone för var och en av de aktiemarknader där institutet har väsentliga positioner.

Råvarurisk

Riskmätningssystemet skall tillämpa en särskild riskfaktor åtminstone för var och en av de råvaror där institutet har väsentliga positioner. Riskmätningssystemet skall dessutom fånga upp risken i ej fullständigt korrelerade rörelser mellan likartade men ej identiska råvaror och även exponering för förändringar i terminspriser som uppstår till följd av bristande överensstämmelse mellan löptider. Det skall också beakta marknadssärdrag, särskilt leveransdagar och handlares möjligheter att stänga positioner.

| 13. | De behöriga myndigheterna får tillåta institut att använda empiriska korrelationer inom riskkategorier och mellan olika riskkategorier om de är övertygade om att institutets system för att mäta korrelationer är sunt och genomförs med integritet. |
| --- | --- |

13.

De behöriga myndigheterna får tillåta institut att använda empiriska korrelationer inom riskkategorier och mellan olika riskkategorier om de är övertygade om att institutets system för att mäta korrelationer är sunt och genomförs med integritet.

BILAGA VI

BERÄKNING AV KAPITALKRAV FÖR STORA EXPONERINGAR

| 1. | Det överskjutande belopp som avses i artikel 31 b skall beräknas genom val av de beståndsdelar i den samlade exponeringen på grund av transaktioner med kunden eller gruppen av kunder i fråga som har det högsta kapitalkravet mot specifik risk enligt bilaga I och/eller krav enligt bilaga II varvid summan är lika med det överskjutande belopp som avses i artikel 31 a. |
| --- | --- |

1.

Det överskjutande belopp som avses i artikel 31 b skall beräknas genom val av de beståndsdelar i den samlade exponeringen på grund av transaktioner med kunden eller gruppen av kunder i fråga som har det högsta kapitalkravet mot specifik risk enligt bilaga I och/eller krav enligt bilaga II varvid summan är lika med det överskjutande belopp som avses i artikel 31 a.

| 2. | Om överskottet inte har funnits i mer än tio dagar skall det ytterligare kapitalkravet vara 200 % av de krav som avses i punkt 1 för däri ingående beståndsdelar. |
| --- | --- |

2.

Om överskottet inte har funnits i mer än tio dagar skall det ytterligare kapitalkravet vara 200 % av de krav som avses i punkt 1 för däri ingående beståndsdelar.

| 3. | Från och med tionde dagen efter det att överskottet har uppkommit hänförs beståndsdelarna i överskottet utvalda i enlighet med punkt 1 till respektive rad i kolumn 1 i tabell I i den ordning kraven mot specifik risk enligt bilaga I och/eller kraven enligt bilaga II stiger. Det ytterligare kapitalkravet skall motsvara beloppet av kravet mot specifik risk i bilaga I och/eller kraven i bilaga II för dessa beståndsdelar multiplicerade med respektive faktor i kolumn 2 i tabell I. |
| --- | --- |

3.

Från och med tionde dagen efter det att överskottet har uppkommit hänförs beståndsdelarna i överskottet utvalda i enlighet med punkt 1 till respektive rad i kolumn 1 i tabell I i den ordning kraven mot specifik risk enligt bilaga I och/eller kraven enligt bilaga II stiger. Det ytterligare kapitalkravet skall motsvara beloppet av kravet mot specifik risk i bilaga I och/eller kraven i bilaga II för dessa beståndsdelar multiplicerade med respektive faktor i kolumn 2 i tabell I.

Tabell 1

| Överskott utöver gränsvärdena
  (grundat på procentandelen av kapitalbasen) | Faktor |
| --- | --- |
| upp till 40 % | 200 % |
| från 40 % till 60 % | 300 % |
| från 60 % till 80 % | 400 % |
| från 80 % till 100 % | 500 % |
| från 100 % till 250 % | 600 % |
| över 250 % | 900 % |

Överskott utöver gränsvärdena

(grundat på procentandelen av kapitalbasen)

Faktor

upp till 40 %

200 %

från 40 % till 60 %

300 %

från 60 % till 80 %

400 %

från 80 % till 100 %

500 %

från 100 % till 250 %

600 %

över 250 %

900 %

BILAGA VII

HANDEL

Del A – Avsikt att bedriva handel

| 1. | Positioner/portföljer som innehas i avsikt att bedriva handel skall uppfylla följande krav:






  a) | Det måste finnas en tydligt dokumenterad handelsstrategi för positionen/instrumentet eller portföljerna som godkänts av personen i ledande befattning och som innefattar förväntad innehavsperiod. |
| --- | --- | --- |

1.

Positioner/portföljer som innehas i avsikt att bedriva handel skall uppfylla följande krav:

a)

Det måste finnas en tydligt dokumenterad handelsstrategi för positionen/instrumentet eller portföljerna som godkänts av personen i ledande befattning och som innefattar förväntad innehavsperiod.

| b) | Det skall finnas klart definierade riktlinjer och förfaranden för den aktiva förvaltningen av positionerna, som skall innefatta följande:






  i) | Positionerna ingås genom ett handlarbord. |
| --- | --- | --- |

b)

Det skall finnas klart definierade riktlinjer och förfaranden för den aktiva förvaltningen av positionerna, som skall innefatta följande:

i)

Positionerna ingås genom ett handlarbord.

| ii) | Positionslimiter fastställs och deras lämplighet övervakas. |
| --- | --- |

ii)

Positionslimiter fastställs och deras lämplighet övervakas.

| iii) | Handlare är fria att ingå/förvalta positioner inom överenskomna ramar och enligt den godkända strategin. |
| --- | --- |

iii)

Handlare är fria att ingå/förvalta positioner inom överenskomna ramar och enligt den godkända strategin.

| iv) | Positionsrapportering till personer i ledande befattning ingår som en integrerad del i institutets riskhanteringsprocess. |
| --- | --- |

iv)

Positionsrapportering till personer i ledande befattning ingår som en integrerad del i institutets riskhanteringsprocess.

| v) | Positioner övervakas aktivt med avseende på marknadsinformationskällor och möjligheten att sälja eller säkra positionen eller dess komponentrisker bedöms, inklusive kvalitets- och tillgänglighetsbedömning av marknadsdata som utnyttjas i värderingsprocessen, marknadsomsättningen och storleken på de positioner som det handlas med på marknaden. |
| --- | --- |

v)

Positioner övervakas aktivt med avseende på marknadsinformationskällor och möjligheten att sälja eller säkra positionen eller dess komponentrisker bedöms, inklusive kvalitets- och tillgänglighetsbedömning av marknadsdata som utnyttjas i värderingsprocessen, marknadsomsättningen och storleken på de positioner som det handlas med på marknaden.

| c) | Det skall finnas klart definierade riktlinjer och förfaranden för att övervaka positionen mot institutets handelsstrategi, däribland övervakning av omsättning och inaktuella positioner i institutets handelslager. |
| --- | --- |

c)

Det skall finnas klart definierade riktlinjer och förfaranden för att övervaka positionen mot institutets handelsstrategi, däribland övervakning av omsättning och inaktuella positioner i institutets handelslager.

Del B – System och kontroller

| 1. | Instituten skall bygga upp och upprätthålla system och kontroller som är tillräckliga för att ge försiktiga och tillförlitliga värderingsskattningar. |
| --- | --- |

1.

Instituten skall bygga upp och upprätthålla system och kontroller som är tillräckliga för att ge försiktiga och tillförlitliga värderingsskattningar.

| 2. | Systemen och kontrollerna skall omfatta åtminstone följande element:






  a) | Skriftliga riktlinjer och förfaranden för värderingsprocessen. Häri ingår klart definierat ansvar för de olika områden som ingår i att bestämma en värdering, marknadsinformationskällor och översyn av deras lämplighet, frekvens för oberoende värdering, tidpunkt för slutkurser, förfaranden för värderingsjusteringar, verifikationsförfaranden vid månadsslut och vid särskilda tillfällen. |
| --- | --- | --- |

2.

Systemen och kontrollerna skall omfatta åtminstone följande element:

a)

Skriftliga riktlinjer och förfaranden för värderingsprocessen. Häri ingår klart definierat ansvar för de olika områden som ingår i att bestämma en värdering, marknadsinformationskällor och översyn av deras lämplighet, frekvens för oberoende värdering, tidpunkt för slutkurser, förfaranden för värderingsjusteringar, verifikationsförfaranden vid månadsslut och vid särskilda tillfällen.

| b) | Rapporteringsvägarna för den avdelning som är ansvarig för värderingsförfarandet skall vara tydliga och oberoende av handelsavdelningen. |
| --- | --- |

b)

Rapporteringsvägarna för den avdelning som är ansvarig för värderingsförfarandet skall vara tydliga och oberoende av handelsavdelningen.

Rapporteringsvägen skall sluta hos en styrelseledamot anställd av företaget.

Metoder för försiktig värdering

| 3. | Med marknadsvärdering förstås att det minst en gång om dagen görs en värdering av positionerna mot lättillgängliga avräkningskurser från oberoende källor. Exempel på sådana är börskurser, skärmpriser eller noteringar från flera oberoende och ansedda mäklare. |
| --- | --- |

3.

Med marknadsvärdering förstås att det minst en gång om dagen görs en värdering av positionerna mot lättillgängliga avräkningskurser från oberoende källor. Exempel på sådana är börskurser, skärmpriser eller noteringar från flera oberoende och ansedda mäklare.

| 4. | Vid marknadsvärdering skall den mer försiktiga sidan av köp/sälj-kurserna användas såvida institutet inte är en betydande marknadsgarant för den speciella typen av finansiellt instrument eller råvaran i fråga och kan slutavräkna till mittkurs. |
| --- | --- |

4.

Vid marknadsvärdering skall den mer försiktiga sidan av köp/sälj-kurserna användas såvida institutet inte är en betydande marknadsgarant för den speciella typen av finansiellt instrument eller råvaran i fråga och kan slutavräkna till mittkurs.

| 5. | När en marknadsvärdering inte är möjlig måste instituten göra en modellvärdering (”mark to model”) av sina positioner/portföljer innan de genomför en kapitalkravsberäkning enligt reglerna för handelslagret. Som modellvärdering definieras varje typ av värdering som måste jämföras med, extrapoleras från eller på något annat sätt beräknas utifrån något från marknaden hämtat värde. |
| --- | --- |

5.

När en marknadsvärdering inte är möjlig måste instituten göra en modellvärdering (”mark to model”) av sina positioner/portföljer innan de genomför en kapitalkravsberäkning enligt reglerna för handelslagret. Som modellvärdering definieras varje typ av värdering som måste jämföras med, extrapoleras från eller på något annat sätt beräknas utifrån något från marknaden hämtat värde.

| 6. | Följande krav måste uppfyllas vid modellvärdering:






  a) | Den högsta ledningen måste veta för vilka delar av handelslagret en modellvärdering görs och skall förstå i vilken grad detta skapar osäkerhet i verksamhetens risk/resultatrapportering. |
| --- | --- | --- |

6.

Följande krav måste uppfyllas vid modellvärdering:

a)

Den högsta ledningen måste veta för vilka delar av handelslagret en modellvärdering görs och skall förstå i vilken grad detta skapar osäkerhet i verksamhetens risk/resultatrapportering.

| b) | Använd marknadsinformation skall i möjligaste mån hämtas från samma källa som marknadspriserna. Dessutom skall marknadsvärdets lämplighet för den särskilda positionen värderas och modellens parametrar bedömas ofta. |
| --- | --- |

b)

Använd marknadsinformation skall i möjligaste mån hämtas från samma källa som marknadspriserna. Dessutom skall marknadsvärdets lämplighet för den särskilda positionen värderas och modellens parametrar bedömas ofta.

| c) | I möjligaste mån skall värderingsmetoder användas som är allmänt vedertagna på marknaden för olika finansiella instrument eller råvaror. |
| --- | --- |

c)

I möjligaste mån skall värderingsmetoder användas som är allmänt vedertagna på marknaden för olika finansiella instrument eller råvaror.

| d) | Om modellen utvecklas av institutet skall den baseras på sunda antaganden som har bedömts och kritiskt granskats av parter med lämpliga kvalifikationer och som står oberoende från utvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

d)

Om modellen utvecklas av institutet skall den baseras på sunda antaganden som har bedömts och kritiskt granskats av parter med lämpliga kvalifikationer och som står oberoende från utvecklingsprocessen.

| e) | Det skall finnas formella förfaranden för ändringskontroller. En säkerhetskopia av modellen skall bevaras och med jämna mellanrum användas för att kontrollera värderingarna. |
| --- | --- |

e)

Det skall finnas formella förfaranden för ändringskontroller. En säkerhetskopia av modellen skall bevaras och med jämna mellanrum användas för att kontrollera värderingarna.

| f) | De riskhanteringsansvariga skall vara medvetna om modellens svagheter och om hur dessa bäst återspeglas i värderingsresultaten. |
| --- | --- |

f)

De riskhanteringsansvariga skall vara medvetna om modellens svagheter och om hur dessa bäst återspeglas i värderingsresultaten.

| g) | Modellen skall regelbundet ses över i syfte att kontrollera dess pålitlighet (exempelvis bedömning av om antagandena fortfarande gäller, analys av resultaträkningseffekter kontra riskfaktorer, jämförelse mellan faktiska slutavräkningsvärden och modellresultat). |
| --- | --- |

g)

Modellen skall regelbundet ses över i syfte att kontrollera dess pålitlighet (exempelvis bedömning av om antagandena fortfarande gäller, analys av resultaträkningseffekter kontra riskfaktorer, jämförelse mellan faktiska slutavräkningsvärden och modellresultat).

I fråga om punkt d skall modellen utvecklas eller godkännas oberoende av handelsavdelningen. Den skall prövas med oberoende tester. Häri ingår validering av de matematiska grunderna, de gjorda antagandena och programmeringen.

| 7. | Oberoende priskontroller bör göras utöver den dagliga marknadsvärderingen eller modellvärderingen. Vid detta förfarande kontrolleras regelbundet att marknadspriser eller indata för modell är korrekta och oberoende. Daglig marknadsvärdering får göras av handlare medan kontrollen av marknadspriser och modellindata bör genomföras av en enhet som är fristående från handelsenheten minst en gång i månaden (eller oftare, allt efter marknadens eller handelsverksamhetens art). Om inga oberoende prissättningskällor finns eller om källorna är mer subjektiva kan det vara lämpligt med försiktighetsåtgärder som exempelvis prisjusteringar. |
| --- | --- |

7.

Oberoende priskontroller bör göras utöver den dagliga marknadsvärderingen eller modellvärderingen. Vid detta förfarande kontrolleras regelbundet att marknadspriser eller indata för modell är korrekta och oberoende. Daglig marknadsvärdering får göras av handlare medan kontrollen av marknadspriser och modellindata bör genomföras av en enhet som är fristående från handelsenheten minst en gång i månaden (eller oftare, allt efter marknadens eller handelsverksamhetens art). Om inga oberoende prissättningskällor finns eller om källorna är mer subjektiva kan det vara lämpligt med försiktighetsåtgärder som exempelvis prisjusteringar.

Prisjusteringar eller avsättning till värderingsreserver

| 8. | Instituten skall fastställa och underhålla förfaranden för att bedöma behovet av prisjusteringar eller avsättning till värderingsreserver. |
| --- | --- |

8.

Instituten skall fastställa och underhålla förfaranden för att bedöma behovet av prisjusteringar eller avsättning till värderingsreserver.

Allmänna standarder

| 9. | De behöriga myndigheterna skall kräva att instituten explicit prövar behovet av prisjusteringar eller avsättning till en värderingsreserv för att ta hänsyn till följande faktorer: ej intjänade räntemarginaler, stängningskostnader för öppna positioner, operativa risker, kostnader för förtida avbrott, finansieringskostnader, framtida administrativa kostnader och – där detta är relevant – modellrisk. |
| --- | --- |

9.

De behöriga myndigheterna skall kräva att instituten explicit prövar behovet av prisjusteringar eller avsättning till en värderingsreserv för att ta hänsyn till följande faktorer: ej intjänade räntemarginaler, stängningskostnader för öppna positioner, operativa risker, kostnader för förtida avbrott, finansieringskostnader, framtida administrativa kostnader och – där detta är relevant – modellrisk.

Standarder för mindre likvida positioner

| 10. | Mindre likvida positioner kan härröra från såväl marknadsstörningar som institutsbetingade situationer, exempelvis koncentrerade positioner och/eller inaktuella positioner. |
| --- | --- |

10.

Mindre likvida positioner kan härröra från såväl marknadsstörningar som institutsbetingade situationer, exempelvis koncentrerade positioner och/eller inaktuella positioner.

| 11. | Instituten skall beakta flera olika faktorer för att avgöra om en värderingsreserv är nödvändig för mindre likvida positioner, bland annat hur lång tid det skulle ta att säkra positionen/riskerna inom positionen, köp- och säljmarginalernas volatilitet och genomsnitt, tillgången till marknadsnoteringar (marknadsgaranternas antal och identitet) och handelsvolymernas volatilitet och genomsnitt, marknadskoncentrationer, hur lång tid positionen har innehafts, den utsträckning i vilken modellvärdering används vid värdering och effekterna av andra modellrisker. |
| --- | --- |

11.

Instituten skall beakta flera olika faktorer för att avgöra om en värderingsreserv är nödvändig för mindre likvida positioner, bland annat hur lång tid det skulle ta att säkra positionen/riskerna inom positionen, köp- och säljmarginalernas volatilitet och genomsnitt, tillgången till marknadsnoteringar (marknadsgaranternas antal och identitet) och handelsvolymernas volatilitet och genomsnitt, marknadskoncentrationer, hur lång tid positionen har innehafts, den utsträckning i vilken modellvärdering används vid värdering och effekterna av andra modellrisker.

| 12. | Om instituten använder värderingar av tredje part eller modellvärderingar skall de överväga om en prisjustering skall göras eller ej. Instituten skall dessutom överväga behovet av att upprätta reserver för mindre likvida positioner och regelbundet undersöka om de fortsatt är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

12.

Om instituten använder värderingar av tredje part eller modellvärderingar skall de överväga om en prisjustering skall göras eller ej. Instituten skall dessutom överväga behovet av att upprätta reserver för mindre likvida positioner och regelbundet undersöka om de fortsatt är ändamålsenliga.

| 13. | När prisjusteringar eller avsättning till värderingsreserver ger upphov till väsentliga förluster för det innevarande räkenskapsåret skall dessa dras av från institutets primärkapital enligt artikel 57 k i direktiv 2006/.../EG. |
| --- | --- |

13.

När prisjusteringar eller avsättning till värderingsreserver ger upphov till väsentliga förluster för det innevarande räkenskapsåret skall dessa dras av från institutets primärkapital enligt artikel 57 k i direktiv 2006/.../EG.

| 14. | Andra vinster/förluster på grund av prisjusteringar eller avsättning till värderingsreserver skall ingå i beräkningen av den ”nettovinst i institutets handelslager” som nämns i artikel 13.2 b och läggas till eller dras av från den utvidgade del av kapitalbasen som kan täcka marknadsriskskrav enligt dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

14.

Andra vinster/förluster på grund av prisjusteringar eller avsättning till värderingsreserver skall ingå i beräkningen av den ”nettovinst i institutets handelslager” som nämns i artikel 13.2 b och läggas till eller dras av från den utvidgade del av kapitalbasen som kan täcka marknadsriskskrav enligt dessa bestämmelser.

| 15. | Prisjusteringar eller avsättning till värderingsreserver, som överstiger dem som gjorts i enlighet med det redovisningsregelverk som gäller för institutet, skall behandlas i enlighet med punkt 13 om de ger upphov till väsentliga förluster eller annars enligt punkt 14. |
| --- | --- |

15.

Prisjusteringar eller avsättning till värderingsreserver, som överstiger dem som gjorts i enlighet med det redovisningsregelverk som gäller för institutet, skall behandlas i enlighet med punkt 13 om de ger upphov till väsentliga förluster eller annars enligt punkt 14.

Del C – Interna säkringar

| 1. | En intern säkring är en position som helt eller i väsentlig grad täcker komponentriskdelen av ett innehav utanför handelslagret eller en grupp av innehav. Positioner som stammar från interna säkringar kan komma i fråga för behandling enligt kapitalkravsreglerna i handelslagret, förutsatt att de innehas i avsikt att bedriva handel och att de allmänna kriterierna för avsikt att bedriva handel och för försiktig värdering i delarna A och B är uppfyllda, särskilt följande:






  a) | Avsikten med interna säkringar skall inte i första hand vara att undgå eller minska kapitalkraven. |
| --- | --- | --- |

1.

En intern säkring är en position som helt eller i väsentlig grad täcker komponentriskdelen av ett innehav utanför handelslagret eller en grupp av innehav. Positioner som stammar från interna säkringar kan komma i fråga för behandling enligt kapitalkravsreglerna i handelslagret, förutsatt att de innehas i avsikt att bedriva handel och att de allmänna kriterierna för avsikt att bedriva handel och för försiktig värdering i delarna A och B är uppfyllda, särskilt följande:

a)

Avsikten med interna säkringar skall inte i första hand vara att undgå eller minska kapitalkraven.

| b) | Interna säkringar skall dokumenteras korrekt och underkastas särskilda interna förfaranden för godkännande och revision. |
| --- | --- |

b)

Interna säkringar skall dokumenteras korrekt och underkastas särskilda interna förfaranden för godkännande och revision.

| c) | Den interna transaktionen skall ske till marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

c)

Den interna transaktionen skall ske till marknadsmässiga villkor.

| d) | Större delen av den marknadsrisk som uppkommer genom den interna säkringen skall hanteras dynamiskt i handelslagret inom de tillåtna limiterna. |
| --- | --- |

d)

Större delen av den marknadsrisk som uppkommer genom den interna säkringen skall hanteras dynamiskt i handelslagret inom de tillåtna limiterna.

| e) | Interna transaktioner skall noga övervakas. |
| --- | --- |

e)

Interna transaktioner skall noga övervakas.

Övervakningen måste garanteras genom ändamålsenliga förfaranden.

| 2. | Behandlingen som avses i punkt 1 gäller utan att det påverkar tillämpningen av kapitalkraven för elementet utanför handelslagret i den interna säkringen. |
| --- | --- |

2.

Behandlingen som avses i punkt 1 gäller utan att det påverkar tillämpningen av kapitalkraven för elementet utanför handelslagret i den interna säkringen.

| 3. | Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 gäller att om ett institut säkrar en kreditriskexponering utanför handelslagret med ett kreditderivat som bokförs i dess handelslager (genom intern säkring), skall dock exponeringen utanför handelslagret inte anses vara säkrad vad avser beräkningen av kapitalkravet, såvida inte institutet, från en godtagbar tredje part som tillhandahåller kreditriskskydd, köper ett kreditderivat som uppfyller kraven i punkt 19 i del 2 av bilaga VIII till direktiv 2006/.../EG för exponeringen utanför handelslagret. Om ett sådant kreditriskskydd köps av tredje man och godkänns som säkring av en exponering utanför handelslagret när det gäller kapitalkravet, skall varken den interna eller den externa kreditderivatsäkringen tas upp i handelslagret vid beräkning av kapitalkrav. |
| --- | --- |

3.

Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 gäller att om ett institut säkrar en kreditriskexponering utanför handelslagret med ett kreditderivat som bokförs i dess handelslager (genom intern säkring), skall dock exponeringen utanför handelslagret inte anses vara säkrad vad avser beräkningen av kapitalkravet, såvida inte institutet, från en godtagbar tredje part som tillhandahåller kreditriskskydd, köper ett kreditderivat som uppfyller kraven i punkt 19 i del 2 av bilaga VIII till direktiv 2006/.../EG för exponeringen utanför handelslagret. Om ett sådant kreditriskskydd köps av tredje man och godkänns som säkring av en exponering utanför handelslagret när det gäller kapitalkravet, skall varken den interna eller den externa kreditderivatsäkringen tas upp i handelslagret vid beräkning av kapitalkrav.

Del D – Att införa i handelslagret

| 1. | Instituten skall ha tydligt definierade riktlinjer och förfaranden för att bestämma vilken position som skall hänföras till handelslagret och för att beräkna kapitalkraven. Dessa riktlinjer och förfaranden skall vara förenliga med de kriterier som upprättats i artikel 11 och ta hänsyn till institutets förmåga och praxis när det gäller riskhantering. Att dessa riktlinjer och förfaranden efterlevs skall till fullo dokumenteras och underkastas regelbunden internkontroll. |
| --- | --- |

1.

Instituten skall ha tydligt definierade riktlinjer och förfaranden för att bestämma vilken position som skall hänföras till handelslagret och för att beräkna kapitalkraven. Dessa riktlinjer och förfaranden skall vara förenliga med de kriterier som upprättats i artikel 11 och ta hänsyn till institutets förmåga och praxis när det gäller riskhantering. Att dessa riktlinjer och förfaranden efterlevs skall till fullo dokumenteras och underkastas regelbunden internkontroll.

| 2. | Instituten skall ha klart definierade riktlinjer och förfaranden för den övergripande förvaltningen av handelslagret. Dessa riktlinjer och förfaranden skall åtminstone ange






  a) | de verksamheter som av institutet anses vara handel och som utgör en del av handelslagret för kapitalkravsändamål, |
| --- | --- | --- |

2.

Instituten skall ha klart definierade riktlinjer och förfaranden för den övergripande förvaltningen av handelslagret. Dessa riktlinjer och förfaranden skall åtminstone ange

a)

de verksamheter som av institutet anses vara handel och som utgör en del av handelslagret för kapitalkravsändamål,

| b) | i vilken omfattning en position kan marknadsvärderas dagligen med hänvisning till en aktiv, likvid tvåvägsmarknad, |
| --- | --- |

b)

i vilken omfattning en position kan marknadsvärderas dagligen med hänvisning till en aktiv, likvid tvåvägsmarknad,

| c) | för positioner som är modellvärderade, i vilken omfattning institutet kan






  i) | identifiera alla väsentliga risker som positionen medför, |
| --- | --- | --- |

c)

för positioner som är modellvärderade, i vilken omfattning institutet kan

i)

identifiera alla väsentliga risker som positionen medför,

| ii) | säkra positionens alla väsentliga risker med instrument för vilka en aktiv, likvid tvåvägsmarknad existerar, och |
| --- | --- |

ii)

säkra positionens alla väsentliga risker med instrument för vilka en aktiv, likvid tvåvägsmarknad existerar, och

| iii) | erhålla pålitliga uppskattningar för huvudantagandena och nyckelparametrarna som använts i modellen, |
| --- | --- |

iii)

erhålla pålitliga uppskattningar för huvudantagandena och nyckelparametrarna som använts i modellen,

| d) | i vilken omfattning institutet kan, och är skyldigt att, åstadkomma värderingar för positionen som kan valideras externt på ett konsekvent sätt, |
| --- | --- |

d)

i vilken omfattning institutet kan, och är skyldigt att, åstadkomma värderingar för positionen som kan valideras externt på ett konsekvent sätt,

| e) | i vilken omfattning rättsliga restriktioner eller andra driftskrav skulle hindra institutets möjligheter att genomföra en avveckling eller säkring av positionen på kort sikt, |
| --- | --- |

e)

i vilken omfattning rättsliga restriktioner eller andra driftskrav skulle hindra institutets möjligheter att genomföra en avveckling eller säkring av positionen på kort sikt,

| f) | i vilken omfattning institutet kan, och är skyldigt att, aktivt riskhantera positionen inom sin handelsverksamhet, och |
| --- | --- |

f)

i vilken omfattning institutet kan, och är skyldigt att, aktivt riskhantera positionen inom sin handelsverksamhet, och

| g) | i vilken omfattning institutet kan överföra risker eller positionen genom att registrera dem utanför eller i handelslagret och kriterierna för sådana överföringar. |
| --- | --- |

g)

i vilken omfattning institutet kan överföra risker eller positionen genom att registrera dem utanför eller i handelslagret och kriterierna för sådana överföringar.

| 3. | Behöriga myndigheter kan tillåta institut att behandla positioner som är innehav enligt artikel 57 l, m och n i direktiv 2006/.../EG i handelslagret som aktier eller räntebärande instrument när ett institut visar att det är en aktiv marknadsgarant i dessa positioner. I detta fall skall institutet ha tillräckliga system och kontroller kring handeln med instrument som kan ingå i kapitalbasen. |
| --- | --- |

3.

Behöriga myndigheter kan tillåta institut att behandla positioner som är innehav enligt artikel 57 l, m och n i direktiv 2006/.../EG i handelslagret som aktier eller räntebärande instrument när ett institut visar att det är en aktiv marknadsgarant i dessa positioner. I detta fall skall institutet ha tillräckliga system och kontroller kring handeln med instrument som kan ingå i kapitalbasen.

| 4. | Terminshandelsrelaterade transaktioner av repotyp som ett institut redovisar utanför handelslagret kan hänföras till handelslagret för beräkning av kapitalkravet så länge som alla sådana transaktioner av repotyp inkluderas. I detta sammanhang definieras handelsrelaterade transaktioner av repotyp som de som uppfyller kraven i artikel 11.2 och i bilaga VII del A och båda betalningsbenen är i form av kontanter eller värdepapper som är möjliga att hänföra till handelslagret. Oavsett var de är registrerade är alla transaktioner av repotyp föremål för ett motpartskreditriskkrav som gäller för transaktioner utanför handelslagret. |
| --- | --- |

4.

Terminshandelsrelaterade transaktioner av repotyp som ett institut redovisar utanför handelslagret kan hänföras till handelslagret för beräkning av kapitalkravet så länge som alla sådana transaktioner av repotyp inkluderas. I detta sammanhang definieras handelsrelaterade transaktioner av repotyp som de som uppfyller kraven i artikel 11.2 och i bilaga VII del A och båda betalningsbenen är i form av kontanter eller värdepapper som är möjliga att hänföra till handelslagret. Oavsett var de är registrerade är alla transaktioner av repotyp föremål för ett motpartskreditriskkrav som gäller för transaktioner utanför handelslagret.

BILAGA VIII

UPPHÄVDA DIREKTIV

DEL A

UPPHÄVDA DIREKTIV OCH SENARE ÄNDRINGAR

(hänvisning i artikel 52)

Rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/31/EG av den 22 juni 1998 om ändring av rådets direktiv 93/6/EEG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/33/EG av den 22 juni 1998 om ändring av artikel 12 i rådets direktiv 77/780/EEG om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, artiklarna 2, 5, 6, 7 och 8 och bilagorna II och III till rådets direktiv 89/647/EEG om kapitaltäckningsgrad för kreditinstitut och artikel 2 och bilaga II till rådets direktiv 93/6/EEG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 79/267/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG, 93/6/EEG och 93/22/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG och 2000/12/EG,

Endast artikel 26

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG

Endast artikel 67

DEL B

TIDSPLAN FÖR INFÖRLIVANDE

(hänvisning i artikel 52)

| Direktiv | | Tidsplan för införlivande |
| --- | --- | --- |
| Rådets direktiv 93/6/EEG | | 1.7.1995 |
| Direktiv 98/31/EG | | 21.7.2000 |
| Direktiv 98/33/EG | | 21.7.2000 |
| Direktiv 2002/87/EG | | 11.8.2004 |
| Direktiv 2004/39/EG | | 30.4.2006/31.1.2007 |
| Direktiv 2005/1/EG | | 13.5.2005 |

Direktiv

Tidsplan för införlivande

Rådets direktiv 93/6/EEG

1.7.1995

Direktiv 98/31/EG

21.7.2000

Direktiv 98/33/EG

21.7.2000

Direktiv 2002/87/EG

11.8.2004

Direktiv 2004/39/EG

30.4.2006/31.1.2007

Direktiv 2005/1/EG

13.5.2005

BILAGA IX

JÄMFÖRELSETABELL

| Detta direktiv | Direktiv 93/6/EEG | Direktiv 98/31/EG | Direktiv 98/33/EG | Direktiv 2002/87/EG | Direktiv 2004/39/EG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1.1 första meningen | | | | | |
| Artikel 1.1 andra meningen samt punkt 2 | Artikel 1 | | | | |
| Artikel 2.1 | | | | | |
| Artikel 2.2 | Artikel 7.3 | | | | |
| Artikel 3.1 a | Artikel 2.1 | | | | |
| Artikel 3.1 b | Artikel 2.2 | | | | Artikel 67.1 |
| Artikel 3.1 c–e | Artikel 2.3–5 | | | | |
| Artikel 3.1 f och g | | | | | |
| Artikel 3.1 h | Artikel 2.10 | | | | |
| Artikel 3.1 i | Artikel 2.11 | | Artikel 3.1 | | |
| Artikel 3.1 j | Artikel 2.14 | | | | |
| Artikel 3.1 k och l | Artikel 2.15 och 16 | Artikel 1.1 b | | | |
| Artikel 3.1 m | Artikel 2.17 | Artikel 1.1 c | | | |
| Artikel 3.1 n | Artikel 2.18 | Artikel 1.1 d | | | |
| Artikel 3.1 o–q | Artikel 2.19–21 | | | | |
| Artikel 3.1 r | Artikel 2.23 | | | | |
| Artikel 3.1 s | Artikel 2.26 | | | | |
| Artikel 3.2 | Artikel 2.7 och 8 | | | | |
| Artikel 3.3 a och b | Artikel 7.3 | | | Artikel 26 | |
| Artikel 3.3 c | Artikel 7.3 | | | | |
| Artikel 4 | Artikel 2.24 | | | | |
| Artikel 5 | Artikel 3.1 och 2 | | | | |
| Artikel 6 | Artikel 3.4 | | | | Artikel 67.2 |
| Artikel 7 | Artikel 3.4 a | | | | Artikel 67.3 |
| Artikel 8 | Artikel 3.4 b | | | | Artikel 67.3 |
| Artikel 9 | Artikel 3.3 | | | | |
| Artikel 10 | Artikel 3.5–8 | | | | |
| Artikel 11 | Artikel 2.6 | | | | |
| Artikel 12 första stycket | Artikel 2.25 | | | | |
| Artikel 12 andra stycket | | | | | |
| Artikel 13.1 första stycket | Bilaga V punkt 1 första stycket | | | | |
| Artikel 13.1 andra stycket samt punkt 13.2–5 | Bilaga V punkt 1 andra stycket samt punkt 2–5 | Artikel 1.7 och bilaga IV a b | | | |
| Artikel 14 | Bilaga V punkt 6 och 7 | Bilaga IV c | | | |
| Artikel 15 | Bilaga V punkt 8 | | | | |
| Artikel 16 | Bilaga V punkt 9 | | | | |
| Artikel 17 | | | | | |
| Artikel 18.1 första stycket | Artikel 4.1 första stycket | | | | |
| Artikel 18.1 a och b | Artikel 4.1 i och ii | Artikel 1.2 | | | |
| Artikel 18.2–4 | Artikel 4.6–8 | | | | |
| Artikel 19.1 | | | | | |
| Artikel 19.2 | Artikel 11.2 | | | | |
| Artikel 19.3 | | | | | |
| Artikel 20 | | | | | |
| Artikel 21 | Bilaga IV | | | | |
| Artikel 22 | | | | | |
| Artikel 23 första och andra stycket | Artikel 7.5 och 6 | | | | |
| Artikel 23 tredje stycket | | | | | |
| Artikel 24 | | | | | |
| Artikel 25 | | | | | |
| Artikel 26.1 | Artikel 7.10 | Artikel 1.4 | | | |
| Artikel 26.2–4 | Artikel 7.11–13 | | | | |
| Artikel 27 | Artikel 7.14 och 15 | | | | |
| Artikel 28.1 | Artikel 5.1 | | | | |
| Artikel 28.2 | Artikel 5.2 | Artikel 1.3 | | | |
| Artikel 28.3 | | | | | |
| Artikel 29.1 a–c samt de två följande styckena | Bilaga VI punkt 2 | | | | |
| Artikel 29.1 sista stycket | | | | | |
| Artikel 29.2 | Bilaga VI punkt 3 | | | | |
| Artikel 30.1 och 2 första stycket | Bilaga VI punkt 4 och 5 | | | | |
| Artikel 30.2 andra stycket | | | | | |
| Artikel 30.3 och 4 | Bilaga VI punkt 6 och 7 | | | | |
| Artikel 31 | Bilaga VI punkt 8.1, 2 första meningen samt 3–5 | | | | |
| Artikel 32 | Bilaga VI punkt 9 och 10 | | | | |
| Artikel 33.1 och 2 | | | | | |
| Artikel 33.3 | Artikel 6.2 | | | | |
| Artikel 34 | | | | | |
| Artikel 35.1–4 | Artikel 8.1–4 | | | | |
| Artikel 35.5 | Artikel 8.5 första meningen | Artikel 1.5 | | | |
| Artikel 36 | Artikel 9.1–3 | | | | |
| Artikel 37 | | | | | |
| Artikel 38 | Artikel 9.4 | | | | |
| Artikel 39 | | | | | |
| Artikel 40 | Artikel 2.9 | | | | |
| Artikel 41.1 a–c | Artikel 10 första, andra och tredje strecksatsen | | | | |
| Artikel 41.1 d och e | | | | | |
| Artikel 41.1 f | Artikel 10 fjärde strecksatsen | | | | |
| Artikel 41.1 g | | | | | |
| Artikel 42 | | | | | |
| Artikel 43 | | | | | |
| Artikel 44 | | | | | |
| Artikel 45 | | | | | |
| Artikel 46 | Artikel 12 | | | | |
| Artikel 47 | | | | | |
| Artikel 48 | | | | | |
| Artikel 49 | | | | | |
| Artikel 50 | Artikel 15 | | | | |
| Bilaga I punkterna 1–4 | Bilaga I punkterna 1–4 | | | | |
| Bilaga I punkt 4 sista stycket | Artikel 2.22 | | | | |
| Bilaga I punkt 5–7 | Bilaga I punkterna 5–7 | | | | |
| Bilaga I punkt 8 | | | | | |
| Bilaga I punkterna 9–11 | Bilaga I punkterna 8–10 | | | | |
| Bilaga I punkterna 12–14 | Bilaga I punkterna 12–14 | | | | |
| Bilaga I punkterna 15 och 16 | Artikel 2.12 | | | | |
| Bilaga I punkterna 17–41 | Bilaga I punkterna 15–39 | | | | |
| Bilaga I punkterna 42–56 | | | | | |
| Bilaga II punkterna 1 och 2 | Bilaga II punkterna 1 och 2 | | | | |
| Bilaga II punkterna 3–10 | | | | | |
| Bilaga III punkt 1 | Bilaga III punkt 1 första stycket | Artikel 1.7 och bilaga III a | | | |
| Bilaga III punkt 2 | Bilaga III punkt 2 | | | | |
| Bilaga III.2.1 första till tredje stycket | Bilaga III punkt 3.1 | Artikel 1.7 och bilaga III b | | | |
| Bilaga III punkt 2.1 fjärde stycket | | | | | |
| Bilaga III punkt 2.1 femte stycket | Bilaga III punkt 3.2 | Artikel 1.7 och bilaga III b | | | |
| Bilaga III punkt 2.2, 3 och 3.1 | Bilaga III punkt 4–6 | Artikel 17 och bilaga III c | | | |
| Bilaga III punkt 3.2 | Bilaga III punkt 8 | | | | |
| Bilaga III punkt 4 | Bilaga III punkt 11 | | | | |
| Bilaga IV punkterna 1–20 | Bilaga VII punkterna 1–20 | Artikel 1.7 och bilaga V | | | |
| Bilaga IV punkt 21 | Artikel 11 a | Artikel 1.6 | | | |
| Bilaga V punkterna 1–12 fjärde stycket | Bilaga VIII punkterna 1–13 ii | Artikel 1.7 och bilaga V | | | |
| Bilaga V punkt 12 femte stycket | | | | | |
| Bilaga V punkt 12 sjätte stycket, till 13 | Bilaga VIII 13 iii, till 14 | Artikel 1.7 och bilaga V | | | |
| Bilaga VI | Bilaga VI punkt 8.2 efter första meningen | | | | |
| Bilaga VII | | | | | |
| Bilaga VIII | | | | | |
| Bilaga IX | | | | | |

Detta direktiv

Direktiv 93/6/EEG

Direktiv 98/31/EG

Direktiv 98/33/EG

Direktiv 2002/87/EG

Direktiv 2004/39/EG

Artikel 1.1 första meningen

Artikel 1.1 andra meningen samt punkt 2

Artikel 1

Artikel 2.1

Artikel 2.2

Artikel 7.3

Artikel 3.1 a

Artikel 2.1

Artikel 3.1 b

Artikel 2.2

Artikel 67.1

Artikel 3.1 c–e

Artikel 2.3–5

Artikel 3.1 f och g

Artikel 3.1 h

Artikel 2.10

Artikel 3.1 i

Artikel 2.11

Artikel 3.1

Artikel 3.1 j

Artikel 2.14

Artikel 3.1 k och l

Artikel 2.15 och 16

Artikel 1.1 b

Artikel 3.1 m

Artikel 2.17

Artikel 1.1 c

Artikel 3.1 n

Artikel 2.18

Artikel 1.1 d

Artikel 3.1 o–q

Artikel 2.19–21

Artikel 3.1 r

Artikel 2.23

Artikel 3.1 s

Artikel 2.26

Artikel 3.2

Artikel 2.7 och 8

Artikel 3.3 a och b

Artikel 7.3

Artikel 26

Artikel 3.3 c

Artikel 7.3

Artikel 4

Artikel 2.24

Artikel 5

Artikel 3.1 och 2

Artikel 6

Artikel 3.4

Artikel 67.2

Artikel 7

Artikel 3.4 a

Artikel 67.3

Artikel 8

Artikel 3.4 b

Artikel 67.3

Artikel 9

Artikel 3.3

Artikel 10

Artikel 3.5–8

Artikel 11

Artikel 2.6

Artikel 12 första stycket

Artikel 2.25

Artikel 12 andra stycket

Artikel 13.1 första stycket

Bilaga V punkt 1 första stycket

Artikel 13.1 andra stycket samt punkt 13.2–5

Bilaga V punkt 1 andra stycket samt punkt 2–5

Artikel 1.7 och bilaga IV a b

Artikel 14

Bilaga V punkt 6 och 7

Bilaga IV c

Artikel 15

Bilaga V punkt 8

Artikel 16

Bilaga V punkt 9

Artikel 17

Artikel 18.1 första stycket

Artikel 4.1 första stycket

Artikel 18.1 a och b

Artikel 4.1 i och ii

Artikel 1.2

Artikel 18.2–4

Artikel 4.6–8

Artikel 19.1

Artikel 19.2

Artikel 11.2

Artikel 19.3

Artikel 20

Artikel 21

Bilaga IV

Artikel 22

Artikel 23 första och andra stycket

Artikel 7.5 och 6

Artikel 23 tredje stycket

Artikel 24

Artikel 25

Artikel 26.1

Artikel 7.10

Artikel 1.4

Artikel 26.2–4

Artikel 7.11–13

Artikel 27

Artikel 7.14 och 15

Artikel 28.1

Artikel 5.1

Artikel 28.2

Artikel 5.2

Artikel 1.3

Artikel 28.3

Artikel 29.1 a–c samt de två följande styckena

Bilaga VI punkt 2

Artikel 29.1 sista stycket

Artikel 29.2

Bilaga VI punkt 3

Artikel 30.1 och 2 första stycket

Bilaga VI punkt 4 och 5

Artikel 30.2 andra stycket

Artikel 30.3 och 4

Bilaga VI punkt 6 och 7

Artikel 31

Bilaga VI punkt 8.1, 2 första meningen samt 3–5

Artikel 32

Bilaga VI punkt 9 och 10

Artikel 33.1 och 2

Artikel 33.3

Artikel 6.2

Artikel 34

Artikel 35.1–4

Artikel 8.1–4

Artikel 35.5

Artikel 8.5 första meningen

Artikel 1.5

Artikel 36

Artikel 9.1–3

Artikel 37

Artikel 38

Artikel 9.4

Artikel 39

Artikel 40

Artikel 2.9

Artikel 41.1 a–c

Artikel 10 första, andra och tredje strecksatsen

Artikel 41.1 d och e

Artikel 41.1 f

Artikel 10 fjärde strecksatsen

Artikel 41.1 g

Artikel 42

Artikel 43

Artikel 44

Artikel 45

Artikel 46

Artikel 12

Artikel 47

Artikel 48

Artikel 49

Artikel 50

Artikel 15

Bilaga I punkterna 1–4

Bilaga I punkterna 1–4

Bilaga I punkt 4 sista stycket

Artikel 2.22

Bilaga I punkt 5–7

Bilaga I punkterna 5–7

Bilaga I punkt 8

Bilaga I punkterna 9–11

Bilaga I punkterna 8–10

Bilaga I punkterna 12–14

Bilaga I punkterna 12–14

Bilaga I punkterna 15 och 16

Artikel 2.12

Bilaga I punkterna 17–41

Bilaga I punkterna 15–39

Bilaga I punkterna 42–56

Bilaga II punkterna 1 och 2

Bilaga II punkterna 1 och 2

Bilaga II punkterna 3–10

Bilaga III punkt 1

Bilaga III punkt 1 första stycket

Artikel 1.7 och bilaga III a

Bilaga III punkt 2

Bilaga III punkt 2

Bilaga III.2.1 första till tredje stycket

Bilaga III punkt 3.1

Artikel 1.7 och bilaga III b

Bilaga III punkt 2.1 fjärde stycket

Bilaga III punkt 2.1 femte stycket

Bilaga III punkt 3.2

Artikel 1.7 och bilaga III b

Bilaga III punkt 2.2, 3 och 3.1

Bilaga III punkt 4–6

Artikel 17 och bilaga III c

Bilaga III punkt 3.2

Bilaga III punkt 8

Bilaga III punkt 4

Bilaga III punkt 11

Bilaga IV punkterna 1–20

Bilaga VII punkterna 1–20

Artikel 1.7 och bilaga V

Bilaga IV punkt 21

Artikel 11 a

Artikel 1.6

Bilaga V punkterna 1–12 fjärde stycket

Bilaga VIII punkterna 1–13 ii

Artikel 1.7 och bilaga V

Bilaga V punkt 12 femte stycket

Bilaga V punkt 12 sjätte stycket, till 13

Bilaga VIII 13 iii, till 14

Artikel 1.7 och bilaga V

Bilaga VI

Bilaga VI punkt 8.2 efter första meningen

Bilaga VII

Bilaga VIII

Bilaga IX

P6_TA(2005)0353

Lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (KOM(2004)0177 – C6-0005/2004 – 2004/0065(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0177) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0177) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 44.2 g i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0005/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 44.2 g i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0005/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0224/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0224/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0065

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 44.2 g i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med de förfaranden som fastställs i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (3), rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning (4), rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansinstitut (5) och rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (6) krävs att årsbokslut och sammanställd redovisning skall revideras av en eller flera personer som är behöriga att utföra sådan revision. |
| --- | --- |

(1)

Enligt rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (3), rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning (4), rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansinstitut (5) och rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (6) krävs att årsbokslut och sammanställd redovisning skall revideras av en eller flera personer som är behöriga att utföra sådan revision.

| (2) | Villkoren för godkännande av personer som har ansvar för att genomföra den lagstadgade revisionen har fastställts i rådets åttonde direktiv 84/253/EEG av den 10 april 1984 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (7). |
| --- | --- |

(2)

Villkoren för godkännande av personer som har ansvar för att genomföra den lagstadgade revisionen har fastställts i rådets åttonde direktiv 84/253/EEG av den 10 april 1984 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (7).

| (3) | Avsaknaden av ett harmoniserat synsätt på lagstadgad revision i gemenskapen var skälet till att kommissionen i sitt meddelande från 1998 ”Lagstadgad revision i Europeiska unionen: vägen framåt” (8) föreslog inrättandet av en revisionskommitté som skulle kunna utarbeta ytterligare åtgärder i nära samarbete mellan revisorskåren och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Avsaknaden av ett harmoniserat synsätt på lagstadgad revision i gemenskapen var skälet till att kommissionen i sitt meddelande från 1998 ”Lagstadgad revision i Europeiska unionen: vägen framåt” (8) föreslog inrättandet av en revisionskommitté som skulle kunna utarbeta ytterligare åtgärder i nära samarbete mellan revisorskåren och medlemsstaterna.

| (4) | Grundat på arbetet i denna kommitté har kommissionen utfärdat en rekommendation om ”kvalitetssäkring av lagstadgad revision i EU: minimikrav” i november 2000 (9) samt en rekommendation om ”revisorers oberoende i EU: grundläggande principer” i maj 
  2002

   (10). |
| --- | --- |

(4)

Grundat på arbetet i denna kommitté har kommissionen utfärdat en rekommendation om ”kvalitetssäkring av lagstadgad revision i EU: minimikrav” i november 2000 (9) samt en rekommendation om ”revisorers oberoende i EU: grundläggande principer” i maj 
  2002

   (10).

| (5) | Detta direktiv syftar till en långtgående – om än inte fullständig – harmonisering av villkoren för lagstadgad revision. Den medlemsstat som föreskriver lagstadgad revision får införa strängare krav om inget annat anges i detta direktiv. |
| --- | --- |

(5)

Detta direktiv syftar till en långtgående – om än inte fullständig – harmonisering av villkoren för lagstadgad revision. Den medlemsstat som föreskriver lagstadgad revision får införa strängare krav om inget annat anges i detta direktiv.

| (6) | Revisionskvalifikationer som lagstadgade revisorer skaffat sig på grundval av detta direktiv betraktas som likvärdiga. En medlemsstat bör därför inte längre ha möjlighet att kräva att en majoritet av röstetalet i ett revisionsföretag skall tillkomma lokalt godkända revisorer eller att en majoritet av medlemmarna i ett revisionsföretags styrelse eller ledningsorgan skall vara godkända lokalt. |
| --- | --- |

(6)

Revisionskvalifikationer som lagstadgade revisorer skaffat sig på grundval av detta direktiv betraktas som likvärdiga. En medlemsstat bör därför inte längre ha möjlighet att kräva att en majoritet av röstetalet i ett revisionsföretag skall tillkomma lokalt godkända revisorer eller att en majoritet av medlemmarna i ett revisionsföretags styrelse eller ledningsorgan skall vara godkända lokalt.

| (7) | Den lagstadgade revisionen kräver tillräckliga kunskaper inom sådana ämnesområden som bolagsrätt, skattelagstiftning samt lagstiftning om social trygghet och arbetsrätt. Sådana kunskaper bör prövas innan en lagstadgad revisor från en annan medlemsstat kan godkännas. |
| --- | --- |

(7)

Den lagstadgade revisionen kräver tillräckliga kunskaper inom sådana ämnesområden som bolagsrätt, skattelagstiftning samt lagstiftning om social trygghet och arbetsrätt. Sådana kunskaper bör prövas innan en lagstadgad revisor från en annan medlemsstat kan godkännas.

| (8) | För att skydda tredje man bör alla godkända revisorer och revisionsföretag upptas i ett offentligt register som skall innehålla grundläggande uppgifter om den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget. |
| --- | --- |

(8)

För att skydda tredje man bör alla godkända revisorer och revisionsföretag upptas i ett offentligt register som skall innehålla grundläggande uppgifter om den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget.

| (9) | Lagstadgade revisorer bör iaktta striktast möjliga etiska normer. De bör därför omfattas av regler för god revisorssed
  , vilka åtminstone omfattar deras allmänna samhällsfunktion, deras integritet och objektivitet samt deras yrkeskompetens och tillbörliga omsorg. Att en lagstadgad revisor har en allmän samhällsfunktion betyder att en större grupp människor och institutioner skall kunna lita på kvaliteten på en lagstadgad revisors arbete. God revisionskvalitet bidrar till god ordning på marknaderna genom att redovisningshandlingarnas tillförlitlighet och effektivitet stärks. Kommissionen kan som miniminormer anta genomförandebestämmelser för god revisorssed. De principer som fastställs i de etiska reglerna för International Federation of Accountants (IFAC) kan beaktas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(9)

Lagstadgade revisorer bör iaktta striktast möjliga etiska normer. De bör därför omfattas av regler för god revisorssed
  , vilka åtminstone omfattar deras allmänna samhällsfunktion, deras integritet och objektivitet samt deras yrkeskompetens och tillbörliga omsorg. Att en lagstadgad revisor har en allmän samhällsfunktion betyder att en större grupp människor och institutioner skall kunna lita på kvaliteten på en lagstadgad revisors arbete. God revisionskvalitet bidrar till god ordning på marknaderna genom att redovisningshandlingarnas tillförlitlighet och effektivitet stärks. Kommissionen kan som miniminormer anta genomförandebestämmelser för god revisorssed. De principer som fastställs i de etiska reglerna för International Federation of Accountants (IFAC) kan beaktas i detta sammanhang.

| (10) | Det är viktigt att lagstadgade revisorer och revisionsföretag respekterar sina klienters privatliv. De bör därför underställas strikta regler om sekretess och tystnadsplikt, vilka dock inte får hindra ett korrekt verkställande av
  detta direktiv
  .
  Dessa sekretessregler bör även gälla en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag som har lämnat ett visst revisionsuppdrag. |
| --- | --- |

(10)

Det är viktigt att lagstadgade revisorer och revisionsföretag respekterar sina klienters privatliv. De bör därför underställas strikta regler om sekretess och tystnadsplikt, vilka dock inte får hindra ett korrekt verkställande av
  detta direktiv
  .
  Dessa sekretessregler bör även gälla en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag som har lämnat ett visst revisionsuppdrag.

| (11) | Lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör vara oberoende när de utför en lagstadgad revision.
  De får informera den granskade enheten om frågor som har sitt ursprung i revisionen men bör avstå från att deltaga i den granskade enhetens interna beslutsprocess.
  Om de befinner sig i en situation som
  innebär ett alltför stort hot mot
  deras oberoende
  , trots att säkerhetsåtgärder som skall motverka sådana hot har vidtagits, bör de
  avsäga sig
  eller avstå från
  revisionsuppdraget.
  Slutsatsen att det föreligger en förbindelse
  som
  hotar revisorns
  oberoende
  kan vara olika för förhållandet mellan revisorn och den granskade enheten respektive förhållandet mellan nätverket och den granskade enheten
  .
  Då ett kooperativ enligt definitionen i artikel 2.14 eller liknande enheter som nämns i artikel 45 i direktiv 86/635/EEG enligt nationella bestämmelser måste eller kan vara medlem av en icke vinstdrivande revisionsrörelse, skulle en saklig, omdömesgill och insatt tredje part inte dra slutsatsen att det medlemskapsbaserade förhållandet äventyrar den lagstadgade revisorns oberoende under förutsättning att, när en sådan revisionsrörelse utför en lagstadgad revision av en av sina medlemmar, principerna om oberoende tillämpas på de revisorer som utför granskningen och på de personer som har en ställning där de kan ha inflytande över den lagstadgade revisionen. Exempel på hot mot lagstadgade revisorers eller revisionsföretags oberoende är direkta eller indirekta ekonomiska intressen i den granskade enheten och tillhandahållande av ytterligare tjänster som inte bär revisionsprägel. Vidare kan nivån på de arvoden som erhålls från en granskad enhet och/eller arvodesstrukturen utgöra ett hot mot de lagstadgade revisorernas eller revisionsföretagens oberoende. Totalförbud, begränsningar, andra strategier och förfaranden samt informationskrav är exempel på skyddsåtgärder som kan vidtas för att motverka eller undanröja sådana hot. Lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör vägra att utföra varje annan tjänst än revision som äventyrar deras oberoende. Kommissionen kan som miniminormer anta genomförandebestämmelser för oberoende. I samband med detta kan kommissionen beakta principerna i sin rekommendation av den 16 maj 2002 om ”revisorers oberoende i EU: grundläggande principer”. För att kunna bedöma revisorernas oberoende måste begreppet ”nätverk”, inom vilka revisorerna är verksamma, klargöras. I detta avseende måste olika omständigheter beaktas, till exempel fall då en enhet skulle kunna definieras som ett nätverk på grund av sitt vinst- eller kostnadsdelningssyfte. Kriterierna för att visa att det finns ett nätverk bör bedömas och värderas på grundval av alla kända omständigheter, t.ex om det finns gemensamma regelbundna klienter. |
| --- | --- |

(11)

Lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör vara oberoende när de utför en lagstadgad revision.
  De får informera den granskade enheten om frågor som har sitt ursprung i revisionen men bör avstå från att deltaga i den granskade enhetens interna beslutsprocess.
  Om de befinner sig i en situation som
  innebär ett alltför stort hot mot
  deras oberoende
  , trots att säkerhetsåtgärder som skall motverka sådana hot har vidtagits, bör de
  avsäga sig
  eller avstå från
  revisionsuppdraget.
  Slutsatsen att det föreligger en förbindelse
  som
  hotar revisorns
  oberoende
  kan vara olika för förhållandet mellan revisorn och den granskade enheten respektive förhållandet mellan nätverket och den granskade enheten
  .
  Då ett kooperativ enligt definitionen i artikel 2.14 eller liknande enheter som nämns i artikel 45 i direktiv 86/635/EEG enligt nationella bestämmelser måste eller kan vara medlem av en icke vinstdrivande revisionsrörelse, skulle en saklig, omdömesgill och insatt tredje part inte dra slutsatsen att det medlemskapsbaserade förhållandet äventyrar den lagstadgade revisorns oberoende under förutsättning att, när en sådan revisionsrörelse utför en lagstadgad revision av en av sina medlemmar, principerna om oberoende tillämpas på de revisorer som utför granskningen och på de personer som har en ställning där de kan ha inflytande över den lagstadgade revisionen. Exempel på hot mot lagstadgade revisorers eller revisionsföretags oberoende är direkta eller indirekta ekonomiska intressen i den granskade enheten och tillhandahållande av ytterligare tjänster som inte bär revisionsprägel. Vidare kan nivån på de arvoden som erhålls från en granskad enhet och/eller arvodesstrukturen utgöra ett hot mot de lagstadgade revisorernas eller revisionsföretagens oberoende. Totalförbud, begränsningar, andra strategier och förfaranden samt informationskrav är exempel på skyddsåtgärder som kan vidtas för att motverka eller undanröja sådana hot. Lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör vägra att utföra varje annan tjänst än revision som äventyrar deras oberoende. Kommissionen kan som miniminormer anta genomförandebestämmelser för oberoende. I samband med detta kan kommissionen beakta principerna i sin rekommendation av den 16 maj 2002 om ”revisorers oberoende i EU: grundläggande principer”. För att kunna bedöma revisorernas oberoende måste begreppet ”nätverk”, inom vilka revisorerna är verksamma, klargöras. I detta avseende måste olika omständigheter beaktas, till exempel fall då en enhet skulle kunna definieras som ett nätverk på grund av sitt vinst- eller kostnadsdelningssyfte. Kriterierna för att visa att det finns ett nätverk bör bedömas och värderas på grundval av alla kända omständigheter, t.ex om det finns gemensamma regelbundna klienter.

| (12) | Vid fall av självgranskning eller egenintresse bör det – då det är lämpligt för att skydda de lagstadgade revisorernas eller revisionsföretagens oberoende – vara medlemsstaternas sak snarare än de lagstadgade revisorernas eller revisionsföretagens att besluta om de lagstadgade revisorerna eller revisionsföretagen bör avsäga sig eller avstå från ett revisionsuppdrag från sina revisionsklienter. Det bör emellertid inte få leda till en situation där medlemsstaterna har en generell skyldighet att hindra lagstadgade revisorer eller revisionsföretag från att tillhandahålla tjänster som inte bär revisionsprägel till sina revisionsklienter. För att – vid fall av egenintresse eller självgranskning – fastställa huruvida det är lämpligt för lagstadgade revisorer eller revisionsföretag att avstå från att utföra lagstadgade revisioner för att skydda den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets oberoende bör de faktorer som beaktas inkludera frågan huruvida det företag av allmänt intresse som granskas har utfärdat överlåtbara värdepapper som kan bli föremål för handel på en reglerad marknad i enlighet med artikel 4.1.18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument

   (11). |
| --- | --- |

(12)

Vid fall av självgranskning eller egenintresse bör det – då det är lämpligt för att skydda de lagstadgade revisorernas eller revisionsföretagens oberoende – vara medlemsstaternas sak snarare än de lagstadgade revisorernas eller revisionsföretagens att besluta om de lagstadgade revisorerna eller revisionsföretagen bör avsäga sig eller avstå från ett revisionsuppdrag från sina revisionsklienter. Det bör emellertid inte få leda till en situation där medlemsstaterna har en generell skyldighet att hindra lagstadgade revisorer eller revisionsföretag från att tillhandahålla tjänster som inte bär revisionsprägel till sina revisionsklienter. För att – vid fall av egenintresse eller självgranskning – fastställa huruvida det är lämpligt för lagstadgade revisorer eller revisionsföretag att avstå från att utföra lagstadgade revisioner för att skydda den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets oberoende bör de faktorer som beaktas inkludera frågan huruvida det företag av allmänt intresse som granskas har utfärdat överlåtbara värdepapper som kan bli föremål för handel på en reglerad marknad i enlighet med artikel 4.1.18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument

   (11).

| (13) | Det är viktigt att säkerställa en konsekvent hög kvalitet i alla lagstadgade revisioner som krävs enligt gemenskapslagstiftningen. Alla lagstadgade revisioner bör därför utföras på grundval av internationella revisionsstandarder.
  De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter

   (12)

  och med vederbörlig hänsyn till kommissionens uttalande i Europaparlamentet den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster. En teknisk revisionskommitté eller revisionsgrupp bistår kommissionen i arbetet med att bedöma huruvida alla de internationella revisionsstandarderna är tekniskt fullgoda, och medlemsstaternas offentliga tillsynsorgan bör också delta. För att uppnå största möjliga harmonisering bör
  medlemsstaterna endast tillåtas att införa ytterligare
  nationella
  revisionsförfaranden
  eller revisionskrav
  om dessa följer av särskilda
  nationella, rättsliga
  krav som hänför sig till den lagstadgade
  revisionen av årsbokslut eller sammanställd redovisning, dvs. om dessa krav inte uppfylls av de antagna internationella revisionsstandarderna. Medlemsstaterna kan behålla dessa extra revisionsförfaranden till dess att revisionsförfarandena eller revisionskraven har uppfyllts genom senare antagna internationella revisionsstandarder
  .
  Om de antagna internationella revisionsstandarderna består av revisionsförfaranden som vid utförande ger upphov till en specifik rättslig konflikt med nationell lagstiftning till följd av specifika nationella krav på den lagstadgade revisionens omfattning, kan medlemsstaterna dock bortse från den motstridiga delen av den internationella revisionsstandarden så länge konflikten existerar, förutsatt att de åtgärder som nämns i artikel 26.3 tillämpas. Varje tillägg eller bortseende som medlemsstaterna gör bör ge företagens årsbokslut hög trovärdighet och främja det allmänna bästa. Ovanstående innebär att medlemsstaterna till exempel kan kräva kontrollorganet på ytterligare revisionsberättelser eller andra rapporterings- och revisionskrav grundade på nationella regler för företagsstyrning. |
| --- | --- |

(13)

Det är viktigt att säkerställa en konsekvent hög kvalitet i alla lagstadgade revisioner som krävs enligt gemenskapslagstiftningen. Alla lagstadgade revisioner bör därför utföras på grundval av internationella revisionsstandarder.
  De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter

   (12)

  och med vederbörlig hänsyn till kommissionens uttalande i Europaparlamentet den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster. En teknisk revisionskommitté eller revisionsgrupp bistår kommissionen i arbetet med att bedöma huruvida alla de internationella revisionsstandarderna är tekniskt fullgoda, och medlemsstaternas offentliga tillsynsorgan bör också delta. För att uppnå största möjliga harmonisering bör
  medlemsstaterna endast tillåtas att införa ytterligare
  nationella
  revisionsförfaranden
  eller revisionskrav
  om dessa följer av särskilda
  nationella, rättsliga
  krav som hänför sig till den lagstadgade
  revisionen av årsbokslut eller sammanställd redovisning, dvs. om dessa krav inte uppfylls av de antagna internationella revisionsstandarderna. Medlemsstaterna kan behålla dessa extra revisionsförfaranden till dess att revisionsförfarandena eller revisionskraven har uppfyllts genom senare antagna internationella revisionsstandarder
  .
  Om de antagna internationella revisionsstandarderna består av revisionsförfaranden som vid utförande ger upphov till en specifik rättslig konflikt med nationell lagstiftning till följd av specifika nationella krav på den lagstadgade revisionens omfattning, kan medlemsstaterna dock bortse från den motstridiga delen av den internationella revisionsstandarden så länge konflikten existerar, förutsatt att de åtgärder som nämns i artikel 26.3 tillämpas. Varje tillägg eller bortseende som medlemsstaterna gör bör ge företagens årsbokslut hög trovärdighet och främja det allmänna bästa. Ovanstående innebär att medlemsstaterna till exempel kan kräva kontrollorganet på ytterligare revisionsberättelser eller andra rapporterings- och revisionskrav grundade på nationella regler för företagsstyrning.

| (14) | För att
  kommissionen skall
  anta en internationell revisionsstandard som skall tillämpas i gemenskapen krävs att den är allmänt accepterad och har utvecklats med fullt deltagande av alla berörda parter enligt ett förfarande med öppenhet och insyn, ökar årsbokslutets eller den sammanställda redovisningens trovärdighet och bidrar till det europeiska gemensamma bästa.
  Behovet av att anta ett s.k. International Audit Practice Statement som en del av en standard bör bedömas från fall till fall inom ramen för kommittéförfarandet. Innan processen för antagande inleds bör kommissionen se till att en översyn genomförs för att undersöka huruvida dessa krav har uppfyllts och rapportera om översynens resultat till medlemmarna i den föreskrivande kommittén för revision. |
| --- | --- |

(14)

För att
  kommissionen skall
  anta en internationell revisionsstandard som skall tillämpas i gemenskapen krävs att den är allmänt accepterad och har utvecklats med fullt deltagande av alla berörda parter enligt ett förfarande med öppenhet och insyn, ökar årsbokslutets eller den sammanställda redovisningens trovärdighet och bidrar till det europeiska gemensamma bästa.
  Behovet av att anta ett s.k. International Audit Practice Statement som en del av en standard bör bedömas från fall till fall inom ramen för kommittéförfarandet. Innan processen för antagande inleds bör kommissionen se till att en översyn genomförs för att undersöka huruvida dessa krav har uppfyllts och rapportera om översynens resultat till medlemmarna i den föreskrivande kommittén för revision.

| (15) | I fråga om sammanställd redovisning är det viktigt att det finns en tydlig definition av ansvarsfördelningen mellan de lagstadgade revisorer som reviderar delar av koncernen.
  Därför bör
  koncernrevisorn
  bära
  det fulla ansvaret för revisionsberättelsen. |
| --- | --- |

(15)

I fråga om sammanställd redovisning är det viktigt att det finns en tydlig definition av ansvarsfördelningen mellan de lagstadgade revisorer som reviderar delar av koncernen.
  Därför bör
  koncernrevisorn
  bära
  det fulla ansvaret för revisionsberättelsen.

| (16) | För att öka jämförbarheten mellan bolag som tillämpar samma redovisningsstandarder
  och för att höja allmänhetens förtroende för revisionsfunktionen får
  kommissionen anta en gemensam revisionsberättelse för revision av årsbokslut och sammanställd redovisning som upprättats på grundval av godkända internationella redovisningsstandarder
  såvida inte en tillämplig standard för en sådan revisionsberättelse har antagits på gemenskapsnivå
  . |
| --- | --- |

(16)

För att öka jämförbarheten mellan bolag som tillämpar samma redovisningsstandarder
  och för att höja allmänhetens förtroende för revisionsfunktionen får
  kommissionen anta en gemensam revisionsberättelse för revision av årsbokslut och sammanställd redovisning som upprättats på grundval av godkända internationella redovisningsstandarder
  såvida inte en tillämplig standard för en sådan revisionsberättelse har antagits på gemenskapsnivå
  .

| (17) | Regelbundna kontroller är ett bra sätt att uppnå en konsekvent hög kvalitet på lagstadgade revisioner. Lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör därför omfattas av ett system för kvalitetssäkring som är organiserat på ett sådant sätt att det är oberoende i förhållande till de granskade lagstadgade revisorerna och revisionsföretagen.
  Vid tillämpningen av artikel 29 om system för kvalitetssäkring får medlemsstaterna besluta att endast de krav som gäller för revisionsföretag behöver beaktas för sådana enskilda revisorer som har en gemensam kvalitetssäkringspolicy. Medlemsstaterna får organisera systemet för kvalitetssäkring på ett sådant sätt att varje enskild revisor genomgår en kvalitetssäkringskontroll minst vart sjätte år. I detta hänseende bör finansieringen av systemet för kvalitetssäkring vara fri från otillbörlig påverkan. Kommissionen bör ha befogenhet att anta genomförandebestämmelser för frågor som rör kvalitetssäkringssystemens organisation och även deras finansiering i fall där allmänhetens förtroende för kvalitetssäkringssystemet allvarligt hotas. Medlemsstaterna bör uppmuntras att ta fram, genom det offentliga tillsynssystemet, en samordnad strategi när det gäller genomförandet av kvalitetssäkringskontroller i syfte att undvika onödiga bördor för de berörda parterna. |
| --- | --- |

(17)

Regelbundna kontroller är ett bra sätt att uppnå en konsekvent hög kvalitet på lagstadgade revisioner. Lagstadgade revisorer och revisionsföretag bör därför omfattas av ett system för kvalitetssäkring som är organiserat på ett sådant sätt att det är oberoende i förhållande till de granskade lagstadgade revisorerna och revisionsföretagen.
  Vid tillämpningen av artikel 29 om system för kvalitetssäkring får medlemsstaterna besluta att endast de krav som gäller för revisionsföretag behöver beaktas för sådana enskilda revisorer som har en gemensam kvalitetssäkringspolicy. Medlemsstaterna får organisera systemet för kvalitetssäkring på ett sådant sätt att varje enskild revisor genomgår en kvalitetssäkringskontroll minst vart sjätte år. I detta hänseende bör finansieringen av systemet för kvalitetssäkring vara fri från otillbörlig påverkan. Kommissionen bör ha befogenhet att anta genomförandebestämmelser för frågor som rör kvalitetssäkringssystemens organisation och även deras finansiering i fall där allmänhetens förtroende för kvalitetssäkringssystemet allvarligt hotas. Medlemsstaterna bör uppmuntras att ta fram, genom det offentliga tillsynssystemet, en samordnad strategi när det gäller genomförandet av kvalitetssäkringskontroller i syfte att undvika onödiga bördor för de berörda parterna.

| (18) | Utredningar och lämpliga påföljder bidrar till att förhindra och korrigera ett bristfälligt utförande av lagstadgad revision. |
| --- | --- |

(18)

Utredningar och lämpliga påföljder bidrar till att förhindra och korrigera ett bristfälligt utförande av lagstadgad revision.

| (19) | Medlemsstaterna bör lägga upp ett lämpligt system för offentlig tillsyn av lagstadgade revisorer grundat på hemlandskontroll. Regleringslösningarna för den offentliga tillsynen bör möjliggöra ett effektivt samarbete på gemenskapsnivå mellan medlemsstaternas tillsynsverksamheter.
  Systemet för offentlig tillsyn bör ledas av personer som inte är yrkesrevisorer men som har kunskaper på områden av relevans för lagstadgad revision. Medlemsstaterna får dock tillåta att en minoritet yrkesrevisorer deltar i ledningen av det offentliga tillsynssystemet. Dessa personer som inte är yrkesrevisorer kan vara specialister som aldrig befattat sig med revisionsyrket eller f.d. revisorer som lämnat yrket.
  Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör samarbeta med varandra närhelst så krävs för att de skall kunna utföra sina skyldigheter att utöva tillsyn över lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som godkänts av dem. Ett sådant samarbete kan väsentligt bidra till att säkerställa en konsekvent hög kvalitet på den lagstadgade revisionen i gemenskapen.
  Eftersom det är nödvändigt att garantera ett effektivt samarbete och en effektiv samordning på europeisk nivå mellan de behöriga myndigheter som medlemsstaterna utsett, får utnämningen av en enhet som ansvarar för att garantera samarbetet inte hindra varje enskild myndighet att samarbeta direkt med andra behöriga myndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterna bör lägga upp ett lämpligt system för offentlig tillsyn av lagstadgade revisorer grundat på hemlandskontroll. Regleringslösningarna för den offentliga tillsynen bör möjliggöra ett effektivt samarbete på gemenskapsnivå mellan medlemsstaternas tillsynsverksamheter.
  Systemet för offentlig tillsyn bör ledas av personer som inte är yrkesrevisorer men som har kunskaper på områden av relevans för lagstadgad revision. Medlemsstaterna får dock tillåta att en minoritet yrkesrevisorer deltar i ledningen av det offentliga tillsynssystemet. Dessa personer som inte är yrkesrevisorer kan vara specialister som aldrig befattat sig med revisionsyrket eller f.d. revisorer som lämnat yrket.
  Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör samarbeta med varandra närhelst så krävs för att de skall kunna utföra sina skyldigheter att utöva tillsyn över lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som godkänts av dem. Ett sådant samarbete kan väsentligt bidra till att säkerställa en konsekvent hög kvalitet på den lagstadgade revisionen i gemenskapen.
  Eftersom det är nödvändigt att garantera ett effektivt samarbete och en effektiv samordning på europeisk nivå mellan de behöriga myndigheter som medlemsstaterna utsett, får utnämningen av en enhet som ansvarar för att garantera samarbetet inte hindra varje enskild myndighet att samarbeta direkt med andra behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

| (20) | För att garantera efterlevnad av artikel 32.3 (Principer för offentlig tillsyn) betraktas en person som inte är yrkesrevisor som kunnig på de områden som är av relevans för lagstadgad revision om han eller hon antingen har varit yrkesverksam tidigare eller har kunskaper i åtminstone ett av de ämnesområden som anges i artikel 8. |
| --- | --- |

(20)

För att garantera efterlevnad av artikel 32.3 (Principer för offentlig tillsyn) betraktas en person som inte är yrkesrevisor som kunnig på de områden som är av relevans för lagstadgad revision om han eller hon antingen har varit yrkesverksam tidigare eller har kunskaper i åtminstone ett av de ämnesområden som anges i artikel 8.

| (21) | Lagstadgad revisor eller revisionsföretag skall utses av aktieägarna
  eller delägarna
  på den granskade enhetens bolagsstämma. För att skydda revisorns oberoende är det viktigt att det endast bör vara möjligt att skilja en revisor från uppdraget i sådana fall då det föreligger tillbörliga skäl och om dessa skäl meddelas den eller de myndigheter som ansvarar för den offentliga tillsynen. |
| --- | --- |

(21)

Lagstadgad revisor eller revisionsföretag skall utses av aktieägarna
  eller delägarna
  på den granskade enhetens bolagsstämma. För att skydda revisorns oberoende är det viktigt att det endast bör vara möjligt att skilja en revisor från uppdraget i sådana fall då det föreligger tillbörliga skäl och om dessa skäl meddelas den eller de myndigheter som ansvarar för den offentliga tillsynen.

| (22) | Verksamheter av allmänt intresse har en mer framträdande plats och större ekonomisk vikt, varför striktare krav bör gälla för lagstadgad revision av deras årsbokslut eller sammanställda redovisning. |
| --- | --- |

(22)

Verksamheter av allmänt intresse har en mer framträdande plats och större ekonomisk vikt, varför striktare krav bör gälla för lagstadgad revision av deras årsbokslut eller sammanställda redovisning.

| (23) | Revisionskommittéer och effektiva interna kontrollsystem bidrar till att minimera finansiella och driftsmässiga risker samt risker till följd av bristande internkontroll och till att höja den ekonomiska rapporteringens kvalitet.
  Medlemsstaterna kan beakta kommissionens rekommendation av den 15 februari 2005 om uppgifter för företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion i börsnoterade bolag och om styrelsekommittéer

   (13)

  i vilken det anges hur revisionskommittéerna bör sammansättas och fungera. Medlemsstaterna får besluta att de uppgifter som tilldelas revisionskommittén eller ett organ med liknande uppgifter kan utföras av förvaltnings- eller tillsynsorganet som helhet. |
| --- | --- |

(23)

Revisionskommittéer och effektiva interna kontrollsystem bidrar till att minimera finansiella och driftsmässiga risker samt risker till följd av bristande internkontroll och till att höja den ekonomiska rapporteringens kvalitet.
  Medlemsstaterna kan beakta kommissionens rekommendation av den 15 februari 2005 om uppgifter för företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion i börsnoterade bolag och om styrelsekommittéer

   (13)

  i vilken det anges hur revisionskommittéerna bör sammansättas och fungera. Medlemsstaterna får besluta att de uppgifter som tilldelas revisionskommittén eller ett organ med liknande uppgifter kan utföras av förvaltnings- eller tillsynsorganet som helhet.

| (24) | Lagstadgade revisorer eller revisionsföretag är med avseende på revisionskommitténs skyldigheter enligt artikel 41 på intet sätt underordnade kommittén. |
| --- | --- |

(24)

Lagstadgade revisorer eller revisionsföretag är med avseende på revisionskommitténs skyldigheter enligt artikel 41 på intet sätt underordnade kommittén.

| (25) | Medlemsstaterna får även besluta att från kravet på att ha en revisionskommitté undanta sådana företag av allmänt intresse som är företag för kollektiva investeringar och vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad. Genom detta alternativ tas det hänsyn till att i de fall där verksamheten i företaget för kollektiva investeringar endast går ut på att sammanföra tillgångar, är det inte alltid lämpligt att inrätta en revisionskommitté. Den ekonomiska rapporteringen och tillhörande risker är inte jämförbara med dem för andra företag av allmänt intresse. Dessutom är företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och deras förvaltningsföretag verksamma med en klart avgränsad lagstiftning och underställda särskilda styrmekanismer, till exempel kontroller som utförs av deras förvaltningsinstitut. Medlemsstaterna bör i detta särskilda fall få föreskriva att företag för kollektiva investeringar som inte harmoniserats genom direktiv 85/611/EEG

   (14)

  men som har likvärdigt skydd som det som ges enligt det direktivet, ges en likvärdig behandling som EU-harmoniserade företag för kollektiva investeringar. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterna får även besluta att från kravet på att ha en revisionskommitté undanta sådana företag av allmänt intresse som är företag för kollektiva investeringar och vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad. Genom detta alternativ tas det hänsyn till att i de fall där verksamheten i företaget för kollektiva investeringar endast går ut på att sammanföra tillgångar, är det inte alltid lämpligt att inrätta en revisionskommitté. Den ekonomiska rapporteringen och tillhörande risker är inte jämförbara med dem för andra företag av allmänt intresse. Dessutom är företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och deras förvaltningsföretag verksamma med en klart avgränsad lagstiftning och underställda särskilda styrmekanismer, till exempel kontroller som utförs av deras förvaltningsinstitut. Medlemsstaterna bör i detta särskilda fall få föreskriva att företag för kollektiva investeringar som inte harmoniserats genom direktiv 85/611/EEG

   (14)

  men som har likvärdigt skydd som det som ges enligt det direktivet, ges en likvärdig behandling som EU-harmoniserade företag för kollektiva investeringar.

| (26) | För att förstärka oberoendet för revisorerna för företag av allmänt intresse bör den huvudansvariga revisorn/de huvudansvariga revisorerna för dessa företag bytas ut med jämna mellanrum. För att organisera detta byte bör medlemsstaterna kräva att den huvudansvariga revisorn/de huvudansvariga revisorerna för en granskad enhet byts ut, samtidigt som de gör det möjligt för det revisionsföretag dit den huvudansvariga revisorn/de huvudansvariga revisorerna är knutna att fortsätta vara den lagstadgade revisorn för denna enhet. Om en medlemsstat anser det lämpligt för att uppnå de uppställda målen kan denna medlemsstat alternativt kräva att revisionsföretaget byts ut, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 42.2 i detta direktiv. |
| --- | --- |

(26)

För att förstärka oberoendet för revisorerna för företag av allmänt intresse bör den huvudansvariga revisorn/de huvudansvariga revisorerna för dessa företag bytas ut med jämna mellanrum. För att organisera detta byte bör medlemsstaterna kräva att den huvudansvariga revisorn/de huvudansvariga revisorerna för en granskad enhet byts ut, samtidigt som de gör det möjligt för det revisionsföretag dit den huvudansvariga revisorn/de huvudansvariga revisorerna är knutna att fortsätta vara den lagstadgade revisorn för denna enhet. Om en medlemsstat anser det lämpligt för att uppnå de uppställda målen kan denna medlemsstat alternativt kräva att revisionsföretaget byts ut, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 42.2 i detta direktiv.

| (27) | Sammanlänkningen av kapitalmarknaderna understryker behovet att också säkerställa hög kvalitet på det arbete som utförs av revisorer från tredje land i förbindelse med gemenskapens kapitalmarknad. De berörda revisorerna bör därför registreras för att se till att de omfattas av kvalitetssäkringskontroller och utrednings- och påföljdssystemet. Det bör vara möjligt att bevilja undantag på grundval av ömsesidighet på villkor att en likvärdighetsbedömning utförs av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna.
  I alla händelser bör en enhet som har emitterat överförbara värdepapper på en reglerad marknad i den mening som avses i artikel 4.1.18 i direktiv 2004/39/EG alltid granskas av en revisor som antingen är registrerad i en medlemsstat eller omfattas av tillsyn av behöriga myndigheter i det tredjeland varifrån revisorn kommer, om kommissionen eller en medlemsstat erkänner att detta tredjeland uppfyller krav som är likvärdiga med EU:s krav när det gäller principer för offentlig tillsyn samt system för kvalitetssäkring och utredningar och påföljder, och om detta arrangemang är ömsesidigt. Om en medlemsstat har betraktat ett tredjelands kvalitetssäkringssystem som likvärdigt, innebär detta inte att en annan medlemsstat måste godta en sådan nationell bedömning av likvärdighet. Inte heller skall det föregripa kommissionens beslut. |
| --- | --- |

(27)

Sammanlänkningen av kapitalmarknaderna understryker behovet att också säkerställa hög kvalitet på det arbete som utförs av revisorer från tredje land i förbindelse med gemenskapens kapitalmarknad. De berörda revisorerna bör därför registreras för att se till att de omfattas av kvalitetssäkringskontroller och utrednings- och påföljdssystemet. Det bör vara möjligt att bevilja undantag på grundval av ömsesidighet på villkor att en likvärdighetsbedömning utförs av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna.
  I alla händelser bör en enhet som har emitterat överförbara värdepapper på en reglerad marknad i den mening som avses i artikel 4.1.18 i direktiv 2004/39/EG alltid granskas av en revisor som antingen är registrerad i en medlemsstat eller omfattas av tillsyn av behöriga myndigheter i det tredjeland varifrån revisorn kommer, om kommissionen eller en medlemsstat erkänner att detta tredjeland uppfyller krav som är likvärdiga med EU:s krav när det gäller principer för offentlig tillsyn samt system för kvalitetssäkring och utredningar och påföljder, och om detta arrangemang är ömsesidigt. Om en medlemsstat har betraktat ett tredjelands kvalitetssäkringssystem som likvärdigt, innebär detta inte att en annan medlemsstat måste godta en sådan nationell bedömning av likvärdighet. Inte heller skall det föregripa kommissionens beslut.

| (28) | Komplexiteten i internationella koncernrevisioner kräver ett väl fungerande samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och motsvarande myndigheter i tredje land. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att behöriga myndigheter i tredje land ges tillgång till arbetsdokument och andra handlingar över utförd granskning och andra dokument genom de nationella behöriga myndigheternas försorg. För att skydda de berörda parternas rättigheter och samtidigt underlätta tillgången till dessa arbetsdokument och andra handlingar bör medlemsstaterna tillåtas att bevilja de behöriga myndigheterna i tredje land direkt tillträde, med förbehåll för den nationella behöriga myndighetens samtycke.
  Ett relevant kriterium för att ge tillgång är huruvida den behöriga myndigheten i ett tredjeland uppfyller de krav som kommissionen har förklarat vara tillräckliga. I avvaktan på ett sådant beslut från kommissionen, och utan att det påverkar detta beslut, får medlemsstaterna bedöma huruvida kraven är tillräckliga. |
| --- | --- |

(28)

Komplexiteten i internationella koncernrevisioner kräver ett väl fungerande samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och motsvarande myndigheter i tredje land. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att behöriga myndigheter i tredje land ges tillgång till arbetsdokument och andra handlingar över utförd granskning och andra dokument genom de nationella behöriga myndigheternas försorg. För att skydda de berörda parternas rättigheter och samtidigt underlätta tillgången till dessa arbetsdokument och andra handlingar bör medlemsstaterna tillåtas att bevilja de behöriga myndigheterna i tredje land direkt tillträde, med förbehåll för den nationella behöriga myndighetens samtycke.
  Ett relevant kriterium för att ge tillgång är huruvida den behöriga myndigheten i ett tredjeland uppfyller de krav som kommissionen har förklarat vara tillräckliga. I avvaktan på ett sådant beslut från kommissionen, och utan att det påverkar detta beslut, får medlemsstaterna bedöma huruvida kraven är tillräckliga.

| (29) | Uppgiftslämnande i enlighet med artiklarna 36 och 47 bör ske i enlighet med bestämmelserna om överföring av personuppgifter till tredje land i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (15). |
| --- | --- |

(29)

Uppgiftslämnande i enlighet med artiklarna 36 och 47 bör ske i enlighet med bestämmelserna om överföring av personuppgifter till tredje land i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (15).

| (30) | De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas enligt beslut 1999/468/EG och med vederbörlig hänsyn till kommissionens uttalande i Europaparlamentet den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster. En kommitté som skall bistå kommissionen bör inrättas för detta ändamål. |
| --- | --- |

(30)

De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas enligt beslut 1999/468/EG och med vederbörlig hänsyn till kommissionens uttalande i Europaparlamentet den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster. En kommitté som skall bistå kommissionen bör inrättas för detta ändamål.

| (31) | Europaparlamentet bör ha tre månader på sig från det datum då man erhåller ändringsförslagen och förslagen till genomförandeåtgärder för att kunna kontrollera dessa och yttra sig om dem. I brådskande och välmotiverade situationer bör det dock vara möjligt att förkorta denna period. Om Europaparlamentet under denna period antar en resolution, bör kommissionen åter kontrollera ändrings- eller åtgärdsförslagen. |
| --- | --- |

(31)

Europaparlamentet bör ha tre månader på sig från det datum då man erhåller ändringsförslagen och förslagen till genomförandeåtgärder för att kunna kontrollera dessa och yttra sig om dem. I brådskande och välmotiverade situationer bör det dock vara möjligt att förkorta denna period. Om Europaparlamentet under denna period antar en resolution, bör kommissionen åter kontrollera ändrings- eller åtgärdsförslagen.

| (32) | Eftersom de åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av detta direktiv är åtgärder med allmän räckvidd i den mening som avses i artikel 2 i beslut 1999/468/EG, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande som anges i artikel 5 i beslutet. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom de åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av detta direktiv är åtgärder med allmän räckvidd i den mening som avses i artikel 2 i beslut 1999/468/EG, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande som anges i artikel 5 i beslutet.

| (33) | I enlighet med de subsidiaritets- och proportionalitetsprinciper som anges i artikel 5 i fördraget är de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv, som innebär krav på tillämpningen av en enda uppsättning internationella revisionsstandarder, uppdatering av utbildningskrav, definitionen av god revisorssed, samt det tekniska genomförandet av samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och mellan dessa myndigheter och myndigheterna i tredje land, nödvändiga för att uppnå målen att ytterligare stärker och harmonisera den lagstadgade revisionens kvalitet i gemenskapen och underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och tredje land med syftet att stärka förtroendet för den lagstadgade revisionen. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med de subsidiaritets- och proportionalitetsprinciper som anges i artikel 5 i fördraget är de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv, som innebär krav på tillämpningen av en enda uppsättning internationella revisionsstandarder, uppdatering av utbildningskrav, definitionen av god revisorssed, samt det tekniska genomförandet av samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och mellan dessa myndigheter och myndigheterna i tredje land, nödvändiga för att uppnå målen att ytterligare stärker och harmonisera den lagstadgade revisionens kvalitet i gemenskapen och underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och tredje land med syftet att stärka förtroendet för den lagstadgade revisionen.

| (34) | I syfte att skapa ökad öppenhet och insyn i förhållandet mellan den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget och den reviderade enheten bör direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG ändras så att det i noterna till årsbokslutet och den sammanställda redovisningen krävs särredovisning av revisionsarvodet och det arvode som erlagts för andra tjänster än revisionstjänster. |
| --- | --- |

(34)

I syfte att skapa ökad öppenhet och insyn i förhållandet mellan den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget och den reviderade enheten bör direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG ändras så att det i noterna till årsbokslutet och den sammanställda redovisningen krävs särredovisning av revisionsarvodet och det arvode som erlagts för andra tjänster än revisionstjänster.

| (35) | Direktiv 84/253/EEG bör upphävas eftersom det däri saknas en heltäckande uppsättning regler för att säkerställa en lämplig revisionsinfrastruktur, såsom offentlig tillsyn, system för disciplinära åtgärder och system för kvalitetssäkring och eftersom det inte särskilt föreskriver samarbete på regleringsområdet mellan medlemsstaterna och tredje länder. För att säkerställa rättslig säkerhet finns det emellertid behov av att ange att lagstadgade revisorer och revisionsföretag som godkänts med stöd av direktiv 84/253/EEG skall anses godkända med stöd av detta direktiv. |
| --- | --- |

(35)

Direktiv 84/253/EEG bör upphävas eftersom det däri saknas en heltäckande uppsättning regler för att säkerställa en lämplig revisionsinfrastruktur, såsom offentlig tillsyn, system för disciplinära åtgärder och system för kvalitetssäkring och eftersom det inte särskilt föreskriver samarbete på regleringsområdet mellan medlemsstaterna och tredje länder. För att säkerställa rättslig säkerhet finns det emellertid behov av att ange att lagstadgade revisorer och revisionsföretag som godkänts med stöd av direktiv 84/253/EEG skall anses godkända med stöd av detta direktiv.

| (36) | Lagstadgade revisorer och revisionsföretag ansvarar för att utföra sitt arbete med tillbörlig omsorg och bör därför vara ansvariga för ekonomisk skada som uppstår till följd av brister i den tillbörliga omsorgen. Revisorernas och revisionsföretagens möjlighet att erhålla ett yrkesanknutet försäkringsskydd för skadeståndsansvar kan dock påverkas av huruvida de har obegränsat ekonomiskt ansvar. Kommissonen avser att underöka dessa frågor och därvid ta hänsyn till att ansvarssystemen i de olika medlemsstaterna kan skilja sig kraftigt åt. |
| --- | --- |

(36)

Lagstadgade revisorer och revisionsföretag ansvarar för att utföra sitt arbete med tillbörlig omsorg och bör därför vara ansvariga för ekonomisk skada som uppstår till följd av brister i den tillbörliga omsorgen. Revisorernas och revisionsföretagens möjlighet att erhålla ett yrkesanknutet försäkringsskydd för skadeståndsansvar kan dock påverkas av huruvida de har obegränsat ekonomiskt ansvar. Kommissonen avser att underöka dessa frågor och därvid ta hänsyn till att ansvarssystemen i de olika medlemsstaterna kan skilja sig kraftigt åt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Tillämpningsområde

I detta direktiv fastställs regler för lagstadgad granskning av årsbokslut och sammanställd
  redovisning
  .

Artikel 2

Definitioner

För detta direktiv skall följande definitioner gälla:

| (1) | ”Lagstadgad revision”: granskning av årsbokslut och sammanställd redovisning, i den mån sådan granskning föreskrivs i
  gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(1)

”Lagstadgad revision”: granskning av årsbokslut och sammanställd redovisning, i den mån sådan granskning föreskrivs i
  gemenskapslagstiftningen.

| (2) | ”Lagstadgad revisor”: en fysisk person som en medlemsstats behöriga myndigheter godkänt enligt detta direktiv för att utföra lagstadgad revision. |
| --- | --- |

(2)

”Lagstadgad revisor”: en fysisk person som en medlemsstats behöriga myndigheter godkänt enligt detta direktiv för att utföra lagstadgad revision.

| 3) | ”Revisionsföretag”: en
  juridisk person eller annan
  verksamhet som oberoende av bolagsform och enligt detta direktiv godkänts av en medlemsstats behöriga myndigheter för att utföra lagstadgad revision. |
| --- | --- |

3)

”Revisionsföretag”: en
  juridisk person eller annan
  verksamhet som oberoende av bolagsform och enligt detta direktiv godkänts av en medlemsstats behöriga myndigheter för att utföra lagstadgad revision.

| (4) | ”Revisionsrörelse från ett tredjeland”: en enhet som, oberoende av bolagsform, utför granskning av årsbokslut och sammanställd redovisning hos ett företag som är registrerat i ett tredjeland. |
| --- | --- |

(4)

”Revisionsrörelse från ett tredjeland”: en enhet som, oberoende av bolagsform, utför granskning av årsbokslut och sammanställd redovisning hos ett företag som är registrerat i ett tredjeland.

| (5) | ”Revisor från ett tredjeland”: en fysisk person som utför granskning av årsbokslut och sammanställd redovisning hos ett företag som är registrerat i ett tredjeland. |
| --- | --- |

(5)

”Revisor från ett tredjeland”: en fysisk person som utför granskning av årsbokslut och sammanställd redovisning hos ett företag som är registrerat i ett tredjeland.

| (6) | ”Koncernrevisor”:
  den eller de lagstadgade revisorer
  eller revisionsföretag som utför lagstadgad revision av sammanställd redovisning. |
| --- | --- |

(6)

”Koncernrevisor”:
  den eller de lagstadgade revisorer
  eller revisionsföretag som utför lagstadgad revision av sammanställd redovisning.

| (7) | ”Nätverk”: den större enhet






  — | som är inriktad på samarbete och
  som en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag ingår i
  ,
  och som |
| --- | --- | --- |

(7)

”Nätverk”: den större enhet

—

som är inriktad på samarbete och
  som en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag ingår i
  ,
  och som

| — | antingen har ett klart vinst- eller kostnadsdelningssyfte eller har gemensam ägarstruktur, styrelse eller ledning, gemensamma strategier och förfaranden för kvalitetssäkring, gemensam affärsstrategi,
  gemensamt namn eller
  delar en betydande del av sina
  personalresurser. |
| --- | --- |

—

antingen har ett klart vinst- eller kostnadsdelningssyfte eller har gemensam ägarstruktur, styrelse eller ledning, gemensamma strategier och förfaranden för kvalitetssäkring, gemensam affärsstrategi,
  gemensamt namn eller
  delar en betydande del av sina
  personalresurser.

| (8) | ”Anknutet företag till revisionsföretag”: varje företag som oberoende av bolagsform är knutet till ett annat företag genom gemensamt ägande, gemensam kontroll eller ledning. |
| --- | --- |

(8)

”Anknutet företag till revisionsföretag”: varje företag som oberoende av bolagsform är knutet till ett annat företag genom gemensamt ägande, gemensam kontroll eller ledning.

| (9) | ”Revisionsberättelse”: den rapport som föreskrivs i artikel 51 a i direktiv 78/660/EEG och artikel 37 i direktiv 83/349/EEG och som utfärdats av lagstadgad revisor eller revisionsföretag. |
| --- | --- |

(9)

”Revisionsberättelse”: den rapport som föreskrivs i artikel 51 a i direktiv 78/660/EEG och artikel 37 i direktiv 83/349/EEG och som utfärdats av lagstadgad revisor eller revisionsföretag.

| (10) | ”Behöriga myndigheter”: genom lagstiftning inrättade myndigheter eller organ som ansvarar för reglering
  och/eller
  tillsyn av lagstadgade revisorer och revisionsföretag

  eller specifika aspekter på dessa; hänvisning till ”behörig myndighet” i en bestämd artikel innebär en hänvisning till den myndighet eller det organ som ansvarar för de uppgifter som avses i den artikeln
  . |
| --- | --- |

(10)

”Behöriga myndigheter”: genom lagstiftning inrättade myndigheter eller organ som ansvarar för reglering
  och/eller
  tillsyn av lagstadgade revisorer och revisionsföretag

  eller specifika aspekter på dessa; hänvisning till ”behörig myndighet” i en bestämd artikel innebär en hänvisning till den myndighet eller det organ som ansvarar för de uppgifter som avses i den artikeln
  .

| (11) | ”Internationella revisionsstandarder”: International Standards on Auditing och motsvarande
  riktlinjer och standarder
  , i den mån dessa är relevanta för den lagstadgade revisionen. |
| --- | --- |

(11)

”Internationella revisionsstandarder”: International Standards on Auditing och motsvarande
  riktlinjer och standarder
  , i den mån dessa är relevanta för den lagstadgade revisionen.

| (12) | ”Internationella redovisningsstandarder”: International Accounting Standards (IAS), International Financial Reporting Standards (IFRS) och tillhörande tolkningar (SIC/IFRIC-tolkningar), efterföljande ändringar av dessa standarder och tillhörande tolkningar, framtida standarder och tillhörande tolkningar som utfärdats eller antagits av International Accounting Standards Board (IASB). |
| --- | --- |

(12)

”Internationella redovisningsstandarder”: International Accounting Standards (IAS), International Financial Reporting Standards (IFRS) och tillhörande tolkningar (SIC/IFRIC-tolkningar), efterföljande ändringar av dessa standarder och tillhörande tolkningar, framtida standarder och tillhörande tolkningar som utfärdats eller antagits av International Accounting Standards Board (IASB).

| 13) | ”Företag av allmänt intresse”: företag som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat vars
  överlåtbara
  värdepapper har tillträde till reglerade marknader
  i någon annan medlemsstat enligt artikel 4.1 led 18 i direktiv 2004/39/EG, kreditinstitut enligt artikel 1 led 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

   (16)

  och försäkringsföretag enligt artikel 2.1 i direktiv 91/674/EEG. Medlemsstaterna får också betrakta andra företag som företag av allmänt intresse, till exempel företag som är av betydande offentligt intresse på grund av sin affärsverksamhet, storlek eller antal anställda. |
| --- | --- |

13)

”Företag av allmänt intresse”: företag som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat vars
  överlåtbara
  värdepapper har tillträde till reglerade marknader
  i någon annan medlemsstat enligt artikel 4.1 led 18 i direktiv 2004/39/EG, kreditinstitut enligt artikel 1 led 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

   (16)

  och försäkringsföretag enligt artikel 2.1 i direktiv 91/674/EEG. Medlemsstaterna får också betrakta andra företag som företag av allmänt intresse, till exempel företag som är av betydande offentligt intresse på grund av sin affärsverksamhet, storlek eller antal anställda.

| (14) | ”Kooperativ”: en europeisk kooperativ förening enligt definitionen i artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar)

   (17)

  eller varje annan form av kooperativ för vilket lagstadgad revision föreskrivs i gemenskapslagstiftningen, till exempel kreditinstitut enligt artikel 1 led 1 i direktiv 2000/12/EG och försäkringsföretag enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 91/674/EEG. |
| --- | --- |

(14)

”Kooperativ”: en europeisk kooperativ förening enligt definitionen i artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar)

   (17)

  eller varje annan form av kooperativ för vilket lagstadgad revision föreskrivs i gemenskapslagstiftningen, till exempel kreditinstitut enligt artikel 1 led 1 i direktiv 2000/12/EG och försäkringsföretag enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 91/674/EEG.

| (15) | ”Person som inte är yrkesrevisor”: en fysisk person som i minst tre år före sitt deltagande i ledningen av det offentliga tillsynssystemet inte har utfört lagstadgad revision, inte har varit röstberättigad i ett revisionsföretag, inte har ingått i ett revisionsföretags styrelse eller ledning och inte har varit anställd eller på annat sätt knuten till ett revisionsföretag. |
| --- | --- |

(15)

”Person som inte är yrkesrevisor”: en fysisk person som i minst tre år före sitt deltagande i ledningen av det offentliga tillsynssystemet inte har utfört lagstadgad revision, inte har varit röstberättigad i ett revisionsföretag, inte har ingått i ett revisionsföretags styrelse eller ledning och inte har varit anställd eller på annat sätt knuten till ett revisionsföretag.

| (16) | ”Huvudansvarig revisor”:










  a) | den eller de lagstadgade revisorer som av ett revisionsföretag i samband med ett revisionsuppdrag utses till huvudansvarig för att utföra den lagstadgade revisionen på revisionsföretagets vägnar, eller |
| --- | --- | --- |

(16)

”Huvudansvarig revisor”:

a)

den eller de lagstadgade revisorer som av ett revisionsföretag i samband med ett revisionsuppdrag utses till huvudansvarig för att utföra den lagstadgade revisionen på revisionsföretagets vägnar, eller

| b) | vid koncernrevisioner, åtminstone den eller de lagstadgade revisorer som av revisionsföretaget utsetts till huvudansvarig för att utföra den lagstadgade revisionen på koncernnivå och den eller de lagstadgade revisorer som utsetts till huvudansvarig på dotterbolagsnivå, eller |
| --- | --- |

b)

vid koncernrevisioner, åtminstone den eller de lagstadgade revisorer som av revisionsföretaget utsetts till huvudansvarig för att utföra den lagstadgade revisionen på koncernnivå och den eller de lagstadgade revisorer som utsetts till huvudansvarig på dotterbolagsnivå, eller

| c) | den eller de lagstadgade revisorer som undertecknar revisionsberättelsen. |
| --- | --- |

c)

den eller de lagstadgade revisorer som undertecknar revisionsberättelsen.

KAPITEL II

GODKÄNNANDE, FORTBILDNING OCH ÖMSESIDIGT ERKÄNNANDE

Artikel 3

Godkännande av lagstadgade revisorer och revisionsföretag

1.   
  Lagstadgad revision
  skall
  utföras endast av
  lagstadgade revisorer
  eller revisionsföretag som godkänts av den medlemsstat som kräver att det utförs en lagstadgad revision
  .

2.   
  Medlemsstaterna
  skall
  utse myndigheter med behörighet att godkänna
  lagstadgade revisorer
  och revisionsföretag
  .

De behöriga myndigheterna kan vara yrkesorganisationer, på villkor att de omfattas av offentlig tillsyn i enlighet med detta direktiv.

3.
     
  Utan att det påverkar artikel 11, skall medlemsstaternas behöriga myndigheter som lagstadgade revisorer endast godkänna fysiska personer som minst uppfyller villkoren i artiklarna 4 och 6–10.

4.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter
  får som revisionsföretag endast
  godkänna
  företag
  som uppfyller villkoren i
  leden a–d nedan
  .
  Medlemsstaterna får endast lägga till nya villkor som hör samman med led c; eventuella nya villkor skall vara proportionerliga i förhållande till de eftersträvade målen och får inte gå utöver vad som är absolut nödvändigt.

| a) | Fysiska personer som utför lagstadgad revision för
  företagets
  räkning skall minst uppfylla villkoren i
  artiklarna 4 och 6–12
  och ha godkänts som lagstadgade revisorer i
  den medlemsstaten
  . |
| --- | --- |

a)

Fysiska personer som utför lagstadgad revision för
  företagets
  räkning skall minst uppfylla villkoren i
  artiklarna 4 och 6–12
  och ha godkänts som lagstadgade revisorer i
  den medlemsstaten
  .

| b) | En majoritet av röstetalet skall tillkomma revisionsföretag som godkänts i
  någon
  medlemsstat
  eller fysiska personer som minst uppfyller villkoren i artiklarna 4 och 6–12; medlemsstaterna får föreskriva att sådana fysiska personer också måste ha godkänts i någon annan medlemsstat
  .
  För lagstadgad revision av kooperativ och liknande bolag i enlighet med vad som anges i artikel 45 i rådets direktiv 86/635/EEG, får medlemsstaterna fastställa andra specifika bestämmelser om röstetal. |
| --- | --- |

b)

En majoritet av röstetalet skall tillkomma revisionsföretag som godkänts i
  någon
  medlemsstat
  eller fysiska personer som minst uppfyller villkoren i artiklarna 4 och 6–12; medlemsstaterna får föreskriva att sådana fysiska personer också måste ha godkänts i någon annan medlemsstat
  .
  För lagstadgad revision av kooperativ och liknande bolag i enlighet med vad som anges i artikel 45 i rådets direktiv 86/635/EEG, får medlemsstaterna fastställa andra specifika bestämmelser om röstetal.

| c) | I
  företagets
  styrelse eller ledning skall en majoritet
  upp till högst 75 procent
  utgöras av
  revisionsföretag som godkänts i någon medlemsstat eller fysiska personer som minst uppfyller villkoren i artiklarna 4 och 6–12; medlemsstaterna får föreskriva att sådana fysiska personer också måste ha godkänts i någon annan medlemsstat
  . Ingår högst två medlemmar skall en av dessa
  minst uppfylla villkoren i denna punkt
  . |
| --- | --- |

c)

I
  företagets
  styrelse eller ledning skall en majoritet
  upp till högst 75 procent
  utgöras av
  revisionsföretag som godkänts i någon medlemsstat eller fysiska personer som minst uppfyller villkoren i artiklarna 4 och 6–12; medlemsstaterna får föreskriva att sådana fysiska personer också måste ha godkänts i någon annan medlemsstat
  . Ingår högst två medlemmar skall en av dessa
  minst uppfylla villkoren i denna punkt
  .

| d) | Företaget skall uppfylla villkoren i artikel 4. |
| --- | --- |

d)

Företaget skall uppfylla villkoren i artikel 4.

Artikel 4

Gott anseende

En medlemsstats behöriga myndigheter
  får
  bara godkänna fysiska personer eller företag med gott
  anseende.

Artikel 5

Återkallande av godkännande

1.   En lagstadgad revisors eller revisionsföretags godkännande skall återkallas, om personens eller företagets goda anseende allvarligt har skadats.
  För uppfyllande av kraven på gott anseende får dock medlemsstaterna föreskriva en rimlig tidsfrist.

2.   Ett revisionsföretags godkännande skall återkallas om något av villkoren i
  artikel 3.4 b–c
  inte längre uppfylls. För uppfyllande av kraven i fråga får dock medlemsstaterna
  föreskriva en rimlig tidsfrist
  .

3.
     
  Om en lagstadgad revisors eller ett revisionsföretags godkännande av någon anledning återkallas, skall den behöriga myndigheten i den medlemsstat där godkännandet har återkallats meddela att detta återkallande har gjorts och skälen för detta till de relevanta behöriga myndigheterna i medlemsstater där den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget också har godkänts, vilka myndigheter finns uppförda i den förstnämnda medlemsstatens register i enlighet med artikel 15.3.

Artikel 6

Utbildningskrav

Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 11 får
  en fysisk person godkännas att utföra lagstadgad revision på villkor att denne uppnått behörighet för universitetsstudier
  eller motsvarande
  och genomgått teoretisk och praktisk utbildning samt avlagt en yrkesexamen
  som är organiserad eller godkänd av den berörda medlemsstaten och
  som är jämförbar med slutexamen
  eller motsvarande
  från ett universitet.

Artikel 7

Yrkesexamen

Yrkesexamen enligt artikel 6 skall garantera tillräckliga teoretiska kunskaper i för lagstadgad revision relevanta ämnen samt en förmåga att tillämpa sådana kunskaper i praktiken. Examen skall åtminstone delvis vara skriftlig.

Artikel 8

Teoretiskt kunskapsprov

1.   Examens teoretiska kunskapsprov skall särskilt omfatta följande ämnesområden:

| a) | Allmän redovisningsteori och redovisningsprinciper |
| --- | --- |

a)

Allmän redovisningsteori och redovisningsprinciper

| b) | Rättsliga krav och standarder rörande upprättande av årsbokslut och sammanställd redovisning |
| --- | --- |

b)

Rättsliga krav och standarder rörande upprättande av årsbokslut och sammanställd redovisning

| c) | Internationella redovisningsstandarder |
| --- | --- |

c)

Internationella redovisningsstandarder

| d) | Räkenskapsanalys |
| --- | --- |

d)

Räkenskapsanalys

| e) | Kostnads- och internredovisning |
| --- | --- |

e)

Kostnads- och internredovisning

| f) | Riskhantering och intern kontroll |
| --- | --- |

f)

Riskhantering och intern kontroll

| g) | Räkenskapsrevision
  och yrkeskunnande |
| --- | --- |

g)

Räkenskapsrevision
  och yrkeskunnande

| h) | Rättsliga krav och revisionssed rörande lagstadgad revision och lagstadgade revisorer |
| --- | --- |

h)

Rättsliga krav och revisionssed rörande lagstadgad revision och lagstadgade revisorer

| i) | Internationella
  revisionsstandarder |
| --- | --- |

i)

Internationella
  revisionsstandarder

| j) | God
  revisorssed och oberoende. |
| --- | --- |

j)

God
  revisorssed och oberoende.

2.   Det skall även omfatta
  minst
  följande ämnesområden i den mån dessa är relevanta för revision:

| a) | Associationsrätt och företagsstyrning |
| --- | --- |

a)

Associationsrätt och företagsstyrning

| b) | Lagstiftning om konkurs och liknande förfaranden |
| --- | --- |

b)

Lagstiftning om konkurs och liknande förfaranden

| c) | Beskattningsrätt |
| --- | --- |

c)

Beskattningsrätt

| d) | Civil- och handelsrätt |
| --- | --- |

d)

Civil- och handelsrätt

| e) | Arbetsrätt och lagstiftning om social trygghet |
| --- | --- |

e)

Arbetsrätt och lagstiftning om social trygghet

| f) | Informations- och databehandling |
| --- | --- |

f)

Informations- och databehandling

| g) | Företagsekonomi nationalekonomi och finansiering |
| --- | --- |

g)

Företagsekonomi nationalekonomi och finansiering

| h) | Matematik och statistik |
| --- | --- |

h)

Matematik och statistik

| i) | Grundprinciper för företagsfinansiering. |
| --- | --- |

i)

Grundprinciper för företagsfinansiering.

3.   Kommissionen kan i enlighet med artikel 48.2 anpassa förteckningen över de ämnesområden som skall ingå i det teoretiska kunskapsprovet enligt punkt 1.
  När kommissionen antar dessa genomförandeåtgärder skall den beakta utvecklingen inom revision och revisorsyrket.

Artikel 9

Undantag

1.   Den som har avlagt universitets- eller motsvarande examen, eller har en akademisk grad eller motsvarande kompetens, i ett eller flera av de i artikel 8 nämnda ämnena får en medlemsstat genom undantag från artiklarna 7 och 8 befria från teoretiska kunskapsprov i de ämnen som denna examen eller grad avser.

2.   Den som har en akademisk grad eller motsvarande kompetens i ett eller flera av de i artikel 8 nämnda ämnena får en medlemsstat genom undantag från artikel 7 befria från att avlägga prov som avser dennes förmåga att praktiskt tillämpa de teoretiska kunskaperna i dessa ämnen, om denne har fått en praktisk utbildning i dessa som kan styrkas med statligt erkända examen eller betyg.

Artikel 10

Praktisk utbildning

1.   För att säkerställa förmågan att praktiskt tillämpa de teoretiska kunskaperna, vilket prövas vid examen, skall en minst treårig praktisk utbildning genomgås som bland annat skall omfatta revision av årsbokslut och sammanställd redovisning eller liknande redovisningshandlingar. Minst två tredjedelar av denna praktiska utbildning skall fullgöras hos lagstadgad revisor eller revisionsföretag som är godkända i en medlemsstat.

2.   Medlemsstaterna skall se till att all utbildning genomförs av personer som erbjuder tillräckliga garantier med avseende på
  deras förmåga att tillhandahålla den praktiska
  utbildningen.

Artikel 11

Kvalifikationer genom lång praktisk erfarenhet

Medlemsstaterna får som lagstadgade revisorer godkänna personer som inte uppfyller villkoren enligt artikel 6, under förutsättning att de kan styrka

| a) | att de under 15 år har utövat yrkesmässig verksamhet som har gett dem möjligheter att förvärva tillräcklig erfarenhet på ekonomi-, juridik- och redovisningsområdena samt har godkänts vid en sådan yrkesexamen som avses i artikel 7, eller |
| --- | --- |

a)

att de under 15 år har utövat yrkesmässig verksamhet som har gett dem möjligheter att förvärva tillräcklig erfarenhet på ekonomi-, juridik- och redovisningsområdena samt har godkänts vid en sådan yrkesexamen som avses i artikel 7, eller

| b) | att de under sju år har utövat yrkesmässig verksamhet på de angivna områdena och dessutom har erhållit praktisk utbildning enligt artikel 10 samt har godkänts vid en sådan yrkesexamen som avses i artikel 7. |
| --- | --- |

b)

att de under sju år har utövat yrkesmässig verksamhet på de angivna områdena och dessutom har erhållit praktisk utbildning enligt artikel 10 samt har godkänts vid en sådan yrkesexamen som avses i artikel 7.

Artikel 12

Kombination av praktisk och teoretisk utbildning

1.   Medlemsstaterna får från de i artikel 11 angivna åren av yrkesmässig verksamhet räkna av tid för teoretisk utbildning på de områden som anges i artikel 8, förutsatt att utbildningen har avslutats med en statligt erkänd examen. Utbildningen får inte understiga ett år och får inte heller med mer än fyra år räknas av från tiden för yrkesmässig verksamhet.

2.   Tiden för den yrkesmässiga verksamheten och praktiska utbildningen får inte understiga tiden för den teoretiska utbildningen och den praktiska yrkesutbildning som anges i
  artikel 10
  .

Artikel 13

Fortbildning

Medlemsstaterna skall se till att lagstadgade revisorer omfattas av lämpliga fortbildningsprogram för att bibehålla teoretiska kunskaper, yrkeskunnande och god revisorssed på en tillräckligt hög nivå samt att underlåtenhet beträffande fortbildningskraven blir föremål för påföljder enligt artikel 30.

Artikel 14

Godkännande av lagstadgade revisorer från andra medlemsstater

Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall införa godkännandeförfaranden för lagstadgade revisorer som godkänts i andra medlemsstater. I dessa får inte krävas mer än lämplighetsprov enligt artikel 4 i rådets direktiv 89/48/EEG (18). Lämplighetsprovet
  , som skall genomföras på ett språk som är tillåtet enligt den berörda medlemsstatens språkregler,
  skall bara pröva om den lagstadgade revisorn har adekvata kunskaper om den berörda medlemsstatens lagar och andra författningar som är relevanta för den lagstadgade revisionen.

KAPITEL III

REGISTRERING

Artikel 15

Offentligt register

1.   Medlemsstaterna skall se till att lagstadgade revisorer och revisionsföretag som har godkänts upptas i ett offentligt register i enlighet med artiklarna 16 och 17.
  Under exceptionella omständigheter behöver medlemsstaterna inte tillämpa kraven i denna artikel och artikel 16 på offentliggörande, dock endast i den utsträckning som är nödvändig för att motverka ett överhängande och allvarligt hot mot en persons säkerhet.

2.   Medlemsstaterna skall se till att alla lagstadgade revisorer och revisionsföretag unikt kan identifieras med ett nummer i det offentliga registret. I registret skall
  registeruppgifter lagras
  i elektronisk form och allmänheten skall ha tillgång till detta på elektronisk väg.

3.   Det offentliga registret skall också innehålla namn och adress till de behöriga myndigheter som svarar för
  godkännande enligt artikel 3,
  kvalitetssäkring enligt artikel 29, utredningar och påföljder rörande lagstadgade revisorer och revisionsföretag enligt artikel 30 samt offentlig tillsyn enligt artikel 32.

4.   Medlemsstaterna skall se till att det offentliga registret är i drift den ...
   (19).

Artikel 16

Registrering av lagstadgade revisorer

1.
     För lagstadgade revisorer skall det offentliga registret minst innehålla följande uppgifter:

| a) | namn, postadress och registernummer |
| --- | --- |

a)

namn, postadress och registernummer

| b) | i tillämpliga fall även namn, postadress, webbplats och registernummer till det eller de revisionsföretag där den lagstadgade revisorn är anställd eller är delägare eller motsvarande |
| --- | --- |

b)

i tillämpliga fall även namn, postadress, webbplats och registernummer till det eller de revisionsföretag där den lagstadgade revisorn är anställd eller är delägare eller motsvarande

| c) | all övrig registrering som lagstadgad revisor hos behöriga myndigheter i andra medlemsstater och som revisor i tredjeland, inklusive namnen på registreringsmyndigheterna och, i förekommande fall, registernumren. |
| --- | --- |

c)

all övrig registrering som lagstadgad revisor hos behöriga myndigheter i andra medlemsstater och som revisor i tredjeland, inklusive namnen på registreringsmyndigheterna och, i förekommande fall, registernumren.

2.
     
  I registret skall det klart och tydligt framgå att revisorer från ett tredjeland som är registrerade i enlighet med artikel 45 är just revisorer från ett tredjeland och inte lagstadgade revisorer.

Artikel 17

Registrering av revisionsföretag

1.
     För revisionsföretag skall det offentliga registret minst innehålla följande uppgifter:

| a) | namn, postadress och registernummer |
| --- | --- |

a)

namn, postadress och registernummer

| b) | bolagsform |
| --- | --- |

b)

bolagsform

| c) | kontaktuppgifter, kontaktperson och i tillämpliga fall även webbplats |
| --- | --- |

c)

kontaktuppgifter, kontaktperson och i tillämpliga fall även webbplats

| d) | postadress till samtliga kontor i medlemsstaten |
| --- | --- |

d)

postadress till samtliga kontor i medlemsstaten

| e) | namn och registernummer för samtliga lagstadgade revisorer som är anställda eller är delägare eller motsvarande på revisionsföretaget |
| --- | --- |

e)

namn och registernummer för samtliga lagstadgade revisorer som är anställda eller är delägare eller motsvarande på revisionsföretaget

| f) | namn och kontorsadress för alla ägare och aktieägare |
| --- | --- |

f)

namn och kontorsadress för alla ägare och aktieägare

| g) | namn och kontorsadress för alla ledamöter i styrelse och ledning |
| --- | --- |

g)

namn och kontorsadress för alla ledamöter i styrelse och ledning

| h) | i tillämpliga fall även medlemskap i nätverk och en förteckning över namn och adresser till medlemsföretag och anknutna företag eller uppgift om var sådan information finns allmänt tillgänglig |
| --- | --- |

h)

i tillämpliga fall även medlemskap i nätverk och en förteckning över namn och adresser till medlemsföretag och anknutna företag eller uppgift om var sådan information finns allmänt tillgänglig

| i) | all övrig registrering som revisionsföretag hos behöriga myndigheter i andra medlemsstater och som revisionsrörelse i tredjeland, inklusive namnen på registreringsmyndigheterna och, i förekommande fall, registernumren. |
| --- | --- |

i)

all övrig registrering som revisionsföretag hos behöriga myndigheter i andra medlemsstater och som revisionsrörelse i tredjeland, inklusive namnen på registreringsmyndigheterna och, i förekommande fall, registernumren.

2.
     
  I registret skall det klart och tydligt framgå att revisionsrörelser från ett tredjeland som är registrerade i enlighet med artikel 45 är just revisionsrörelser från ett tredjeland och inte vanliga revisionsföretag.

Artikel 18

Uppdatering av registeruppgifter

Medlemsstaterna skall säkerställa att lagstadgade revisorer och revisionsföretag utan onödigt dröjsmål till de registerförande behöriga myndigheterna anmäler varje förändring av uppgifterna i det offentliga registret. Efter anmälan skall registret uppdateras utan onödigt dröjsmål.

Artikel 19

Ansvar för registeruppgifter

Uppgifter som
  lämnas till de relevanta behöriga myndigheterna
  enligt
  artiklarna 16–18
  skall ha undertecknats av den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget.
  Om den behöriga myndigheten ger möjlighet att lämna uppgifter på elektronisk väg kan
  detta
  till exempel
  ske genom elektronisk signatur enligt artikel 2 led 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG av den 13 december 1999 om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer
   (20).

Artikel 20

Språk

1.   Uppgifter som lagras i det offentliga registret skall vara formulerade på ett språk som är tillåtet enligt den berörda medlemsstatens språkregler.

2.   Medlemsstaterna får tillåta att det offentliga registrets uppgifter lagras på andra officiella EU-språk. Medlemsstaterna får kräva att översättningen av uppgifterna skall vara auktoriserad.

Den berörda medlemsstaten skall se till att det i registret alltid anges om översättningen är auktoriserad eller ej.

KAPITEL IV

GOD REVISORSSED,

  OBEROENDE
  OCH TYSTNADSPLIKT

Artikel 21

God revisorssed

1.   Medlemsstaterna skall se till att alla lagstadgade revisorer och revisionsföretag omfattas av principer för god revisorssed.
  Dessa skall
  minst
  omfatta deras allmänna samhällsfunktion, deras
  integritet och objektivitet samt
  deras
  yrkeskompetens och
  tillbörlig
  omsorg.

2.   
  För att säkerställa förtroende för revisionsfunktionen och en enhetlig tillämpning av punkt 1 kan
  kommissionen
  i enlighet med artikel 48.2
  anta tillämpningsföreskrifter om
  principer för
  god
  revisorssed
  .

Artikel 22

Oberoende och objektivitet

1.   Medlemsstaterna skall se till att lagstadgade revisorer
  och/eller

  revisionsföretag som utför lagstadgad revision är oberoende av den granskade enheten och inte medverkar i den granskade enhetens

  beslutsprocess
  .

2.
     
  Medlemsstaterna skall se till att en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag inte utför lagstadgad revision om det finns någon direkt eller indirekt ekonomisk, affärsmässig, anställningsmässig eller annan anknytning mellan den lagstadgade revisorn, revisionsföretaget eller nätverket – inbegripet erbjudande av extra tjänster som inte är revisionstjänster – och den granskade enheten som en saklig, omdömesgill och insatt tredje part skulle anse äventyrar den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets oberoende. Om en lagstadgad revisors eller ett revisionsföretags oberoende är utsatt för hot, såsom självgranskning, egenintresse, partiskhet, förtrolighet eller tillit eller hotelser, skall den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget vidta skyddsåtgärder för att minska dessa hot. Om hoten jämfört med vidtagna skyddsåtgärder är av sådan art att oberoendet äventyras, får den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget inte utföra den lagstadgade revisionen.

När det gäller lagstadgade revisioner av företag av allmänt intresse skall medlemsstaterna dessutom se till att en lagstadgad revisor eller revisorsföretag, när så är lämpligt för att skydda den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets oberoende, inte utför en lagstadgad revision om den innebär självgranskning eller egenintresse.

3.   Medlemsstaterna skall se till att den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget i revisionens arbetsdokument dokumenterar alla
  betydelsefulla
  hot mot deras oberoende samt vidtagna skyddsåtgärder mot dessa hot.

4.
     
  För att säkerställa förtroende för revisionsfunktionen och en enhetlig tillämpning av punkterna 1 och 2 kan kommissionen i enlighet med artikel 48.2 anta tillämpningsföreskrifter, som bygger på principer, för

| a) | de hot och skyddsåtgärder som avses i punkt 3, |
| --- | --- |

a)

de hot och skyddsåtgärder som avses i punkt 3,

| b) | de situationer där arten av hoten enligt punkt 3 är sådan att den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets oberoende äventyras, |
| --- | --- |

b)

de situationer där arten av hoten enligt punkt 3 är sådan att den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets oberoende äventyras,

| c) | frågan huruvida lagstadgad revision kan eller inte kan utföras i de fall av självgranskning och egenintresse som avses i punkt 2 andra stycket. |
| --- | --- |

c)

frågan huruvida lagstadgad revision kan eller inte kan utföras i de fall av självgranskning och egenintresse som avses i punkt 2 andra stycket.

Artikel 23

Sekretess och tystnadsplikt

1.   Medlemsstaterna skall se till att alla uppgifter och handlingar som den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget har tillgång till när de utför lagstadgad revision skyddas av lämpliga regler om sekretess och tystnadsplikt.

2.   Vid revision av internationella koncerner får sekretess- och tystnadspliktsregler för lagstadgade revisorer eller revisionsföretag inte hindra de nationella behöriga myndigheterna att genomdriva
  bestämmelserna i detta direktiv
  .

3.
     
  Om lagstadgade revisorer eller revisionsföretag ersätts med andra lagstadgade revisorer eller revisionsföretag skall de förstnämnda lagstadgade revisorerna eller revisionsföretagen ge de senare lagstadgade revisorerna eller revisionsföretagen tillgång till all relevant information om den granskade enheten.

4.
     
  Lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som har upphört att medverka i ett särskilt revisionsuppdrag eller tidigare lagstadgade revisorer eller revisionsföretag skall fortsätta att omfattas av bestämmelserna i punkterna 1 och 2 när det gäller detta revisionsuppdrag.

Artikel 24

Lagstadgade revisorers oberoende och objektivitet vid lagstadgad revision för revisionsföretags räkning

Medlemsstaterna skall se till att ett revisionsföretags delägare eller aktieägare, eller ledamöter i bolagets eller anknutet företags förvaltnings-, lednings- och kontrollorgan, inte ingriper i revisionsarbetet på sätt som kan äventyra den lagstadgade revisorns oberoende och objektivitet när denne på revisionsföretagets vägnar utför revision.

Artikel 25

Revisionsarvoden

Medlemsstaterna skall se till att gällande bestämmelser säkerställer att arvodena för lagstadgad
  revision

| a) | inte
  påverkas eller styrs av att extra tjänster erbjuds den reviderade verksamheten, |
| --- | --- |

a)

inte
  påverkas eller styrs av att extra tjänster erbjuds den reviderade verksamheten,

| b) | inte baseras på någon form av ansvarsförbindelse. |
| --- | --- |

b)

inte baseras på någon form av ansvarsförbindelse.

KAPITEL V

REVISIONSSTANDARDER OCH REVISIONSRAPPORTERING

Artikel 26

Revisionsstandarder

1.   Medlemsstaterna skall kräva att lagstadgade revisorers och revisionsföretags lagstadgade revision följer internationella revisionsstandarder som kommissionen antagit i enlighet med artikel 48.2.
  Medlemsstaterna får tillämpa en nationell redovisningsstandard om inte kommissionen antagit en internationell redovisningsstandard med samma inriktning. Antagna internationella redovisningsstandarder skall offentliggöras i oförkortad form på de officiella gemenskapsspråken i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Kommissionen
  får besluta i enlighet med artikel 48.2 om internationella revisionsstandarders tillämplighet i gemenskapen. Kommissionen
  skall endast anta internationella revisionsstandarder för tillämpning i gemenskapen om dessa

| a) | är allmänt accepterade internationellt och har tagits fram i laga ordning, under vederbörlig offentlig tillsyn och öppenhet, och |
| --- | --- |

a)

är allmänt accepterade internationellt och har tagits fram i laga ordning, under vederbörlig offentlig tillsyn och öppenhet, och

| b) | bidrar till att ge
  årsboksluten eller den sammanställda redovisningen hög trovärdighet
  och kvalitet
  enligt principerna i artikel 2.3 i direktiv 78/660/EEG och i artikel 16.3 i direktiv 83/349/EEG, och |
| --- | --- |

b)

bidrar till att ge
  årsboksluten eller den sammanställda redovisningen hög trovärdighet
  och kvalitet
  enligt principerna i artikel 2.3 i direktiv 78/660/EEG och i artikel 16.3 i direktiv 83/349/EEG, och

| c) | bidrar till det europeiska gemensamma bästa. |
| --- | --- |

c)

bidrar till det europeiska gemensamma bästa.

3.   Medlemsstaterna
  får föreskriva om
  ytterligare
  revisionsförfaranden eller revisionskrav utöver de internationella revisionsstandarderna eller, i undantagsfall, genom att lyfta ut delar av dessa standarder, endast
  om
  dessa förfaranden och krav följer
  av särskilda
  nationella
  krav
  i lagstiftningen
  på den lagstadgade revisionens omfattning. Medlemsstaterna skall
  se till att
  sådana ytterligare
  revisionsförfaranden eller revisionskrav är förenliga med bestämmelserna i punkt 2 led b och c och skall underrätta kommissionen och medlemsstaterna om dessa innan de antas
  .
  Om medlemsstaterna i ett undantagsfall bortser från delar av en internationell redovisningsstandard skall de meddela kommissionen och de andra medlemsstaterna sina särskilda nationella rättsliga krav och skälen till att de behålls, minst sex månader före dess nationella antagande eller, vid krav som redan finns vid antagandet av en internationell redovisningsstandard, senast tre månader efter antagandet av den aktuella internationella redovisningsstandarden.

4.
     
  Medlemsstaterna får införa ytterligare krav avseende lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning under en tvåårsperiod efter det att fristen för införlivande enligt artikel 53.1 har löpt ut.

Artikel 27

Lagstadgad revision av sammanställd redovisning

Medlemsstaterna skall vid lagstadgad revision av koncerners sammanställda redovisning se till

| a) | att koncernrevisorn bär hela ansvaret för revisionsberättelsen rörande den sammanställda redovisningen, |
| --- | --- |

a)

att koncernrevisorn bär hela ansvaret för revisionsberättelsen rörande den sammanställda redovisningen,

| b) | att koncernrevisorn
  genomför en revision och
  bevarar dokumentation om sin granskning av revisionsarbete som utförts av
  tredje lands revisor, lagstadgade revisor, revisionsrörelse eller revisionsföretag i samband med koncernens revision. Den dokumentation som koncernrevisorn bevarar skall vara av sådant slag att den behöriga myndigheten kan göra en ordentlig utvärdering av koncernrevisorns arbete
  , |
| --- | --- |

b)

att koncernrevisorn
  genomför en revision och
  bevarar dokumentation om sin granskning av revisionsarbete som utförts av
  tredje lands revisor, lagstadgade revisor, revisionsrörelse eller revisionsföretag i samband med koncernens revision. Den dokumentation som koncernrevisorn bevarar skall vara av sådant slag att den behöriga myndigheten kan göra en ordentlig utvärdering av koncernrevisorns arbete
  ,

| c) | att när en del av
  en koncern
  revideras av
  revisorer eller revisionsrörelser från ett tredjeland som inte har något samarbetsavtal enligt artikel 47, skall
  koncernrevisorn
  bära ansvaret för att de offentliga tillsynsmyndigheterna på begäran korrekt tillställs dokumentation
  om revisionsarbete som utförts av
  tredjelandets revisorer eller revisionsrörelser, inbegripet arbetsdokument som rör koncernrevisionen. För att garantera detta överlämnande skall koncernrevisorn behålla
  en kopia av
  denna dokumentation eller, alternativt, avtala med tredjelandets revisorer eller revisionsrörelser om att han eller hon på begäran skall ges vederbörlig och obegränsad åtkomst till denna eller vidta andra lämpliga åtgärder
  .
  Om arbetsdokumenten på grund av rättsliga eller andra hinder inte kan överlämnas från ett tredjeland till koncernrevisorn skall den dokumentation som bevarats av koncernrevisorn innehålla bevis på att han eller hon har vidtagit lämpliga åtgärder för att få åtkomst till revisionsdokumentationen samt, om det i landets lagstiftning finns andra hinder än rättsliga, bevis för hindren för detta
  . |
| --- | --- |

c)

att när en del av
  en koncern
  revideras av
  revisorer eller revisionsrörelser från ett tredjeland som inte har något samarbetsavtal enligt artikel 47, skall
  koncernrevisorn
  bära ansvaret för att de offentliga tillsynsmyndigheterna på begäran korrekt tillställs dokumentation
  om revisionsarbete som utförts av
  tredjelandets revisorer eller revisionsrörelser, inbegripet arbetsdokument som rör koncernrevisionen. För att garantera detta överlämnande skall koncernrevisorn behålla
  en kopia av
  denna dokumentation eller, alternativt, avtala med tredjelandets revisorer eller revisionsrörelser om att han eller hon på begäran skall ges vederbörlig och obegränsad åtkomst till denna eller vidta andra lämpliga åtgärder
  .
  Om arbetsdokumenten på grund av rättsliga eller andra hinder inte kan överlämnas från ett tredjeland till koncernrevisorn skall den dokumentation som bevarats av koncernrevisorn innehålla bevis på att han eller hon har vidtagit lämpliga åtgärder för att få åtkomst till revisionsdokumentationen samt, om det i landets lagstiftning finns andra hinder än rättsliga, bevis för hindren för detta
  .

Artikel 28

Revisionsberättelse

1.   Om ett revisionsföretag utför den lagstadgade revisionen, skall revisionsberättelsen undertecknas av den eller de lagstadgade revisorer som utför den lagstadgade revisionen för revisionsföretagets räkning.
  Under exceptionella omständigheter får medlemsstaterna föreskriva att denna underskrift inte behöver offentliggöras om ett sådant offentliggörande kan leda till överhängande och allvarligt hot mot någons personliga säkerhet. Namnet/namnen på den berörda personen/de berörda personerna skall under alla omständigheter vara kända av de behöriga myndigheterna.

2.   
  Trots det som föreskrivs i artikel 51.1 a i direktiv 78/660/EEG och om kommissionen inte har antagit en gemensam standardiserad revisionsberättelse i enlighet med artikel 26.1 kan
  kommissionen
  , för att höja allmänhetens förtroende för revisionsfunktionen,
  i enlighet med artikel 48.2 anta en gemensam standard för revisionsberättelser för årsbokslut eller sammanställd redovisning som upprättats enligt internationellt erkända redovisningsstandarder.

KAPITEL VI

KVALITETSSÄKRING

Artikel 29

System för kvalitetssäkring

1.   Medlemsstaterna skall se till att alla lagstadgade revisorer och revisionsföretag omfattas av ett system för kvalitetssäkring som minst uppfyller följande kriterier:

| a) | Systemet för kvalitetssäkring skall organiseras så att det är oberoende av de granskade lagstadgade revisorerna och revisionsföretagen och omfattas av offentlig tillsyn enligt kapitel VIII. |
| --- | --- |

a)

Systemet för kvalitetssäkring skall organiseras så att det är oberoende av de granskade lagstadgade revisorerna och revisionsföretagen och omfattas av offentlig tillsyn enligt kapitel VIII.

| b) | Systemet för kvalitetssäkring skall finansieras så att det är säkert och fritt från otillbörlig påverkan från lagstadgade revisorer eller revisionsföretag. |
| --- | --- |

b)

Systemet för kvalitetssäkring skall finansieras så att det är säkert och fritt från otillbörlig påverkan från lagstadgade revisorer eller revisionsföretag.

| c) | Systemet för kvalitetssäkring skall ha tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

c)

Systemet för kvalitetssäkring skall ha tillräckliga resurser.

| d) | De personer som utför kvalitetssäkringskontrollen skall ha lämplig yrkesutbildning och relevanta erfarenheter av lagstadgad revision och ekonomisk rapportering samt särskild utbildning i kvalitetssäkringskontroll. |
| --- | --- |

d)

De personer som utför kvalitetssäkringskontrollen skall ha lämplig yrkesutbildning och relevanta erfarenheter av lagstadgad revision och ekonomisk rapportering samt särskild utbildning i kvalitetssäkringskontroll.

| e) | De som utför särskild kvalitetssäkringskontroll skall väljas ut genom ett objektivt förfarande
  som utformats så att
  det inte finns någon intressekonflikt mellan dem och den granskade lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget. |
| --- | --- |

e)

De som utför särskild kvalitetssäkringskontroll skall väljas ut genom ett objektivt förfarande
  som utformats så att
  det inte finns någon intressekonflikt mellan dem och den granskade lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget.

| f) | Kvalitetssäkringskontroll
  , med stöd av lämplig kontroll av valda revisionsakter,
  skall omfatta en
  bedömning
  av
  efterlevnaden av
  tillämpliga revisionsstandarder och
  krav
  på oberoende
  , kvantiteten och kvaliteten hos de resurser som lagts ned, revisionsarvoden och revisionsföretagets interna system för kvalitetskontroll
  . |
| --- | --- |

f)

Kvalitetssäkringskontroll
  , med stöd av lämplig kontroll av valda revisionsakter,
  skall omfatta en
  bedömning
  av
  efterlevnaden av
  tillämpliga revisionsstandarder och
  krav
  på oberoende
  , kvantiteten och kvaliteten hos de resurser som lagts ned, revisionsarvoden och revisionsföretagets interna system för kvalitetskontroll
  .

| g) | Kvalitetssäkringskontrollen skall utmynna i en rapport som innehåller de huvudsakliga slutsatserna från kvalitetssäkringskontrollen. |
| --- | --- |

g)

Kvalitetssäkringskontrollen skall utmynna i en rapport som innehåller de huvudsakliga slutsatserna från kvalitetssäkringskontrollen.

| h) | Kvalitetssäkringskontroller skall utföras minst vart sjätte år. |
| --- | --- |

h)

Kvalitetssäkringskontroller skall utföras minst vart sjätte år.

| i) | De övergripande resultaten av systemet för kvalitetssäkring skall offentliggöras varje år. |
| --- | --- |

i)

De övergripande resultaten av systemet för kvalitetssäkring skall offentliggöras varje år.

| j) | Rekommendationer från kvalitetskontroller skall inom rimlig tid följas upp av den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget. |
| --- | --- |

j)

Rekommendationer från kvalitetskontroller skall inom rimlig tid följas upp av den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget.

Om rekommendationerna enligt punkt 1 j inte följs upp, skall den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget i förekommande fall bli föremål för disciplinära åtgärder eller påföljder enligt artikel 30.

2.   Kommissionen kan i enlighet med artikel 48.2 anta tillämpningsföreskrifter för
  att öka allmänhetens förtroende för revisionsfunktionen och för att se till att punkt 1 a–b och e–j tillämpas enhetligt
  .

KAPITEL VII

UTREDNINGAR OCH PÅFÖLJDER

Artikel 30

System för utredningar och påföljder

1.   Medlemsstaterna skall säkerställa att det finns effektiva system för utredningar och påföljder så att bristfällig lagstadgad revision kan upptäckas, åtgärdas och undvikas.

2.   Utan att det påverkar medlemsstaternas system för civilrättsligt ansvar skall medlemsstaterna fastställa effektiva, proportionerliga och
  avskräckande påföljder
  mot lagstadgade revisorer och revisionsföretag, om lagstadgad revision inte utförs i enlighet med
  de genomförandebestämmelser som antagits till följd av
  detta direktiv.

3.   Medlemsstaterna skall se till
  att vidtagna
  åtgärder eller utdömda påföljder mot lagstadgade revisorer och revisionsföretag på lämpligt sätt offentliggörs. Bland påföljderna skall även möjligheten finnas att återkalla
  godkännandet
  .

Artikel 31

Revisorernas ansvar

Kommissionen skall före utgången av 2006 lägga fram en rapport om följderna av de nuvarande nationella ansvarsbestämmelserna för att utföra lagstadgade revisioner på de europeiska kapitalmarknaderna och om försäkringsvillkoren för lagstadgade revisorer och revisionsföretag, inbegripet en analys av begränsningar av det ekonomiska ansvaret. Kommissionen skall i förekommande fall genomföra ett offentligt samråd. Utifrån denna rapport skall kommissionen, om den anser det lämpligt, avge rekommendationer till medlemsstaterna.

KAPITEL VIII

OFFENTLIG TILLSYN OCH REGLERING MEDLEMSSTATERNA EMELLAN

Artikel 32

Principer för offentlig tillsyn

1.   Medlemsstaterna skall inrätta ett effektivt system för offentlig tillsyn av lagstadgade revisorer och revisionsföretag grundat på principerna i punkterna 2–7.

2.   Alla lagstadgade revisorer och revisionsföretag skall underställas offentlig tillsyn.

3.   Den offentliga tillsynen skall ledas av personer som inte är yrkesrevisorer men som har kunskaper på områden av relevans för lagstadgad revision. Medlemsstaterna får dock tillåta att en minoritet yrkesrevisorer deltar i ledningen av det offentliga tillsynssystemet. De som
  deltar i ledningen av det
  offentliga
  tillsynssystemet
  skall tillsättas genom ett oberoende och öppet förfarande.

4.   Den offentliga tillsynen skall ytterst ansvara för tillsynen av

| a) | godkännandet och registreringen av lagstadgade revisorer och revisionsföretag, |
| --- | --- |

a)

godkännandet och registreringen av lagstadgade revisorer och revisionsföretag,

| b) | hur standarder för etik, intern kvalitetskontroll av revisionsföretag och revisioner antas, och |
| --- | --- |

b)

hur standarder för etik, intern kvalitetskontroll av revisionsföretag och revisioner antas, och

| c) | fortbildning, kvalitetssäkring samt utrednings- och sanktionssystem. |
| --- | --- |

c)

fortbildning, kvalitetssäkring samt utrednings- och sanktionssystem.

5.   Offentlig tillsynsmyndighet skall vid behov kunna göra utredningar beträffande lagstadgade revisorer och revisionsföretag och vidta lämpliga åtgärder.

6.   För den offentliga tillsynen skall öppenhet och insyn gälla. Offentliggörande av årliga arbetsprogram och verksamhetsrapporter skall även ingå.

7.   Den offentliga tillsynen skall ha tillräckliga medel. Den skall finansieras så att den är säker och fri från otillbörlig påverkan från lagstadgade revisorer eller revisionsföretag.

Artikel 33

Samverkan mellan offentliga tillsynsorgan i gemenskapen

Medlemsstaterna skall se till att den offentliga tillsynen regleras så att medlemsstaternas tillsynsverksamheter kan samverka effektivt inom gemenskapen. I detta syfte skall medlemsstaterna ge ett organ särskilt
  samverkansansvar
  .

Artikel 34

Medlemsstaternas ömsesidiga erkännande av regleringar

1.   Medlemsstaternas regleringar skall följa principen om hemlandskontroll och att tillsynen skall utövas av den medlemsstat där den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget godkänts och den reviderade verksamheten har sitt säte.

2.   Vid lagstadgad revision av sammanställd redovisning får den medlemsstat som kräver sådan inte införa ytterligare krav på den lagstadgade revisionen när det gäller registrering, kvalitetssäkringskontroll, revisionsstandarder, etik och oberoende som avser den lagstadgade revisor eller det revisionsföretag som utför lagstadgad revision av ett dotterbolag etablerat i annan medlemsstat.

3.   För ett företag vars värdepapper handlas på en reglerad marknad i en annan medlemsstat än där företaget har sitt säte får medlemsstaten där värdepappren handlas inte införa ytterligare krav på den lagstadgade revisionen när det gäller registrering, kvalitetssäkringskontroll, revisionsstandarder, etik och oberoende som avser den lagstadgade revisor eller det revisionsföretag vilka utför den lagstadgade revisionen av företagets årsbokslut eller sammanställda redovisning.

Artikel 35

Utnämning av behöriga myndigheter

1.
     
  Medlemsstaterna skall utse en eller flera behöriga myndigheter som skall ha de uppgifter som föreskrivs i detta direktiv. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om utnämningen.

2.
     
  De behöriga myndigheterna bör organiseras på ett sådant sätt att intressekonflikter undviks.

Artikel 36

Tystnadsplikt och regleringssamarbete mellan medlemsstaterna

1.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter
  med ansvar för godkännande, registrering, kvalitetssäkring, kontroll och disciplin skall samarbeta när så är nödvändigt för att fullgöra sina respektive skyldigheter enligt detta direktiv
  .
  De
  behöriga myndigheter
  i en medlemsstat som är ansvariga för godkännande, registrering, kvalitetssäkring, kontroll och disciplin
  skall bistå
  de
  behöriga
  myndigheterna i andra medlemsstater
  .
  Behöriga myndigheter
  skall särskilt utbyta
  information
  och samverka vid utredningar
  i samband med lagstadgade revisioner
  .

2.   
  Tystnadsplikt skall gälla för alla personer som arbetar eller har arbetat för behöriga myndigheter. Information som omfattas av sekretess får inte lämnas till andra personer eller myndigheter utom när detta föreskrivs i lag eller annan författning i en medlemsstat.

3.   
  Punkt 2 skall inte hindra de behöriga myndigheterna från att utbyta konfidentiell information. Den information som utbyts skall omfattas av den tystnadsplikt som gäller för anställda och före detta anställda vid behöriga myndigheter.

4.   Behöriga
  myndigheter skall på begäran utan onödigt dröjsmål lämna uppgifter för det syfte som anges i punkt 1
  .
  När så är nödvändigt skall de behöriga myndigheter som får en sådan begäran utan onödigt dröjsmål vidta nödvändiga åtgärder för att ta fram de begärda uppgifterna. Om den anmodade behöriga myndigheten inte kan lämna de begärda uppgifterna inom rimlig tid skall den underrätta den begärande behöriga myndigheten om orsaken. Sålunda lämnade uppgifter skall omfattas av den tystnadsplikt som gäller för anställda och före detta anställda vid de behöriga myndigheter som erhållit uppgifterna
  .

De behöriga myndigheterna får vägra att tillmötesgå sådan begäran om uppgifter

| a) | om uppgiftslämnandet kan inverka på den berörda statens suveränitet, säkerhet eller allmänna ordning eller strida mot nationella säkerhetsregler, eller |
| --- | --- |

a)

om uppgiftslämnandet kan inverka på den berörda statens suveränitet, säkerhet eller allmänna ordning eller strida mot nationella säkerhetsregler, eller

| b) | om vid den berörda statens myndigheter domstolsförfaranden redan har inletts rörande samma handlingar och mot samma lagstadgade revisorer och revisionsföretag, eller |
| --- | --- |

b)

om vid den berörda statens myndigheter domstolsförfaranden redan har inletts rörande samma handlingar och mot samma lagstadgade revisorer och revisionsföretag, eller

| c) | om den berörda statens behöriga myndigheter redan har meddelat slutlig dom mot dessa personer rörande samma handlingar. |
| --- | --- |

c)

om den berörda statens behöriga myndigheter redan har meddelat slutlig dom mot dessa personer rörande samma handlingar.

Utan att det påverkar deras förpliktelser i rättsliga förfaranden, får de myndigheter som erhåller information enligt punkt 1 använda den endast för att fullgöra sitt uppdrag enligt detta direktiv och i samband med administrativa eller rättsliga förfaranden som avser uppdraget.

5.   
  När en behörig myndighet finner att verksamhet som strider mot bestämmelserna i detta direktiv pågår eller har pågått i en annan medlemsstat, skall den så noggrant som möjligt underrätta den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten om detta. Den behöriga myndigheten i den senare medlemsstaten skall vidta lämpliga åtgärder. Den skall meddela den underrättande behöriga myndigheten resultatet och så långt det är möjligt också viktiga händelser under ärendets gång.

6.
     
  Den behöriga myndigheten i en medlemsstat får också begära att en utredning görs av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat och på dennas territorium.

Den får också begära att tjänstemän från den egna myndigheten tillåts att under utredningen åtfölja tjänstemännen från den andra medlemsstatens behöriga myndighet.

Det övergripande ansvaret för utredningen skall dock ligga på den medlemsstat där den äger rum.

Den behöriga myndigheten får vägra att efterkomma en begäran om utredning enligt första stycket, eller en begäran om att tjänstemän från behörig myndighet i en annan medlemsstat tillåts följa med de egna tjänstemännen enligt andra stycket, om detta kan inverka på den berörda statens suveränitet, säkerhet eller allmänna ordning, eller om vid den berörda statens myndigheter domstolsförfaranden redan har inletts rörande samma handlingar och mot samma personer eller om den berörda statens behöriga myndigheter redan har meddelat slutlig dom mot samma personer rörande samma handlingar.

7.
     
  För att underlätta samarbetet mellan behöriga myndigheter kan kommissionen i enlighet med artikel 48.2 anta tillämpningsföreskrifter om förfarandena för utbyte av information och utredningar över gränserna enligt punkterna 2–4.

KAPITEL IX

VAL, ENTLEDIGANDE OCH KOMMUNIKATION

Artikel 37

Val av lagstadgade revisorer eller revisionsföretag

1.
     Lagstadgad revisor eller revisionsföretag skall utses av aktieägarna
  eller delägarna
  på den reviderade verksamhetens
  stämma
  .

2.
     
  Medlemsstaterna får ha andra system eller arrangemang för godkännande av lagstadgade revisorer eller redovisningsföretag, under förutsättning att dessa system eller arrangemang är utformade så att de garanterar de lagstadgade revisorernas eller revisionsföretagens oberoende av personerna i styrelsen eller ledningen för den granskade enheten.

Artikel 38

Lagstadgade revisorers eller revisionsföretags entledigande och avgång

1.   Medlemsstaterna skall se till att lagstadgade revisorer eller revisionsföretag bara får entledigas på skälig grund. Skilda åsikter om redovisning eller revisionsförfaranden skall inte anses vara skälig grund för entledigande.

2.   
  Medlemsstaterna skall se till att
  den reviderade verksamheten och den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget

  underrättar
  den offentliga tillsynsmyndigheten eller tillsynsmyndigheterna om entledigande eller avgång
  under mandattiden
  och
  lämnar
  en relevant förklaring till orsakerna.

Artikel 39

Bestämmelser för företag av allmänt intresse som inte är börsnoterade

Medlemsstaterna
  får undanta företag av allmänt intresse som inte emitterat överlåtbara värdepapper som har tillträde till en reglerad marknad enligt artikel 4.1.18 i direktiv 2004/39/EG samt deras lagstadgade revisor/revisorer eller revisionsföretag från ett eller flera av kraven i detta kapitel
  .

KAPITEL X

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR LAGSTADGAD REVISION AV VERKSAMHETER AV ALLMÄNT INTRESSE

Artikel 40

Rapport om öppenhet och insyn

1.   Medlemsstaterna skall se till att
  lagstadgade revisorer eller

  revisionsföretag som utför lagstadgad revision av verksamheter av allmänt intresse
  inom tre månader efter varje avslutat räkenskapsår
  på sin webbplats offentliggör en årlig rapport om öppenhet och insyn som minst innehåller

| a) | en beskrivning av juridisk form och ägande, |
| --- | --- |

a)

en beskrivning av juridisk form och ägande,

| b) | en beskrivning av nätverk och dettas juridiska och organisatoriska struktur om revisionsföretaget tillhör ett sådant, |
| --- | --- |

b)

en beskrivning av nätverk och dettas juridiska och organisatoriska struktur om revisionsföretaget tillhör ett sådant,

| c) | en
  beskrivning
  av revisionsföretagets ledningsstruktur, |
| --- | --- |

c)

en
  beskrivning
  av revisionsföretagets ledningsstruktur,

| d) | en beskrivning av revisionsföretagets interna system för kvalitetskontroll och styrelsens eller ledningens uttalande om dess effektivitet, |
| --- | --- |

d)

en beskrivning av revisionsföretagets interna system för kvalitetskontroll och styrelsens eller ledningens uttalande om dess effektivitet,

| e) | uppgift om när den senaste kvalitetssäkringskontrollen
  enligt artikel 29
  utfördes, |
| --- | --- |

e)

uppgift om när den senaste kvalitetssäkringskontrollen
  enligt artikel 29
  utfördes,

| f) | en förteckning över verksamheter av allmänt intresse där revisionsföretaget det senaste året utfört lagstadgad revision, |
| --- | --- |

f)

en förteckning över verksamheter av allmänt intresse där revisionsföretaget det senaste året utfört lagstadgad revision,

| g) | en redovisning av revisionsföretagets praxis vad gäller oberoende, med bekräftelse av att en intern kontroll genomförts av hur oberoendet efterlevs, |
| --- | --- |

g)

en redovisning av revisionsföretagets praxis vad gäller oberoende, med bekräftelse av att en intern kontroll genomförts av hur oberoendet efterlevs,

| h) | en redovisning av revisionsföretagets policy beträffande lagstadgade revisorers fortbildning enligt artikel 13, |
| --- | --- |

h)

en redovisning av revisionsföretagets policy beträffande lagstadgade revisorers fortbildning enligt artikel 13,

| i) | ekonomiska uppgifter om revisionsföretagets ställning i form av total omsättning uppdelad på arvoden från lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning, arvoden för andra utlåtanden, skatterådgivning samt andra tjänster än revisionstjänster, |
| --- | --- |

i)

ekonomiska uppgifter om revisionsföretagets ställning i form av total omsättning uppdelad på arvoden från lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning, arvoden för andra utlåtanden, skatterådgivning samt andra tjänster än revisionstjänster,

| j) | uppgifter om principerna för ersättning till parterna. |
| --- | --- |

j)

uppgifter om principerna för ersättning till parterna.

Medlemsstaterna får i undantagsfall underlåta att tillämpa kraven i led f i den utsträckning som behövs för att motverka överhängande och allvarliga hot mot någons personliga säkerhet.

2.   Rapporten om öppenhet och insyn skall vara undertecknad av
  den lagstadgade revisorn eller

  revisionsföretaget. Detta kan ske genom elektronisk signatur enligt
  artikel 2.1

  i direktiv 1999/93/EG.

Artikel 41

Revisionskommitté

1.   Företag av allmänt intresse skall ha en revisionskommitté
  . Medlemsstaterna skall besluta om denna revisionskommitté skall bestå av
  icke arbetande
  ledamöter
  av den granskade enhetens

  förvaltningsorgan och/eller ledamöter av dess
  kontrollorgan,
  och/eller av ledamöter utsedda av den granskade enhetens bolagsstämma.
  Minst en
  ledamot av revisionskommittén
  skall
  vara oberoende och skall
  ha redovisnings-
  och/eller
  revisionskompetens.

När det gäller företag av allmänt intresse, som uppfyller kraven i artikel 2.1 f i direktiv 2003/71/EG

   (21)

  , får medlemsstaterna tillåta att de funktioner som tilldelas revisionskommittén utförs av förvaltnings- eller tillsynsorganet i dess helhet, förutsatt att ordföranden för ett sådant organ inte är ordförande för revisionskommittén om han eller hon tillhör företagsledningen.

2.   
  Utan att det inverkar på ansvarsområdet för ledamöterna i förvaltnings-, lednings- eller kontrollorganet eller för andra ledamöter utsedda av den granskade enhetens bolagsstämma skall
  revisionskommittén bland annat

| a) | övervaka den finansiella rapporteringen, |
| --- | --- |

a)

övervaka den finansiella rapporteringen,

| b) | övervaka effektiviteten hos företagets interna kontroll, eventuella internrevision samt riskhanteringssystem, |
| --- | --- |

b)

övervaka effektiviteten hos företagets interna kontroll, eventuella internrevision samt riskhanteringssystem,

| c) | övervaka
  den lagstadgade revisionen av årsbokslut och sammanställd redovisning, |
| --- | --- |

c)

övervaka
  den lagstadgade revisionen av årsbokslut och sammanställd redovisning,

| d) | granska och övervaka den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets oberoende, särskilt erbjudande av extra tjänster till den granskade

  enheten
  . |
| --- | --- |

d)

granska och övervaka den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets oberoende, särskilt erbjudande av extra tjänster till den granskade

  enheten
  .

3.   
  I företag av allmänt intresse skall förvaltnings- eller kontrollorganets förslag till lagstadgad revisor eller revisionsföretag grundas på en rekommendation från
  revisionskommittén.

4.
     
  Den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget skall rapportera till revisionskommittén om viktiga punkter i den lagstadgade revisionen, särskilt om faktiska brister i den interna kontrollen av den finansiella rapporteringen.

5.
     
  Medlemsstaterna får tillåta eller besluta att bestämmelserna i punkterna 1–4 inte skall gälla för företag av allmänt intresse vilka har ett organ med liknande uppgifter som en revisionskommitté och som är inrättat och fungerar i enlighet med bestämmelser i den medlemsstat där den enhet som skall granskas är registrerad. I sådana fall skall enheten lämna uppgifter om vilket organ som utför dessa uppgifter och hur det är sammansatt.

6.
     
  Medlemsstaterna får från skyldigheten att ha en revisionskommitté undanta

| a) | sådana företag av allmänt intresse som enligt artikel 1 i direktiv 83/349/EEG är dotterbolag om bolaget följer kraven i punkterna 1–4 på koncernnivå, |
| --- | --- |

a)

sådana företag av allmänt intresse som enligt artikel 1 i direktiv 83/349/EEG är dotterbolag om bolaget följer kraven i punkterna 1–4 på koncernnivå,

| b) | företag av allmänt intresse som är företag för kollektiva investeringar enligt artikel 1.2 i direktiv 85/611/EEG; medlemsstaterna får även undanta företag av allmänt intresse vars enda syfte är kollektiva investeringar av offentligt kapital, och som tillämpar principen om riskspridning och inte eftersträvar rättslig eller administrativ kontroll över någon av emittenterna av företagets underliggande investeringar, förutsatt att dessa företag för kollektiva investeringar har tillstånd och står under tillsyn av behöriga myndigheter och att de har ett förvaringsinstitut med arbetsuppgifter som är likvärdiga arbetsuppgifterna enligt direktiv 85/611/EEG, |
| --- | --- |

b)

företag av allmänt intresse som är företag för kollektiva investeringar enligt artikel 1.2 i direktiv 85/611/EEG; medlemsstaterna får även undanta företag av allmänt intresse vars enda syfte är kollektiva investeringar av offentligt kapital, och som tillämpar principen om riskspridning och inte eftersträvar rättslig eller administrativ kontroll över någon av emittenterna av företagets underliggande investeringar, förutsatt att dessa företag för kollektiva investeringar har tillstånd och står under tillsyn av behöriga myndigheter och att de har ett förvaringsinstitut med arbetsuppgifter som är likvärdiga arbetsuppgifterna enligt direktiv 85/611/EEG,

| c) | företag av allmänt intresse, vars enda uppgift är att utfärda värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet enligt definitionen i artikel 2.5 i kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 om genomförande av direktiv 2003/71/EG

   (22)

  ; i dessa fall skall medlemsstaterna kräva att företaget offentligt förklarar orsakerna till att det anser att det inte är lämpligt att ge antingen en revisionskommitté eller ett förvaltnings- eller tillsynsorgan i uppgift att utföra en revisionskommittés uppgifter, |
| --- | --- |

c)

företag av allmänt intresse, vars enda uppgift är att utfärda värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet enligt definitionen i artikel 2.5 i kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 om genomförande av direktiv 2003/71/EG

   (22)

  ; i dessa fall skall medlemsstaterna kräva att företaget offentligt förklarar orsakerna till att det anser att det inte är lämpligt att ge antingen en revisionskommitté eller ett förvaltnings- eller tillsynsorgan i uppgift att utföra en revisionskommittés uppgifter,

| d) | kreditinstitut i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 2000/12/EG, vars aktier inte är upptagna till handel på en reglerad marknad i någon medlemsstat i den mening som avses i artikel 4.1 led 18 i direktiv 2004/39/EG och som fortlöpande eller vid upprepade tillfällen endast ger ut skuldinstrument, förutsatt att det sammanlagda nominella beloppet av alla dessa skuldinstrument ligger under 100 000 000 euro och att de inte har offentliggjort något prospekt i enlighet med direktiv 2003/71/EG. |
| --- | --- |

d)

kreditinstitut i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 2000/12/EG, vars aktier inte är upptagna till handel på en reglerad marknad i någon medlemsstat i den mening som avses i artikel 4.1 led 18 i direktiv 2004/39/EG och som fortlöpande eller vid upprepade tillfällen endast ger ut skuldinstrument, förutsatt att det sammanlagda nominella beloppet av alla dessa skuldinstrument ligger under 100 000 000 euro och att de inte har offentliggjort något prospekt i enlighet med direktiv 2003/71/EG.

Artikel 42

Oberoende

1.
     Utöver bestämmelserna i artiklarna
  22
  och 24 skall medlemsstaterna se till
  att lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som utför lagstadgad revision av företag av allmänt intresse

| a) | varje år för
  revisionskommittén
  skriftligen intygar sitt oberoende av det granskade företaget av allmänt intresse
  , |
| --- | --- |

a)

varje år för
  revisionskommittén
  skriftligen intygar sitt oberoende av det granskade företaget av allmänt intresse
  ,

| b) | varje år för revisionskommittén redovisar vilka ytterligare tjänster som de tillhandahållit till det granskade företaget
  ,
  och |
| --- | --- |

b)

varje år för revisionskommittén redovisar vilka ytterligare tjänster som de tillhandahållit till det granskade företaget
  ,
  och

| c) | med revisionskommittén diskuterar hoten mot sitt oberoende och vilka skyddsåtgärder som tillämpas för att minska dessa hot, vilka de enligt artikel 22.3 skall dokumentera. |
| --- | --- |

c)

med revisionskommittén diskuterar hoten mot sitt oberoende och vilka skyddsåtgärder som tillämpas för att minska dessa hot, vilka de enligt artikel 22.3 skall dokumentera.

2.
     
  Medlemsstaterna skall se till att den eller de partner som är huvudansvariga för att utföra den lagstadgade revisionen byts ut senast efter sju år efter det att han eller hon utsetts, och åter skall få delta i revisionen av den granskade enheten tidigast efter två år.

3.
     
  Den lagstadgade revisorn eller den huvudansvarige revisorn som för ett revisionsföretags räkning ansvarar för den lagstadgade revisionen, skall inte få tillträda en ledande befattning i den granskade enheten innan minst två år har förflutit sedan han eller hon lämnat uppdraget som lagstadgad revisor eller huvudansvarig revisor.

Artikel 43

Kvalitetssäkring

Lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som utför lagstadgad revision av verksamheter av allmänt intresse skall minst vart tredje år bli föremål för kvalitetssäkringskontroll enligt
  artikel 29.

KAPITEL

  XI

INTERNATIONELLA ASPEKTER

Artikel 44

Godkännande av revisorer från tredje land

1.
     Under förutsättning att det tillämpas ömsesidigt får en medlemsstats behöriga myndigheter godkänna revisorer från tredje land som lagstadgade revisorer, om dessa kan styrka
  att de uppfyller krav som är likvärdiga med dem som återfinns i artiklarna 4 och 6–13.

2.
     
  Innan tillstånd ges till revisorer från tredje land som uppfyller kraven i punkt 1 skall medlemsstatens behöriga myndigheter tillämpa bestämmelserna i artikel 14.

Artikel 45

Registrering
  och tillsyn
  av revisorer och
  revisionsrörelser
  från tredje land

1.   De behöriga myndigheterna i en medlemsstat skall i enlighet med artiklarna 15–17 registrera alla revisorer och
  revisionsrörelser
  från tredje land som kan avge en revisionsberättelse beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning för företag
  registrerade
  utanför gemenskapen
  och
  vars
  överlåtbara
  värdepapper har tillträde till en reglerad marknad i den medlemsstaten i den mening som avses i
  artikel 4.1.18 i direktiv 2004/39/EG
  ,
  utom när företaget endast emitterar skuldinstrument som har tillträde till en reglerad marknad i en medlemsstat, i den mening som avses i artikel 2.1 b i direktiv 2004/109/EG

   (23)

  (insysnsdirektivet), vilkas nominella värde per enhet minst uppgår till 50 000 euro eller – om skuldbevisen är utställda i en annan valuta – på utgivningsdagen uppgick till minst motsvarande belopp.

2.   
  Artiklarna 18 och 19
  skall tillämpas.

3.   Registrerade
  revisorer och revisionsrörelser
  från tredje land skall omfattas av medlemsstaternas tillsynssystem, system för kvalitetssäkring samt utrednings- och påföljdssystem.
  Medlemsstaterna får undanta registrerade revisorer och revisionsföretag från tredje land från granskning enligt sina kvalitetssäkringssystem om en annan medlemsstats eller ett tredje lands kvalitetssäkringssystem, vilket bedömts som likvärdigt i enlighet med artikel 46, redan har gjort en kvalitetsgranskning av det tredje landets revisor eller revisionsrörelse under de senaste tre åren.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 46 skall revisionsberättelser beträffande årsbokslut eller sammanställd redovisning enligt punkt 1 som avges av
  revisorer eller revisionsrörelser
  från tredje land som inte är registrerade i viss medlemsstat inte ha rättslig verkan i den medlemsstaten.

5.   Medlemsstaterna får endast registrera revisionsrörelser från tredje land om

| a) | de uppfyller krav motsvarande artikel 
  3.3, |
| --- | --- |

a)

de uppfyller krav motsvarande artikel 
  3.3,

| b) | majoriteten av ledamöterna i
  styrelsen eller ledningen för revisionsrörelsen från tredje land
  uppfyller krav motsvarande artiklarna 4–10, |
| --- | --- |

b)

majoriteten av ledamöterna i
  styrelsen eller ledningen för revisionsrörelsen från tredje land
  uppfyller krav motsvarande artiklarna 4–10,

| c) | revisorn
  från tredje land
  som reviderar för
  tredjelandets

  revisionsrörelses räkning uppfyller krav motsvarande artiklarna 4–10, |
| --- | --- |

c)

revisorn
  från tredje land
  som reviderar för
  tredjelandets

  revisionsrörelses räkning uppfyller krav motsvarande artiklarna 4–10,

| d) | revision av årsbokslut eller sammanställd redovisning enligt punkt 1 utförs i enlighet med internationella revisionsstandarder enligt artikel 26 och i enlighet med kraven i
  artiklarna 22, 24 och 25 eller med likvärdiga standarder och krav
  , |
| --- | --- |

d)

revision av årsbokslut eller sammanställd redovisning enligt punkt 1 utförs i enlighet med internationella revisionsstandarder enligt artikel 26 och i enlighet med kraven i
  artiklarna 22, 24 och 25 eller med likvärdiga standarder och krav
  ,

| e) | revisionsföretagen på sin webbplats offentliggör en årlig rapport om öppenhet och insyn som innehåller de uppgifter som anges i artikel 40

  eller att de uppfyller motsvarande krav på offentliggörande
  . |
| --- | --- |

e)

revisionsföretagen på sin webbplats offentliggör en årlig rapport om öppenhet och insyn som innehåller de uppgifter som anges i artikel 40

  eller att de uppfyller motsvarande krav på offentliggörande
  .

6.
     
  För att garantera att tillämpningen av punkt 5 d sker på ett enhetligt sätt skall den likvärdighet som nämns däri bedömas av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna och beslutas av kommissionen i enlighet med artikel 48.2. I väntan på ett sådant beslut från kommissionen får medlemsstaterna fastställa vad som skall gälla som likvärdighet enligt punkt 1, så länge kommissionen inte har fattat något beslut.

Artikel 46

Undantag vid likvärdighet

1.
     Medlemsstaterna får bortse från eller ändra kraven i artikel 45.1 och 45.3 på grundval av ömsesidighet endast om
  dessa revisorer eller revisionsrörelser från tredje land
  omfattas av system för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring och utredningar och påföljder i det tredje land som uppfyller krav likvärdiga dem artiklarna 29, 30 och
  31
  .

2.
     
  För att garantera att tillämpningen av punkt 1 sker på ett enhetligt sätt skall den likvärdighet som nämns däri bedömas av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna och beslutas av kommissionen i enlighet med artikel 48.2. Medlemsstaterna får fastställa vad som skall gälla som likvärdighet enligt punkt 1 eller använda sig av bedömningar som gjorts av andra medlemsstater, så länge kommissionen inte har fattat något beslut. Om kommissionen anser att det krav på likvärdighet som nämns i punkt 1 inte efterlevs kan kommissionen låta de berörda revisionsrörelserna fortsätta sin revisionsverksamhet i enlighet med den aktuella medlemsstatens krav under en lämplig övergångsperiod.

3.
     
  Medlemsstaterna skall meddela kommissionen

| a) | sina bedömningar av likvärdigheten som nämns i punkt 2 och |
| --- | --- |

a)

sina bedömningar av likvärdigheten som nämns i punkt 2 och

| b) | huvuddragen i det samarbete som förekommer med systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring och utredningar och påföljder i tredje land, i samband med punkt 1. |
| --- | --- |

b)

huvuddragen i det samarbete som förekommer med systemen för offentlig tillsyn, kvalitetssäkring och utredningar och påföljder i tredje land, i samband med punkt 1.

Artikel 47

Samarbete med behöriga myndigheter i tredje land

1.   Medlemsstaterna kan tillåta att revisionens arbetsdokument eller andra handlingar hos lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som de godkänt överlämnas till behöriga myndigheter i tredje land, på villkor

| a) | att dessa revisionens arbetsdokument eller andra handlingar är relaterade till revision av företag som har emitterat värdepapper i tredjelandet i fråga
  eller som ingår i en koncern som lägger fram lagstadgad sammanställd redovisning i tredjelandet i fråga
  , |
| --- | --- |

a)

att dessa revisionens arbetsdokument eller andra handlingar är relaterade till revision av företag som har emitterat värdepapper i tredjelandet i fråga
  eller som ingår i en koncern som lägger fram lagstadgad sammanställd redovisning i tredjelandet i fråga
  ,

| b) | att överlämnandet sker via hemmedlemsstatens behöriga myndigheter till de behöriga myndigheterna i tredjelandet och på dessas begäran, |
| --- | --- |

b)

att överlämnandet sker via hemmedlemsstatens behöriga myndigheter till de behöriga myndigheterna i tredjelandet och på dessas begäran,

| c) | att de behöriga myndigheter i tredjelandet i fråga uppfyller krav som fastställts som tillräckliga enligt punkt 3, |
| --- | --- |

c)

att de behöriga myndigheter i tredjelandet i fråga uppfyller krav som fastställts som tillräckliga enligt punkt 3,

| d) | att samarbetsformer grundat på likvärdighet etablerats mellan berörda behöriga myndigheter, |
| --- | --- |

d)

att samarbetsformer grundat på likvärdighet etablerats mellan berörda behöriga myndigheter,

| e) | att överlämnandet av personuppgifter till tredje land sker i enlighet med kapitel IV i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

e)

att överlämnandet av personuppgifter till tredje land sker i enlighet med kapitel IV i direktiv 95/46/EG.

2.   De i punkt 1 d angivna samarbetsformerna skall säkerställa

| a) | att de behöriga myndigheterna lämnar en motivering till ändamålet med begäran om revisionens arbetsdokument och andra handlingar, |
| --- | --- |

a)

att de behöriga myndigheterna lämnar en motivering till ändamålet med begäran om revisionens arbetsdokument och andra handlingar,

| b) | att de anställda eller tidigare anställda vid tredjelandets behöriga myndigheter som erhållit uppgifterna omfattas av tystnadsplikt, |
| --- | --- |

b)

att de anställda eller tidigare anställda vid tredjelandets behöriga myndigheter som erhållit uppgifterna omfattas av tystnadsplikt,

| c) | att behöriga myndigheter i tredje land får uttnyttja revisionens arbetsdokument och handlingar endast om syftet avser offentlig tillsyn, kvalitetssäkring och utredningar som uppfyller krav motsvarande artiklarna 29, 30 och 32, |
| --- | --- |

c)

att behöriga myndigheter i tredje land får uttnyttja revisionens arbetsdokument och handlingar endast om syftet avser offentlig tillsyn, kvalitetssäkring och utredningar som uppfyller krav motsvarande artiklarna 29, 30 och 32,

| d) | att en begäran från en behörig myndighet i tredje land om revisionens arbetsdokument eller andra handlingar hos den lagstadgade revisorn eller revisionsföretag får avvisas, om utlämnandet av dessa kan inverka på gemenskapens eller den berörda medlemsstatens suveränitet, säkerhet eller allmänna ordning, eller om vid den berörda medlemsstatens myndigheter domstolsförfaranden redan har inletts rörande samma handlingar och mot samma personer. |
| --- | --- |

d)

att en begäran från en behörig myndighet i tredje land om revisionens arbetsdokument eller andra handlingar hos den lagstadgade revisorn eller revisionsföretag får avvisas, om utlämnandet av dessa kan inverka på gemenskapens eller den berörda medlemsstatens suveränitet, säkerhet eller allmänna ordning, eller om vid den berörda medlemsstatens myndigheter domstolsförfaranden redan har inletts rörande samma handlingar och mot samma personer.

3.   Kommissionen skall i enlighet med artikel 48.2 besluta om tillräcklighet enligt punkt 1 c
  för att underlätta samarbetet mellan behöriga myndigheter
  . Bedömningen av tillräcklighet skall ske i samråd med medlemsstaterna och baseras på kraven i artikel 36 eller på vad som i grunden är funktionellt likvärdigt. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa kommissionens beslut.

4.   I särskilda fall och som undantag från punkt 1 får medlemsstaterna tillåta lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som de godkänt att överlämna revisionens arbetsdokument och andra handlingar direkt till de behöriga myndigheterna i tredje land, på villkor

| a) | att de behöriga myndigheterna i tredje land har inlett utredningar, |
| --- | --- |

a)

att de behöriga myndigheterna i tredje land har inlett utredningar,

| b) | att överlämnandet inte strider mot lagstadgade revisorers och revisionsföretags förpliktelser när det gäller att överlämna revisionens arbetsdokument och andra handlingar till hemmedlemsstatens behöriga myndigheter, |
| --- | --- |

b)

att överlämnandet inte strider mot lagstadgade revisorers och revisionsföretags förpliktelser när det gäller att överlämna revisionens arbetsdokument och andra handlingar till hemmedlemsstatens behöriga myndigheter,

| c) | att samarbetsformerna med de behöriga myndigheterna i tredje land även medger att medlemsstatens behöriga myndigheter ges motsvarande direkta tillgång till revisionens arbetsdokument och andra handlingar hos revisionsföretag, |
| --- | --- |

c)

att samarbetsformerna med de behöriga myndigheterna i tredje land även medger att medlemsstatens behöriga myndigheter ges motsvarande direkta tillgång till revisionens arbetsdokument och andra handlingar hos revisionsföretag,

| d) | att de begärande behöriga myndigheterna i tredje land på förhand underrättar den lagstadgade revisorns och revisionsföretagets behöriga myndigheter om varje direkt begäran om uppgifter och anger motiven till denna, |
| --- | --- |

d)

att de begärande behöriga myndigheterna i tredje land på förhand underrättar den lagstadgade revisorns och revisionsföretagets behöriga myndigheter om varje direkt begäran om uppgifter och anger motiven till denna,

| e) | att villkoren i punkt 2 uppfylls. |
| --- | --- |

e)

att villkoren i punkt 2 uppfylls.

5.   Kommissionen kan i enlighet med artikel 48.2

  specificera
  de särskilda fall som anges i punkt 4
  för att underlätta samarbetet mellan behöriga myndigheter och garantera att denna punkt tillämpas på ett enhetligt sätt
  .

6.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om samarbetsformerna enligt punkterna 1 och 4.

KAPITEL XII

ÖVERGÅNGS- OCH
  SLUTBESTÄMMELSER

Artikel

  48

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en föreskrivande kommitté för revision (nedan kallad kommittén) som är sammansatt av företrädare för medlemsstaterna och som har kommissionens företrädare som ordförande.

2.   Vid hänvisning till denna punkt skall förfarandet enligt artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i detta.

Den period som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.
     
  Utan att det påverkar redan antagna genomförandeåtgärder och med undantag av bestämmelserna i artikel 26, skall tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv, vilka föreskriver att tekniska bestämmelser, ändringar och beslut skall antas i enlighet med punkt 2, upphöra när två år har förflutit efter det att direktivet antogs, dock senast den 1 april 2008. Europaparlamentet och rådet kan, på förslag från kommissionen, förnya bestämmelserna i fråga enligt det förfarande som återfinns i artikel 251 i EG-fördraget, och skall därför kontrollera dem innan den ovannämnda tidsperioden löper ut eller det ovannämnda datumet inträffar.

4.   Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.

Artikel 49

Ändringar av direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG

1.   Direktiv 78/660/EEG skall ändras på följande sätt:

| a) | I artikel 43.1 skall följande punkt läggas till:






  ”15. | Separat, totala
  arvoden under räkenskapsåret
  som
  den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget

  debiterar
  för den lagstadgade revisionen av årsbokslutet samt
  totala
  arvoden
  som debiteras
  för andra utlåtanden,
  totala arvoden som debiteras för
  skatterådgivning samt
  totala arvoden som debiteras för
  andra tjänster än revisionstjänster.


  Medlemsstaterna får föreskriva att dessa krav inte skall gälla när företaget ingår i den sammanställda redovisning som måste upprättas enligt artikel 1 i direktiv 83/349/EEG, under förutsättning att sådan information lämnas i noterna till den sammanställda redovisningen.
  ” |
| --- | --- | --- |

a)

I artikel 43.1 skall följande punkt läggas till:

”15.

Separat, totala
  arvoden under räkenskapsåret
  som
  den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget

  debiterar
  för den lagstadgade revisionen av årsbokslutet samt
  totala
  arvoden
  som debiteras
  för andra utlåtanden,
  totala arvoden som debiteras för
  skatterådgivning samt
  totala arvoden som debiteras för
  andra tjänster än revisionstjänster.

Medlemsstaterna får föreskriva att dessa krav inte skall gälla när företaget ingår i den sammanställda redovisning som måste upprättas enligt artikel 1 i direktiv 83/349/EEG, under förutsättning att sådan information lämnas i noterna till den sammanställda redovisningen.
  ”

| b) | Artikel 44.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna får tillåta de företag som avses i artikel 11 att upprätta noter i förkortad form utan de uppgifter som krävs enligt artikel 43.1.5–12, 43.14 a och 43.15. Noterna skall dock sammanfattningsvis för alla berörda poster lämna de i artikel 43.1.6 angivna uppgifterna.” |
| --- | --- |

b)

Artikel 44.1 skall ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna får tillåta de företag som avses i artikel 11 att upprätta noter i förkortad form utan de uppgifter som krävs enligt artikel 43.1.5–12, 43.14 a och 43.15. Noterna skall dock sammanfattningsvis för alla berörda poster lämna de i artikel 43.1.6 angivna uppgifterna.”

| c) | Artikel 45.2 skall ersättas med följande:




  ”2.
     
  Punkt 1 b skall även gälla för den information som föreskrivs i artikel 43.1.8.




  Medlemsstaterna får undanta de företag som avses i artikel 27 från kravet att lämna upplysningar enligt artikel 43.1.8. Medlemsstaterna får även undanta de företag som avses i artikel 27 från kravet att lämna upplysningar enligt artikel 43.1.15, under förutsättning att sådan information lämnas till det offentliga tillsynssystem som omnämns i artikel 32 i det åttonde direktivet om företagslagstiftning, när detta system begär sådan information.” |
| --- | --- |

c)

Artikel 45.2 skall ersättas med följande:

”2.
     
  Punkt 1 b skall även gälla för den information som föreskrivs i artikel 43.1.8.

Medlemsstaterna får undanta de företag som avses i artikel 27 från kravet att lämna upplysningar enligt artikel 43.1.8. Medlemsstaterna får även undanta de företag som avses i artikel 27 från kravet att lämna upplysningar enligt artikel 43.1.15, under förutsättning att sådan information lämnas till det offentliga tillsynssystem som omnämns i artikel 32 i det åttonde direktivet om företagslagstiftning, när detta system begär sådan information.”

2.   I artikel 34 i direktiv 83/349/EEG skall följande punkt läggas till:

| ”16. | Separat, totala
  arvoden under räkenskapsåret
  som
  den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget

  debiterar
  för den lagstadgade revisionen av sammanställd redovisning samt
  totala
  arvoden
  som debiteras
  för andra utlåtanden,
  totala arvoden som debiteras för
  skatterådgivning samt
  totala arvoden som debiteras för
  andra tjänster än revisionstjänster.” |
| --- | --- |

”16.

Separat, totala
  arvoden under räkenskapsåret
  som
  den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget

  debiterar
  för den lagstadgade revisionen av sammanställd redovisning samt
  totala
  arvoden
  som debiteras
  för andra utlåtanden,
  totala arvoden som debiteras för
  skatterådgivning samt
  totala arvoden som debiteras för
  andra tjänster än revisionstjänster.”

Artikel 50

Artikel 50

Upphävande av direktiv 84/253/EEG

Direktiv 84/253/EEG skall upphöra att gälla från och med det datum som anges i artikel 54. Hänvisningar till det upphävda direktivet skall tolkas som hänvisningar till det här direktivet.

artikel 54

Artikel 51

Artikel 51

Övergångsbestämmelse

Lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som medlemsstaternas behöriga myndigheter godkänt i enlighet med direktiv 84/253/EEG innan bestämmelserna som föreskrivs i artikel 53.1 trädde i kraft skall anses vara godkända enligt det här direktivet.

revisionsföretag

med direktiv

enligt det

Artikel 52

Artikel 52

Minimiharmonisering

Minimiharmonisering

Den medlemsstat som föreskriver lagstadgad revision kan införa strängare krav om inget annat anges i detta direktiv.

Den medlemsstat som föreskriver lagstadgad revision kan införa strängare krav om inget annat anges i detta direktiv.

Artikel 53

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall
  inom ...

   (24) anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

inom ...

24

2.   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

3.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar på det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 54

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 55

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägar

Ordförande

På rådets vägar

Ordförande

---

(1)  EUT C 157, 28.6.2005, s. 115.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 september 2005.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 september 2005.

(3)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11; Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EGT L 178, 17.7.2003, s. 16).

3

(4)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/51/EG.

4

(5)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/51/EG.

5

(6)  EGT L 374, 31.12.1991, s. 7. Direktivet ändrat genom direktiv 2003/51/EG.

6

Direktivet ändrat

(7)  EGT L 126, 12.5.1984, s. 20.

7

(8)  EGT C 143, 8.5.1998, s. 12.

8

(9)  EGT L 91, 31.3.2001, s. 91.

9

(10)  EGT L 191, 19.7.2002, s. 22.

10

(11)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

11

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EUT L 52, 25.2.2005, s. 51.

13

(14)  
  Rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag)
  (EGT L 375, 31.12.1985, s. 3). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/1/EG (EUT L 79, 24.3.2005, s. 9).

14

Rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag)

(15)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

15

(16)  EGT L 126, 26.5.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

16

(17)  EUT L 207, 18.8.2003, s. 1.

17

(18)  Rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier (
  EGT L 19, 24.1.1989, s. 16
  ). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/19/EG (
  EGT L 206, 31.7.2001, s. 1).

18

Rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier (

). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/19/EG (

(19)  Tre år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

19

Tre år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

(20)  EGT L 13, 19.1.2000, s. 12.

20

(21)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel
  (EUT L 345, 31.12.2003, s. 64).

21

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel

(22)  EUT L 149, 30.4.2004, s. 1.

22

(23)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad
  (EUT L 390, 31.12.2004, s. 38).

23

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad

(24)  
  24 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

24

24 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

P6_TA(2005)0354

Utvecklingen av gemenskapens järnvägar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0139) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0139) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0001/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0001/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0143/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0143/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0047

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar och om ändring av direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (5) var att underlätta anpassningen av gemenskapens järnvägar till den inre marknadens behov och öka deras effektivitet. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (5) var att underlätta anpassningen av gemenskapens järnvägar till den inre marknadens behov och öka deras effektivitet.

| (2) | I sin vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (6) uppgav kommissionen att den hade för avsikt att fortsätta att förverkliga den inre marknaden för järnvägstrafik och föreslog att marknaden för internationell persontrafik skulle öppnas för konkurrens. |
| --- | --- |

(2)

I sin vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (6) uppgav kommissionen att den hade för avsikt att fortsätta att förverkliga den inre marknaden för järnvägstrafik och föreslog att marknaden för internationell persontrafik skulle öppnas för konkurrens.

| (3) | Den 23 oktober 2003 antog Europaparlamentet ett ändringsförslag (7) i vilket man begärde att all persontrafik på järnväg, såväl nationell som internationell, skulle öppnas för konkurrens senast den 1 januari 2008. Kommissionen uppgav vid detta tillfälle att den hade för avsikt att lägga fram ett särskilt förslag för att ta hänsyn till kopplingen till den gällande lagstiftningen om avtal om allmänna tjänster och att den samtidigt tänkte lägga fram ett förslag till åtgärder för att slå vakt om de internationella resenärernas rättigheter. |
| --- | --- |

(3)

Den 23 oktober 2003 antog Europaparlamentet ett ändringsförslag (7) i vilket man begärde att all persontrafik på järnväg, såväl nationell som internationell, skulle öppnas för konkurrens senast den 1 januari 2008. Kommissionen uppgav vid detta tillfälle att den hade för avsikt att lägga fram ett särskilt förslag för att ta hänsyn till kopplingen till den gällande lagstiftningen om avtal om allmänna tjänster och att den samtidigt tänkte lägga fram ett förslag till åtgärder för att slå vakt om de internationella resenärernas rättigheter.

| (4) | Den internationella järnvägstrafiken uppvisar i dag stora kontraster. Fjärrtrafiken (nattåg) har problem och järnvägsföretagen har nyligen lagt ned trafiken på flera av dessa linjer för att begränsa förlusterna. Samtidigt har den internationella snabbtågstrafiken ökat kraftigt och denna ökning väntas hålla i sig i och med den planerade utbyggnaden och sammankopplingen av det transeuropeiska snabbtågsnätet fram till 2010. I båda fallen är emellertid konkurrensen från lågprisflygbolagen mycket hård och det är därför absolut nödvändigt att främja nya initiativ genom att öka konkurrensen mellan järnvägsföretagen. |
| --- | --- |

(4)

Den internationella järnvägstrafiken uppvisar i dag stora kontraster. Fjärrtrafiken (nattåg) har problem och järnvägsföretagen har nyligen lagt ned trafiken på flera av dessa linjer för att begränsa förlusterna. Samtidigt har den internationella snabbtågstrafiken ökat kraftigt och denna ökning väntas hålla i sig i och med den planerade utbyggnaden och sammankopplingen av det transeuropeiska snabbtågsnätet fram till 2010. I båda fallen är emellertid konkurrensen från lågprisflygbolagen mycket hård och det är därför absolut nödvändigt att främja nya initiativ genom att öka konkurrensen mellan järnvägsföretagen.

| (5) | Det skulle inte vara möjligt att öppna marknaden
  för persontrafik
  utan att i detalj reglera tillträdet till infrastrukturen, förbättra driftskompatibiliteten och fastställa stränga säkerhetsregler för järnvägstrafiken på nationell och europeisk nivå. Alla dessa bestämmelser tillämpas nu i och med genomförandet av direktiv 2001/12/EG
   (8)
  , direktiv 2001/13/EG
   (9)
  , direktiv 2001/14/EG
   (10)
  och

  direktiv 2004/49/EG

   (11). En konsekvent tillämpning av denna nya institutionella ram måste garanteras vid det datum som föreslås för öppnandet av
  nätet för persontrafik
  .
  Eftersom dessa europeiska ramdirektiv skall införlivas i den nationella lagstiftningen senast 2006 bör det internationella nätet för persontrafik öppnas före 2008 och för alla andra slag av persontrafik före 2012. |
| --- | --- |

(5)

Det skulle inte vara möjligt att öppna marknaden
  för persontrafik
  utan att i detalj reglera tillträdet till infrastrukturen, förbättra driftskompatibiliteten och fastställa stränga säkerhetsregler för järnvägstrafiken på nationell och europeisk nivå. Alla dessa bestämmelser tillämpas nu i och med genomförandet av direktiv 2001/12/EG
   (8)
  , direktiv 2001/13/EG
   (9)
  , direktiv 2001/14/EG
   (10)
  och

  direktiv 2004/49/EG

   (11). En konsekvent tillämpning av denna nya institutionella ram måste garanteras vid det datum som föreslås för öppnandet av
  nätet för persontrafik
  .
  Eftersom dessa europeiska ramdirektiv skall införlivas i den nationella lagstiftningen senast 2006 bör det internationella nätet för persontrafik öppnas före 2008 och för alla andra slag av persontrafik före 2012.

| (6) | Medlemsstaterna bör kunna påskynda erkännandet av tillträdesrättigheter till järnvägsföretag och internationella sammanslagningar för internationell och nationell persontrafik. Utnyttjandet av sådana rättigheter kan tillfälligt begränsas till järnvägsföretag och till företag som dessa kontrollerar direkt och indirekt och som har licenser i de medlemsstater där liknande villkor för tillträde till järnvägsinfrastruktur gäller. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör kunna påskynda erkännandet av tillträdesrättigheter till järnvägsföretag och internationella sammanslagningar för internationell och nationell persontrafik. Utnyttjandet av sådana rättigheter kan tillfälligt begränsas till järnvägsföretag och till företag som dessa kontrollerar direkt och indirekt och som har licenser i de medlemsstater där liknande villkor för tillträde till järnvägsinfrastruktur gäller.

| (7) | Det finns mycket få direkta järnvägsförbindelser där tåget inte stannar någonstans efter vägen. På sträckor med mellanliggande stopp måste nya järnvägsföretag tillåtas ta upp och släppa av resenärer längs resvägen för att garantera en realistisk lönsamhetströskel för dessa operatörer och för att potentiella konkurrenter inte skall missgynnas i förhållande till befintliga järnvägsföretag vars resenärer har möjlighet att stiga på och av längs resvägen. |
| --- | --- |

(7)

Det finns mycket få direkta järnvägsförbindelser där tåget inte stannar någonstans efter vägen. På sträckor med mellanliggande stopp måste nya järnvägsföretag tillåtas ta upp och släppa av resenärer längs resvägen för att garantera en realistisk lönsamhetströskel för dessa operatörer och för att potentiella konkurrenter inte skall missgynnas i förhållande till befintliga järnvägsföretag vars resenärer har möjlighet att stiga på och av längs resvägen.

| (8) | Enligt rådets förordning (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar (12) har medlemsstater och lokala myndigheter möjlighet att ingå avtal om allmänna tjänster. Dessa avtal kan omfatta exklusiva rättigheter att bedriva viss trafik. Det är alltså nödvändigt att garantera överensstämmelsen mellan bestämmelserna i denna förordning och principen om öppnandet av marknaden
  för persontrafik
  för konkurrens.
  Den 26 juli 2000
  lade kommissionen fram
  ett förslag
  till Europaparlamentets och rådets förordning om medlemsstaternas åtgärder i fråga om krav på allmänna tjänster och slutande av avtal om allmänna tjänster avseende persontransporter på järnväg, väg och inre vattenvägar (13) vilken är avsedd att ersätta förordning
  (EEG)
  nr 1191/69. Syftet med detta förslag är bland annat att införa en kontrollerad konkurrens vid ingående av avtal om allmänna tjänster.
  Europaparlamentet har redan tagit ställning till detta vid första behandlingen den 14 november 2001

   (14)

  . Rådet har emellertid hittills inte antagit någon gemensam ståndpunkt och därför har lagstiftningsförfarandet inte kunnat fortsättas. |
| --- | --- |

(8)

Enligt rådets förordning (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar (12) har medlemsstater och lokala myndigheter möjlighet att ingå avtal om allmänna tjänster. Dessa avtal kan omfatta exklusiva rättigheter att bedriva viss trafik. Det är alltså nödvändigt att garantera överensstämmelsen mellan bestämmelserna i denna förordning och principen om öppnandet av marknaden
  för persontrafik
  för konkurrens.
  Den 26 juli 2000
  lade kommissionen fram
  ett förslag
  till Europaparlamentets och rådets förordning om medlemsstaternas åtgärder i fråga om krav på allmänna tjänster och slutande av avtal om allmänna tjänster avseende persontransporter på järnväg, väg och inre vattenvägar (13) vilken är avsedd att ersätta förordning
  (EEG)
  nr 1191/69. Syftet med detta förslag är bland annat att införa en kontrollerad konkurrens vid ingående av avtal om allmänna tjänster.
  Europaparlamentet har redan tagit ställning till detta vid första behandlingen den 14 november 2001

   (14)

  . Rådet har emellertid hittills inte antagit någon gemensam ståndpunkt och därför har lagstiftningsförfarandet inte kunnat fortsättas.

| (9) | För införande av specialiserad infrastruktur, såsom höghastighetslinjer, behöver järnvägsföretagen planering och rättssäkerhet som motsvarar de omfattande, långsiktiga investeringarna. Därför bör det göras möjligt för företagen att som regel ingå ramavtal med en löptid på tio år. Direktiv 2001/14/EG bör således ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

För införande av specialiserad infrastruktur, såsom höghastighetslinjer, behöver järnvägsföretagen planering och rättssäkerhet som motsvarar de omfattande, långsiktiga investeringarna. Därför bör det göras möjligt för företagen att som regel ingå ramavtal med en löptid på tio år. Direktiv 2001/14/EG bör således ändras i enlighet med detta.

| (10) | Det är nödvändigt att utvärdera tillämpningen av detta direktiv på grundval av
  två rapporter
  från kommissionen som skall läggas fram två efter
  de
  datum då marknaden för
  både
  internationell
  och nationell
  persontrafik har öppnats för konkurrens.
  Rapporterna bör innehålla kommissionens första utvärderingar om effekten av det första och andra järnvägspaketet på de allmänna tjänsternas kvalitet, de anställdas sociala standarder och miljöprestanda. Vidare bör kommissionen lägga fram en konsekvensbedömning av öppnandet av näten för nationell persontrafik före den 31 december 2005. |
| --- | --- |

(10)

Det är nödvändigt att utvärdera tillämpningen av detta direktiv på grundval av
  två rapporter
  från kommissionen som skall läggas fram två efter
  de
  datum då marknaden för
  både
  internationell
  och nationell
  persontrafik har öppnats för konkurrens.
  Rapporterna bör innehålla kommissionens första utvärderingar om effekten av det första och andra järnvägspaketet på de allmänna tjänsternas kvalitet, de anställdas sociala standarder och miljöprestanda. Vidare bör kommissionen lägga fram en konsekvensbedömning av öppnandet av näten för nationell persontrafik före den 31 december 2005.

| (11) | Eftersom målet för den föreslagna åtgärden, som är att utveckla gemenskapens järnvägar, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, med tanke på att det är nödvändigt att säkerställa rättvisa och icke-diskriminerande villkor för tillträde till infrastrukturen, att driften av viktiga delar av järnvägsnätet har en uppenbar internationell aspekt och att det finns ett behov av att samordna mellanstatliga åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom målet för den föreslagna åtgärden, som är att utveckla gemenskapens järnvägar, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, med tanke på att det är nödvändigt att säkerställa rättvisa och icke-diskriminerande villkor för tillträde till infrastrukturen, att driften av viktiga delar av järnvägsnätet har en uppenbar internationell aspekt och att det finns ett behov av att samordna mellanstatliga åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (12) | Direktiv 91/440/EEG
  och direktiv 2001/14/EG
  bör därför ändras. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 91/440/EEG
  och direktiv 2001/14/EG
  bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 91/440/EEG ändras på följande sätt:

| 1) | I artikel 3 skall fjärde strecksatsen strykas. |
| --- | --- |

1)

I artikel 3 skall fjärde strecksatsen strykas.

| 2) | I artikel 3 skall följande strecksats införas efter femte strecksatsen:






  ”— | internationell persontrafik: passagerartransport med tåg som passerar minst en gräns till en medlemsstat; tåget får bildas och/eller kopplas isär och vagnar eller vagngrupper får ha olika ursprung och olika destination, förutsatt att alla vagnar passerar minst en gräns.” |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 3 skall följande strecksats införas efter femte strecksatsen:

”—

internationell persontrafik: passagerartransport med tåg som passerar minst en gräns till en medlemsstat; tåget får bildas och/eller kopplas isär och vagnar eller vagngrupper får ha olika ursprung och olika destination, förutsatt att alla vagnar passerar minst en gräns.”

| 3) | I artikel 5.3 skall första strecksatsen utgå. |
| --- | --- |

3)

I artikel 5.3 skall första strecksatsen utgå.

| 4) | I artikel 8 första stycket skall orden ”och internationella sammanslutningar” strykas. |
| --- | --- |

4)

I artikel 8 första stycket skall orden ”och internationella sammanslutningar” strykas.

| 5) | Artikel 10.1 skall utgå. |
| --- | --- |

5)

Artikel 10.1 skall utgå.

| 6) | De
  ändringar
  som anges i punkterna 1, 3, 4 och 5 skall gälla från och med den
  1 januari 2008
  . |
| --- | --- |

6)

De
  ändringar
  som anges i punkterna 1, 3, 4 och 5 skall gälla från och med den
  1 januari 2008
  .

| 7) | I artikel 10 skall följande punkter 3a, 3b, 3c och 3d införas:
  ”3a.   Järnvägsföretag som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 2 skall senast den
  1 januari 2008 på rättvisa villkor
  beviljas tillträde till infrastrukturen för att bedriva internationell persontrafik
  samt beviljas tillträde senast den 1 januari 2012 för att bedriva alla andra slag av persontrafik
  .
  Då de bedriver
  internationell persontrafik skall järnvägsföretagen ha rätt att
  ta upp
  resenärer från en station
  och släppa av dem vid
  en annan
  station mellan avrese- och bestämmelseorten
  .
  3b.   Medlemsstaterna får begränsa tillträdesrätten enligt punkt 3a på
  förbindelser som
  omfattas av ett avtal om allmänna tjänster i överensstämmelse med gällande gemenskapslagstiftning.
  Varje
  sådan begränsning
  , inklusive
  en inskränkning av rättigheten att
  ta upp och släppa av
  resenärer
  vid
  en station
  , kan endast införas på grundval av en objektiv ekonomisk analys av det regleringsorgan
  som
  nämns
  i artikel 30 i direktiv 2001/14/EG (15)

  eller genom ett avtal mellan de berörda regleringsorganen om de allmänna tjänsterna annars inte skulle vara lönsamma.


  3c.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att se till att de beslut som avses i punkt 3b kan bli föremål för rättslig prövning.


  3d.
     
  Medlemsstaterna skall kunna påskynda erkännandet av tillträdesrättigheter till järnvägsföretag och internationella koncerner för internationell och nationell persontrafik. Utnyttjandet av sådana rättigheter kan tillfälligt begränsas till järnvägsföretag och till företag som dessa kontrollerar direkt och indirekt och som har licenser i de medlemsstater där liknande villkor för tillträde till järnvägsinfrastruktur gäller. |
| --- | --- |

7)

I artikel 10 skall följande punkter 3a, 3b, 3c och 3d införas:

”3a.   Järnvägsföretag som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 2 skall senast den
  1 januari 2008 på rättvisa villkor
  beviljas tillträde till infrastrukturen för att bedriva internationell persontrafik
  samt beviljas tillträde senast den 1 januari 2012 för att bedriva alla andra slag av persontrafik
  .
  Då de bedriver
  internationell persontrafik skall järnvägsföretagen ha rätt att
  ta upp
  resenärer från en station
  och släppa av dem vid
  en annan
  station mellan avrese- och bestämmelseorten
  .

3b.   Medlemsstaterna får begränsa tillträdesrätten enligt punkt 3a på
  förbindelser som
  omfattas av ett avtal om allmänna tjänster i överensstämmelse med gällande gemenskapslagstiftning.
  Varje
  sådan begränsning
  , inklusive
  en inskränkning av rättigheten att
  ta upp och släppa av
  resenärer
  vid
  en station
  , kan endast införas på grundval av en objektiv ekonomisk analys av det regleringsorgan
  som
  nämns
  i artikel 30 i direktiv 2001/14/EG (15)

  eller genom ett avtal mellan de berörda regleringsorganen om de allmänna tjänsterna annars inte skulle vara lönsamma.

3c.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att se till att de beslut som avses i punkt 3b kan bli föremål för rättslig prövning.

3d.
     
  Medlemsstaterna skall kunna påskynda erkännandet av tillträdesrättigheter till järnvägsföretag och internationella koncerner för internationell och nationell persontrafik. Utnyttjandet av sådana rättigheter kan tillfälligt begränsas till järnvägsföretag och till företag som dessa kontrollerar direkt och indirekt och som har licenser i de medlemsstater där liknande villkor för tillträde till järnvägsinfrastruktur gäller.

| 8) | I artikel 14 skall följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen skall senast den
  31 december 2009 och den 31 december 2013
  lägga fram
  två rapporter
  till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av bestämmelserna i detta direktiv
  ; den ena rapporten skall handla om internationell persontrafik och den andra om alla andra slag av persontrafik; i båda rapporterna skall en utvärdering av tilldelningen av tåglägen och effekterna på allmänna tjänsteavtal ingå
  .” |
| --- | --- |

8)

I artikel 14 skall följande stycke läggas till:

”Kommissionen skall senast den
  31 december 2009 och den 31 december 2013
  lägga fram
  två rapporter
  till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av bestämmelserna i detta direktiv
  ; den ena rapporten skall handla om internationell persontrafik och den andra om alla andra slag av persontrafik; i båda rapporterna skall en utvärdering av tilldelningen av tåglägen och effekterna på allmänna tjänsteavtal ingå
  .”

Artikel 2

Artikel 17.5 i direktiv 2001/14/EG skall ersättas med följande:

”5.
     
  Ramavtal skall i princip gälla i fem år och kan förnyas för lika långa perioder som det ursprungligen var tänkt att de skulle gälla. Infrastrukturförvaltaren får samtycka till en kortare eller längre period i särskilda fall. Varje period som är längre än fem år skall vara motiverad med hänsyn till att affärskontrakt, särskilda investeringar eller risker föreligger.

För tjänster som använder särskild infrastruktur i enlighet med artikel 24 och som kräver avsevärda och långsiktiga investeringar kan ramavtalen gälla i tio år. Perioder längre än tio år skall endast tillåtas i exceptionella fall, i synnerhet vid omfattande och långsiktiga investeringar och särskilt när dessa omfattas av åtaganden i avtal, inklusive en flerårig amorteringsplan.”

Artikel 3

Artikel 3

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den [...] (16). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

16

underrätta

om detta

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv samt en jämförelsetabell över bestämmelserna i detta direktiv och de nationella bestämmelser som antagits.

texten

de

samt en jämförelsetabell över bestämmelserna i detta direktiv och de nationella bestämmelser som antagits.

Artikel 4

Artikel 4

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 5

Artikel 5

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C 221, 8.9.2005, s. 56.

2

221, 8.9.2005, s. 56.

(3)  EUT C 71, 22.3.2005, s. 26.

3

71, 22.3.2005, s. 26.

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 september 2005.

4

Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 september 2005.

(5)  EGT L 237, 24.8.1991, s. 25. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

5

senast

2003 års anslutningsakt.

(6)  KOM(2001)0370.

6

(7)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 502.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/12/EG av den 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG (
  EGT L 75, 15.3.2001, s. 1).

8

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/12/EG av den 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG (

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/13/EG av den 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag (
  EUT L 75, 15.3.2001, s. 26). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/49/EG (EUT L 164, 30.4.2004, s. 44).

9

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/13/EG av den 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag (

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (
  EGT L 75, 15.3.2001, s. 29
  ). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/49/EG.

10

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (

)

Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/49/EG.

(11)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg.

11

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg.

(12)  EGT L 156, 28.6.1969, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1893/91 (EGT L 169, 29.6.1991, s. 1).

12

senast ändrad

(13)  EGT C 365 E, 19.12.2000, s. 169.

13

(14)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 262.

14

(15)  
  EGT L 75, 15.3.2001, s. 29
  . Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/49/EG (

  EUT L 164, 30.4.2004, s. 44

  ).”

15

EGT L 75, 15.3.2001, s. 29

Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/49/EG (

EUT L 164, 30.4.2004, s. 44

).

(16)  18 månader efter det att detta direktiv antas.

16

P6_TA(2005)0355

Certifiering av personal som arbetar som tåg- och lokförare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighetsprövning av tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på gemenskapens järnvägsnät (KOM(2004)0142 – C6-0002/2004 – 2004/0048(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0142) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0142) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0002/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0002/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0133/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0133/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0048

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om behörighetsprövning av lokförare respektive förare och tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på gemenskapens järnvägsnät

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med direktiv 2004/49/EG
   (4) skall infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag bygga upp sina säkerhetsstyrningsystem på ett sådant sätt att järnvägssystemet uppnår åtminstone de gemensamma säkerhetsmålen och uppfyller de nationella säkerhetsbestämmelserna. Vidare skall de säkerhetskrav som är fastställda i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) uppfyllas, och de tillämpliga delarna av de gemensamma säkerhetsmetoderna tillämpas. I dessa säkerhetsstyrningssystem skall bland annat finnas program för personalutbildning och förfaranden som gör det möjligt att upprätthålla personalens kvalifikationer och se till att arbetsuppgifterna utförs på riktigt sätt. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med direktiv 2004/49/EG
   (4) skall infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag bygga upp sina säkerhetsstyrningsystem på ett sådant sätt att järnvägssystemet uppnår åtminstone de gemensamma säkerhetsmålen och uppfyller de nationella säkerhetsbestämmelserna. Vidare skall de säkerhetskrav som är fastställda i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) uppfyllas, och de tillämpliga delarna av de gemensamma säkerhetsmetoderna tillämpas. I dessa säkerhetsstyrningssystem skall bland annat finnas program för personalutbildning och förfaranden som gör det möjligt att upprätthålla personalens kvalifikationer och se till att arbetsuppgifterna utförs på riktigt sätt.

| (2) | Enligt direktiv 2004/49/EG om järnvägssäkerhet måste järnvägsföretag inneha säkerhetsintyg för att få tillträde till järnvägsinfrastruktur. |
| --- | --- |

(2)

Enligt direktiv 2004/49/EG om järnvägssäkerhet måste järnvägsföretag inneha säkerhetsintyg för att få tillträde till järnvägsinfrastruktur.

| (3) | Enligt rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (5) har järnvägsföretag, som innehar tillstånd, sedan den 15 mars 2003 rätt till tillträde till det transeuropeiska godstrafiknätet. Senast från och med 2008 gäller tillträdesrätten hela det internationella godstrafiknätet. Inom ramen för det andra järnvägspaketet avser man dessutom att utöka tillträdesrätten till att omfatta hela järnvägsnätet för internationell godstrafik och för alla typer av godstrafik. Denna successiva utvidgning av tillträdesrätterna kommer ofrånkomligen att leda till en ökad internationell godstrafik och en större efterfrågan på förare med motsvarande erforderlig utbildning och behörighet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (5) har järnvägsföretag, som innehar tillstånd, sedan den 15 mars 2003 rätt till tillträde till det transeuropeiska godstrafiknätet. Senast från och med 2008 gäller tillträdesrätten hela det internationella godstrafiknätet. Inom ramen för det andra järnvägspaketet avser man dessutom att utöka tillträdesrätten till att omfatta hela järnvägsnätet för internationell godstrafik och för alla typer av godstrafik. Denna successiva utvidgning av tillträdesrätterna kommer ofrånkomligen att leda till en ökad internationell godstrafik och en större efterfrågan på förare med motsvarande erforderlig utbildning och behörighet.

| (4) | En utredning som kommissionen gjorde 2002 visade att det rådde stora skillnader mellan de olika medlemsstaternas lagstiftning om villkoren för behörighetsprövning av förare. För att komma till rätta med dessa variationer och samtidigt upprätthålla den nuvarande säkerheten hos gemenskapens järnvägssystem måste man anta gemenskapsomfattande bestämmelser om behörighetsprövning av förare. |
| --- | --- |

(4)

En utredning som kommissionen gjorde 2002 visade att det rådde stora skillnader mellan de olika medlemsstaternas lagstiftning om villkoren för behörighetsprövning av förare. För att komma till rätta med dessa variationer och samtidigt upprätthålla den nuvarande säkerheten hos gemenskapens järnvägssystem måste man anta gemenskapsomfattande bestämmelser om behörighetsprövning av förare.

| (5) | Sådana gemenskapsbestämmelser måste också bidra till genomförandet av gemenskapens politik för arbetstagares fria rörlighet, etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, samtidigt som alla risker för snedvridning av konkurrensen måste undvikas. |
| --- | --- |

(5)

Sådana gemenskapsbestämmelser måste också bidra till genomförandet av gemenskapens politik för arbetstagares fria rörlighet, etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, samtidigt som alla risker för snedvridning av konkurrensen måste undvikas.

| (6) | För att garantera erforderlig enhetlighet och öppenhet bör gemenskapen fastställa en gemensam utformning av en handling
  bestående av två delar:
  Dels
  ett grundläggande förarbevis som
  styrker att föraren uppfyller vissa grundläggande krav och grundläggande lämplighetskriterier
  samt
  de kvalifikationer som krävs för att få framföra tåg
  , dels ett harmoniserat kompletterande intyg som styrker de tekniska och de ämnesspecifika kunskaperna.
  Medlemsstaterna bör ha ansvaret för utfärdandet av de grundläggande förarbevisen och järnvägsföretagen för utfärdandet av de harmoniserade kompletterande intygen.
  Dessa handlingar bör erkännas ömsesidigt av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(6)

För att garantera erforderlig enhetlighet och öppenhet bör gemenskapen fastställa en gemensam utformning av en handling
  bestående av två delar:
  Dels
  ett grundläggande förarbevis som
  styrker att föraren uppfyller vissa grundläggande krav och grundläggande lämplighetskriterier
  samt
  de kvalifikationer som krävs för att få framföra tåg
  , dels ett harmoniserat kompletterande intyg som styrker de tekniska och de ämnesspecifika kunskaperna.
  Medlemsstaterna bör ha ansvaret för utfärdandet av de grundläggande förarbevisen och järnvägsföretagen för utfärdandet av de harmoniserade kompletterande intygen.
  Dessa handlingar bör erkännas ömsesidigt av medlemsstaterna.

| (7) | Detta direktiv är ett resultat av och i stora delar grundat på den gemensamma ”historiska” överenskommelsen av den 27 januari 2004 mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) om europeiska förarbevis för lokförare eller förare i internationell trafik samt om avtalet om vissa aspekter på villkoren för anlitande av mobila arbetstagare i gränsöverskridande driftskompatibel trafik

   (6). |
| --- | --- |

(7)

Detta direktiv är ett resultat av och i stora delar grundat på den gemensamma ”historiska” överenskommelsen av den 27 januari 2004 mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) om europeiska förarbevis för lokförare eller förare i internationell trafik samt om avtalet om vissa aspekter på villkoren för anlitande av mobila arbetstagare i gränsöverskridande driftskompatibel trafik

   (6).

| (8) | Dessa gemensamma bestämmelser om behörighetsprövning

  skall göra
  det lättare för förare att byta anställningar mellan olika medlemsstater, men också mellan olika järnvägsföretag. Bestämmelserna bör också generellt göra det lättare för alla aktörer inom järnvägssektorn att ömsesidigt erkänna förarbevis och harmoniserade kompletterande intyg
  och främja förbättrad utbildning av och sysselsättning för den berörda personalen
  . För detta ändamål bör minimikrav fastställas som måste uppfyllas av dem som genomgår behörighetsprövning för att erhålla förarbevis och tillhörande harmoniserade kompletterande intyg. |
| --- | --- |

(8)

Dessa gemensamma bestämmelser om behörighetsprövning

  skall göra
  det lättare för förare att byta anställningar mellan olika medlemsstater, men också mellan olika järnvägsföretag. Bestämmelserna bör också generellt göra det lättare för alla aktörer inom järnvägssektorn att ömsesidigt erkänna förarbevis och harmoniserade kompletterande intyg
  och främja förbättrad utbildning av och sysselsättning för den berörda personalen
  . För detta ändamål bör minimikrav fastställas som måste uppfyllas av dem som genomgår behörighetsprövning för att erhålla förarbevis och tillhörande harmoniserade kompletterande intyg.

| (9) | Med hänsyn till att järnvägsnätet håller på att öppnas och konkurrensen mellan järnvägsföretagen ökar måste gemensamma normer införas så att den grundläggande utbildningen av lokförare eller förare bibehålls och ett ömsesidigt godkännande av deras utbildningar garanteras för att underlätta deras anställningsmöjligheter. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till att järnvägsnätet håller på att öppnas och konkurrensen mellan järnvägsföretagen ökar måste gemensamma normer införas så att den grundläggande utbildningen av lokförare eller förare bibehålls och ett ömsesidigt godkännande av deras utbildningar garanteras för att underlätta deras anställningsmöjligheter.

| (10) | Kraven för att få förarbevis och intyg bör omfatta åtminstone en lägsta ålder för förare, medicinsk och psykisk lämplighet, yrkeserfarenhet, kunskaper om områden av betydelse för framförande av tåg samt kunskaper om infrastruktur som skall trafikeras. |
| --- | --- |

(10)

Kraven för att få förarbevis och intyg bör omfatta åtminstone en lägsta ålder för förare, medicinsk och psykisk lämplighet, yrkeserfarenhet, kunskaper om områden av betydelse för framförande av tåg samt kunskaper om infrastruktur som skall trafikeras.

| (11) | Arbetsuppgifterna och kraven i bilagorna I–VI i direktivet kan ändras för att anpassas till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. Eftersom bilagorna är tekniska föreskrifter bör de till fullo överensstämma med de tekniska specifikationerna om driftskompatibilitet (TSD) och ses över i enlighet med förfarandena i direktiv 96/48/EG

   (7)

  och 2001/16/EG

   (8)

  om driftskompatibilitet och med full hänsyn till förordning (EG) nr 881/2004

   (9)

  , i synnerhet artiklarna 3, 4, 6, 12 och 17 om arbetsmarknadsparternas roll. |
| --- | --- |

(11)

Arbetsuppgifterna och kraven i bilagorna I–VI i direktivet kan ändras för att anpassas till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. Eftersom bilagorna är tekniska föreskrifter bör de till fullo överensstämma med de tekniska specifikationerna om driftskompatibilitet (TSD) och ses över i enlighet med förfarandena i direktiv 96/48/EG

   (7)

  och 2001/16/EG

   (8)

  om driftskompatibilitet och med full hänsyn till förordning (EG) nr 881/2004

   (9)

  , i synnerhet artiklarna 3, 4, 6, 12 och 17 om arbetsmarknadsparternas roll.

| (12) | Detta direktiv får inte påverka tillämpningen av Europarlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10), och inte heller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (11). |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv får inte påverka tillämpningen av Europarlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10), och inte heller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (11).

| (13) | Artiklarna 10–11 i direktiv 2004/49/EG innehåller bestämmelser om säkerhetsintyg. De nationella säkerhetsmyndigheterna bör utnyttja all information i förarbevisen, de harmoniserade kompletterande intygen och förarregistren för att underlätta bedömningen av den behörighetsprövning av personal som krävs för säkerhetsintygen samt för att påskynda utfärdandet av de senare. |
| --- | --- |

(13)

Artiklarna 10–11 i direktiv 2004/49/EG innehåller bestämmelser om säkerhetsintyg. De nationella säkerhetsmyndigheterna bör utnyttja all information i förarbevisen, de harmoniserade kompletterande intygen och förarregistren för att underlätta bedömningen av den behörighetsprövning av personal som krävs för säkerhetsintygen samt för att påskynda utfärdandet av de senare.

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12).

| (15) | Medlemsstaterna måste sörja för att det genomförs inspektioner samt att det införs väl avpassade påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser för genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna måste sörja för att det genomförs inspektioner samt att det införs väl avpassade påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser för genomförandet av detta direktiv.

| (16) | För att järnvägstrafiken skall fungera väl i övergången mellan systemen måste förare, som utövar sitt yrke innan detta direktiv träder i kraft, i ett övergångsskede få behålla de behörigheter de redan har. |
| --- | --- |

(16)

För att järnvägstrafiken skall fungera väl i övergången mellan systemen måste förare, som utövar sitt yrke innan detta direktiv träder i kraft, i ett övergångsskede få behålla de behörigheter de redan har.

| (17) | De nationella bestämmelserna för behörighetsprövning av lokförare bör ersättas gradvis av bestämmelserna i detta direktiv och på ett sådant sätt att de belastar järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna så lite som möjligt. Dessa bör i detta syfte bedöma i vilken form uppnådda erfarenheter skall beaktas vid utfärdandet av förarbevis och intyg i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

(17)

De nationella bestämmelserna för behörighetsprövning av lokförare bör ersättas gradvis av bestämmelserna i detta direktiv och på ett sådant sätt att de belastar järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna så lite som möjligt. Dessa bör i detta syfte bedöma i vilken form uppnådda erfarenheter skall beaktas vid utfärdandet av förarbevis och intyg i enlighet med detta direktiv.

| (18) | Eftersom medlemsstaterna var för sig inte klarar av att införa ett gemensamt regelverk för behörighetsprövning av
  lokförare och
  tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok samt av person- och godståg, får gemenskapen enligt artikel 5 i fördraget vidta åtgärder i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå nämnda mål. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom medlemsstaterna var för sig inte klarar av att införa ett gemensamt regelverk för behörighetsprövning av
  lokförare och
  tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok samt av person- och godståg, får gemenskapen enligt artikel 5 i fördraget vidta åtgärder i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå nämnda mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

MÅL, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Mål

I detta direktiv fastställs villkoren och förfarandena för behörighetsprövning av
  lokförare och
  tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på gemenskapens järnvägsnät. I anslutning till detta fastställs i direktivet också de uppgifter som åligger medlemsstaternas behöriga myndigheter, lokförare och andra aktörer inom järnvägssektorn, framför allt järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare och utbildningsanstalter.

Anställning av
  lokförare och
  tågpersonal som behörighetsprövats enligt detta direktiv befriar inte järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare från skyldigheten att inrätta system för övervakning och kontroll av sin tågpersonals kvalifikationer och uppföljning av
  lokförarnas och
  tågpersonalens tjänst inom ramen för artikel 9 och i bilaga III till direktiv 2004/49/EG om järnvägssäkerhet. Tågpersonals innehav av behörighetsbevis befriar inte järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare från deras säkerhetsansvar, framför allt vad gäller personalutbildning.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | ”behörig myndighet”: myndighet som utsetts av respektive medlemsstat för utfärdande av intyg för lokförare efter det att myndigheten fastställt att den sökande uppfyller gällande krav. Myndigheten har inrättats i enlighet med artikel 16 i direktiv 2004/49/EG om järnvägssäkerhet. |
| --- | --- |

a)

”behörig myndighet”: myndighet som utsetts av respektive medlemsstat för utfärdande av intyg för lokförare efter det att myndigheten fastställt att den sökande uppfyller gällande krav. Myndigheten har inrättats i enlighet med artikel 16 i direktiv 2004/49/EG om järnvägssäkerhet.

| b) | ”lokförare”: person som är kapabel att
  regelbundet eller tillfälligt
  framföra
  tåg, inklusive olika typer av dragfordon, motorvagn,
  växellok
  och
  arbetståg eller tåg för person- eller godsbefordran på ett självständigt, ansvarsfullt och säkert sätt. Arbetsuppgifterna är förtecknade i bilaga II till detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

”lokförare”: person som är kapabel att
  regelbundet eller tillfälligt
  framföra
  tåg, inklusive olika typer av dragfordon, motorvagn,
  växellok
  och
  arbetståg eller tåg för person- eller godsbefordran på ett självständigt, ansvarsfullt och säkert sätt. Arbetsuppgifterna är förtecknade i bilaga II till detta direktiv.

| c) | ”tågpersonal”: personal
  som inte är förare, men
  som befinner sig i loket och/eller ombord på tåget och som
  regelbundet eller tillfälligt utför säkerhetsrelaterade uppgifter i och ombord på tåget
  och vars kvalifikationer därigenom bidrar till
  tågets, passagerarnas och godsets trafiksäkerhet
  . |
| --- | --- |

c)

”tågpersonal”: personal
  som inte är förare, men
  som befinner sig i loket och/eller ombord på tåget och som
  regelbundet eller tillfälligt utför säkerhetsrelaterade uppgifter i och ombord på tåget
  och vars kvalifikationer därigenom bidrar till
  tågets, passagerarnas och godsets trafiksäkerhet
  .

| d) | ”infrastrukturförvaltare”: organisation eller företag med särskilt ansvar för uppbyggnad och underhåll av järnvägsinfrastruktur, eller delar därav, som den är definierad i artikel 3 i direktiv 91/440/EEG. |
| --- | --- |

d)

”infrastrukturförvaltare”: organisation eller företag med särskilt ansvar för uppbyggnad och underhåll av järnvägsinfrastruktur, eller delar därav, som den är definierad i artikel 3 i direktiv 91/440/EEG.

| e) | ”järnvägsföretag”: offentligt eller privat företag vars verksamhet består i att tillhandahålla gods- och/eller persontrafik på järnväg, med krav på att företaget skall sörja för dragkraft; hit räknas också företag som tillhandahåller enbart dragkraft. |
| --- | --- |

e)

”järnvägsföretag”: offentligt eller privat företag vars verksamhet består i att tillhandahålla gods- och/eller persontrafik på järnväg, med krav på att företaget skall sörja för dragkraft; hit räknas också företag som tillhandahåller enbart dragkraft.

| f) | ”tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD)”: specifikationer som antagits inom ramen för direktiv 96/48/EG och 2001/16/EG; specifikationerna måste följas för att driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet skall tryggas. |
| --- | --- |

f)

”tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD)”: specifikationer som antagits inom ramen för direktiv 96/48/EG och 2001/16/EG; specifikationerna måste följas för att driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet skall tryggas.

| g) | ”byrån”: Europeiska järnvägsbyrån som inrättats genom förordning (EG) nr 881/2004. |
| --- | --- |

g)

”byrån”: Europeiska järnvägsbyrån som inrättats genom förordning (EG) nr 881/2004.

| h) | ”säkerhetsintyg”: intyg utfärdat åt järnvägsföretag av nationella säkerhetsmyndigheter i enlighet med artikel 10 i direktiv 2004/49/EG. |
| --- | --- |

h)

”säkerhetsintyg”: intyg utfärdat åt järnvägsföretag av nationella säkerhetsmyndigheter i enlighet med artikel 10 i direktiv 2004/49/EG.

| i) | ”säkerhetstillstånd”: intyg utfärdat åt infrastrukturförvaltare av nationella säkerhetsmyndigheter i enlighet med artikel 11 i direktiv 2004/49/EG. |
| --- | --- |

i)

”säkerhetstillstånd”: intyg utfärdat åt infrastrukturförvaltare av nationella säkerhetsmyndigheter i enlighet med artikel 11 i direktiv 2004/49/EG.

| j) | ”utbildningsanstalt”: ett organ som ackrediterats eller erkänts av den behöriga myndigheten för att anordna kurser. |
| --- | --- |

j)

”utbildningsanstalt”: ett organ som ackrediterats eller erkänts av den behöriga myndigheten för att anordna kurser.

Artikel 3

Tillämpningsområde

Detta direktiv reglerar behörighetsprövning av
  lokförare respektive förare och
  tågpersonal som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på gemenskapens järnvägsnät, varvid personalen arbetar för järnvägsföretag som skall inneha säkerhetsintyg, eller för infrastrukturförvaltare som skall inneha säkerhetstillstånd.

KAPITEL II

BEHÖRIGHETSPRÖVNING AV LOKFÖRARE

Artikel 4

Gemenskapsmodell för behörighetsprövning

1.   En förare skall ha den lämplighet och de kvalifikationer som krävs för att få framföra tåg, och för att styrka detta skall han eller hon inneha följande handlingar:

| a) | Ett lokförarbevis med ID-uppgifter, uppgift om utfärdande myndighet samt giltighetstid. Beviset är lokförarens egendom och skall efter ansökan utfärdas åt lokförare som uppfyller minimikraven i fråga om medicinsk och psykisk lämplighet, grundläggande skolutbildning och allmänna kvalifikationer. Förarbeviset skall uppfylla kraven i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Ett lokförarbevis med ID-uppgifter, uppgift om utfärdande myndighet samt giltighetstid. Beviset är lokförarens egendom och skall efter ansökan utfärdas åt lokförare som uppfyller minimikraven i fråga om medicinsk och psykisk lämplighet, grundläggande skolutbildning och allmänna kvalifikationer. Förarbeviset skall uppfylla kraven i bilaga I.

| b) | Ett harmoniserat kompletterande intyg som styrker att innehavaren har genomgått vidareutbildning inom ramen för järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, eller – då han eller hon är anställd av en infrastrukturförvaltare – att vidareutbildningen skett inom ramen för den senares säkerhetsstyrningssystem; i intyget skall anges på vilken infrastruktur och med vilken rullande materiel innehavaren har behörighet att framföra lok och/eller tåg. Det harmoniserade kompletterande intyget skall uppfylla kraven i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

Ett harmoniserat kompletterande intyg som styrker att innehavaren har genomgått vidareutbildning inom ramen för järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, eller – då han eller hon är anställd av en infrastrukturförvaltare – att vidareutbildningen skett inom ramen för den senares säkerhetsstyrningssystem; i intyget skall anges på vilken infrastruktur och med vilken rullande materiel innehavaren har behörighet att framföra lok och/eller tåg. Det harmoniserade kompletterande intyget skall uppfylla kraven i bilaga I.

2.   Det harmoniserade kompletterande intyget skall ge behörighet till framförande av en
  av
  eller
  båda
  följande kategorier av tågfordon:

| a) | A: växellok
  ,
  arbetståg
  och underhållsfordon |
| --- | --- |

a)

A: växellok
  ,
  arbetståg
  och underhållsfordon

| b) | B:
  person- och godståg. |
| --- | --- |

b)

B:
  person- och godståg.

3.   Följande gäller för det förarbevis som avses i punkt 1 a: Den allmänna ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning som fastställs i rådets direktiv 92/51/EEG (13) skall fortsätta att gälla för erkännande av yrkesbehörighet hos lokförare som är medborgare i en medlemsstat och som fått sin utbildning i tredje land. Lokförare vars yrkesbehörighet erkänns på denna grundval skall anses ha genomgått behörighetsprövning i enlighet med detta direktiv.

Artikel 5

Utfärdande organ

1.   Det förarbevis som avses i artikel 4.1 a skall utfärdas av den behöriga myndighet som anges i artikel 2 a. Myndigheten får delegera uppgiften enbart enligt villkoren i artikel 17.

2.   Det harmoniserade kompletterande intyg som avses i artikel 4.1 b skall utfärdas av det järnvägsföretag där lokföraren är anställd, eller i tillämpliga fall av infrastrukturförvaltaren.

Artikel 6

Ömsesidigt erkännande

1.   Lokförare, som innehar förarbevis och harmoniserade kompletterande intyg som utfärdats i enlighet med detta direktiv, får framföra tåg under förutsättning att det järnvägsföretag eller den infrastrukturförvaltare som ansvarar för den aktuella trafiken innehar ett säkerhetsintyg respektive ett säkerhetstillstånd; vidare gäller att tåg får framföras enbart på det nät som omfattas både av det harmoniserade kompletterande intyget och av säkerhetsintyget respektive säkerhetstillståndet.

2.   Förarbevis som utfärdas av en medlemsstat i enlighet med detta direktiv skall erkännas ömsesidigt av övriga medlemsstater.

KAPITEL III

VILLKOR OCH FÖRFARANDE FÖR ERHÅLLANDE AV FÖRARBEVIS OCH HARMONISERAT KOMPLETTERANDE INTYG

Artikel 7

Minimikrav

För erhållande av förarbevis måste minimikraven i artiklarna 8 och 9 samt artikel 11.1 och 11.2 vara uppfyllda.

För erhållande av harmoniserat kompletterande intyg måste förarbevis innehas och minimikraven i artikel 10 samt artiklarna 11.1, 11.3 och 11.4 vara uppfyllda.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6 får medlemsstater ställa högre krav för utfärdande av förarbevis inom sina egna territorier.

Artikel 8

Minimiålder

Minimiåldern för förarbevis skall vara 20 år. Medlemsstaterna får dock utfärda förarbevis för sökande som fyllt 18 år men inte 20, men giltigheten skall då vara begränsad till den utfärdande medlemsstatens territorium.

Artikel 9

Grundläggande utbildning och lämplighet

1.   Grundutbildningen skall motsvara nivå 3 enligt rådets beslut 85/368/EEG av den 16 juli 1985 om jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter mellan medlemsstaterna inom Europeiska gemenskapen
   (14) och uppfylla kraven i bilaga III.

2.   Den medicinska och psykiska lämpligheten skall styrkas genom en undersökning utförd av en läkare som godkänts av den behöriga myndigheten. Undersökningen skall omfatta minst de punkter som anges i punkt 2.1 och punkt 4 i bilaga III.

3.   Den psykiska lämpligheten skall styrkas genom en undersökning utförd
  eller under överinseende
  av en psykolog
  eller läkare
  som godkänts av den behöriga myndigheten. Undersökningen skall omfatta minst de punkter som anges i punkt 2.2 i bilaga III.

4.   Kravet på grundläggande språkkunskaper enligt punkt 5 i bilaga III måste vara uppfyllt och skall kontrolleras varje gång en lokförare skall trafikera annan infrastruktur som innebär krav på nya språkkunskaper.

Artikel 10

Yrkeserfarenhet

Med iakttagande av bestämmelserna i artikel 6 får medlemsstater inom sina egna territorier kräva styrkande av yrkeserfarenhet på minst två år i kategori A enligt artikel 4.2 a innan uppflyttning till
  kategori B
  får beviljas.

Utan att det inverkar på artikel 6, skall det krävas yrkeserfarenhet motsvarande minst tre år i kategori B (i enlighet med definitionen i artikel 4.2 b) för att framföra tåg i internationell transport.

Artikel 11

Krav för yrkesbehörighet

1.   Fullständig utbildning enligt punkt 1 i bilaga IV, varav ett avsnitt skall omfatta den grundläggande delen av förarbeviset och ett avsnitt det harmoniserade kompletterande intyget. Utbildningsmetoden skall uppfylla kraven i punkterna 2 och 3 i bilaga IV.

2.   Godkänt prov i allmänna yrkeskunskaper; provet skall omfatta minst de allmänna ämnen som förtecknas i bilaga V.

3.   Godkänt prov i yrkeskunskaper om den rullande materiel som ansökan om det harmoniserade kompletterande intyget gäller; provet skall omfatta minst de allmänna ämnen som förtecknas i bilaga VI.

4.   Godkänt prov i yrkeskunskaper om den infrastruktur som ansökan om det harmoniserade kompletterande intyget gäller. Provet skall omfatta minst de allmänna ämnen som förtecknas i bilaga VII. I tillämpliga fall skall provet även omfatta språkkunskaper i enlighet med artikel 9.4.

Artikel 12

Ansökan om förarbevis

1.   Den behöriga myndigheten skall offentliggöra information om det förfarande som skall följas för erhållande av förarbevis samt om de blanketter som skall användas.

2.   Ansökan om förarbevis skall tillställas den behöriga myndigheten av sökandens arbetsgivare eller av sökanden själv.

3.   En ansökan till den behöriga myndigheten får avse

| a) | utfärdande av ett nytt bevis för en ny sökande som klarat behörighetsproven, utfärdande av ett nytt bevis för en lokförare som redan utövat yrket innan detta direktiv trädde i kraft, eller utfärdande av ett dubblettexemplar av ett nytt bevis, |
| --- | --- |

a)

utfärdande av ett nytt bevis för en ny sökande som klarat behörighetsproven, utfärdande av ett nytt bevis för en lokförare som redan utövat yrket innan detta direktiv trädde i kraft, eller utfärdande av ett dubblettexemplar av ett nytt bevis,

| b) | en uppdatering när uppgifter i beviset har ändrats och måste aktualiseras. |
| --- | --- |

b)

en uppdatering när uppgifter i beviset har ändrats och måste aktualiseras.

Artikel 13

Beviljande av förarbevis

Den behöriga myndigheten skall utfärda beviset inom tre veckor efter att den mottagit samtliga erforderliga handlingar.

Beviset skall utfärdas på det eller de språk som är officiella i den utfärdande medlemsstaten. Det skall förnyas vart femte år.

Beviset skall vara lokförarens egendom och får utfärdas i ett enda exemplar. Dubbletter av beviset får bara utfärdas av den behöriga myndigheten efter ansökan.

Artikel 14

Minimikrav för övervakningen

1.   För att få behålla sitt förarbevis och harmoniserade kompletterande intyg skall innehavaren genomgå regelbundna prov och/eller kontroller avseende kraven i artiklarna 9 och 11. Följande minimiintervall skall gälla:

| a) | Hälsokontroller (avseende fysisk och mental lämplighet): vart tredje år upp till
  55
   års ålder, därefter varje år. |
| --- | --- |

a)

Hälsokontroller (avseende fysisk och mental lämplighet): vart tredje år upp till
  55
   års ålder, därefter varje år.

| b) | Kunskaper om
  infrastruktur (inbegripet färdvägar och driftsbestämmelser): vartannat år och efter all frånvaro på mer än ett år från den berörda färdvägen
  . |
| --- | --- |

b)

Kunskaper om
  infrastruktur (inbegripet färdvägar och driftsbestämmelser): vartannat år och efter all frånvaro på mer än ett år från den berörda färdvägen
  .

| c) | Kunskaper om rullande materiel:
  vartannat år
  . |
| --- | --- |

c)

Kunskaper om rullande materiel:
  vartannat år
  .

| d) | Uppfriskande av allmänna yrkeskunskaper samt av trafik- och säkerhetsbestämmelser: varje år, genom fortbildning. |
| --- | --- |

d)

Uppfriskande av allmänna yrkeskunskaper samt av trafik- och säkerhetsbestämmelser: varje år, genom fortbildning.

Efter varje prov och kontroll skall järnvägsföretaget – genom en anteckning i det harmoniserade kompletterande intyget och i det register som beskrivs i artikel 20 – bestyrka att lokföraren uppfyller de krav som ovannämnda kontroller omfattar.

2.   
  För att föraren skall få behålla sitt harmoniserade kompletterande intyg
  skall järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare
  inom ramen för sina säkerhetsstyrningssystem enligt artikel 9 i direktiv 2004/49/EG se till att det finns bestämda maximifrister och lämpliga åtgärder (t.ex. köra under övervakning) för kunskaperna om och kvalifikationerna för rullande materiel, järnvägslinjer och – i den mån det är nödvändigt – språk, för det fall att lokföraren inte trafikerar järnvägslinjer och/eller fordon för vilka det harmoniserade kompletterande intyget gäller utöver dessa tidsfrister
  .

Artikel 15

Upphörande av anställning

När en lokförare slutar sin anställning hos ett järnvägsföretag
  eller en infrastrukturförvaltare
  skall detta utan dröjsmål underrätta den behöriga myndigheten.

Förarbeviset skall fortsätta att gälla vid fortsatt iakttagande av artikel 14.

Det harmoniserade kompletterande intyget upphör att gälla när en anställning upphör.
  I enlighet med artikel 20.2 är det berörda järnvägsföretaget dock skyldigt att bevara information om intyget i sitt register. Lokförarna skall få en certifierad kopia av det harmoniserade kompletterande intyget som de är innehavare av.

De kan hänvisa till intyget hos nya järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare så att dessa kan anpassa sin utbildning för att kunna utfärda ett nytt harmoniserat kompletterande intyg.

Artikel 16

Ändringar och återkallelser

1.   Om en lokförares hälsotillstånd förändras på ett sätt som gör att förarens lämplighet och fortsatt innehav av förarbevis eller harmoniserat kompletterande intyg kan ifrågasättas, skall arbetsgivaren – eller i tillämpliga fall lokföraren själv – utan dröjsmål underrätta den behöriga myndigheten.

2.   Om den behöriga myndigheten fastställer
  eller informeras om
  att en lokförare inte längre uppfyller ett eller flera av kraven, skall myndigheten omedelbart återkalla förarbeviset
  och skall
  omgående underrätta den berörda parten och hans eller hennes arbetsgivare om sitt beslut, som skall åtföljas av en motivering; detta påverkar dock inte tillämpningen av rätten till överklagande enligt
  artikel 19
  . Återkallelsen skall vara tidsbegränsad eller gälla för all framtid beroende på omfattningen av den fara för järnvägssäkerheten som föraren gett upphov till. Den behöriga myndigheten skall införa återkallelsen i det register son beskrivs i artikel 20.
  Arbetsgivaren skall, så snart han informerats, återkalla det harmoniserade intyget tillfälligt eller slutgiltigt beroende på den motivering som lämnats av den behöriga myndigheten. Arbetsgivaren skall införa återkallelsen i det register som beskrivs i artikel 20.

Om en arbetsgivare fastställer att en lokförare inte längre uppfyller ett eller flera av kraven skall han omedelbart återkalla det harmoniserade kompletterande intyget och omgående underrätta den berörda parten och den behöriga myndigheten om sitt beslut, som skall åtföljas av en motivering. Arbetsgivaren skall införa återkallelsen i det register som beskrivs i artikel 20.

3.
     
  Medlemsstaterna skall se till att det i fall av återkallelse av förarbeviset eller det harmoniserade kompletterande intyget inrättas ett oberoende förfarande för kontroll och eventuellt återlämnande av behörigheten. Den anställde i fråga kan begära att detta förfarande inleds.

4.   Medlemsstaterna skall vidta alla ändamålsenliga åtgärder för att förhindra risker för förfalskning av förarbevis och manipulering av det register som beskrivs i artikel 20. Arbetsgivarna är skyldiga att sörja för och övervaka att de förarbevis och harmoniserade kompletterande intyg som deras tjänstgörande lokförare innehar är giltiga vid varje tidpunkt.

KAPITEL IV

BEHÖRIG MYNDIGHET – UPPGIFTER OCH BESLUT

Artikel 17

Uppgifter

1.   Den behöriga myndigheten skall fullgöra sina uppgifter på ett öppet och icke-diskriminerande sätt.

Myndigheten skall omgående besvara förfrågningar och i tillämpliga fall utan dröjsmål meddela sina framställningar om kompletterande uppgifter i samband med handläggning av ansökningar om förarbevis.

2.
     
  Den behöriga myndighetens uppgifter omfattar:

| a) | Utfärdande av förarbevis på grundval av de handlingar som den sökande har lämnat in och efter kontroll av att alla tillämpliga krav som anges i detta direktiv har uppfyllts. |
| --- | --- |

a)

Utfärdande av förarbevis på grundval av de handlingar som den sökande har lämnat in och efter kontroll av att alla tillämpliga krav som anges i detta direktiv har uppfyllts.

| b) | Godkännande och kontroll av säkerhetsstyrningssystem i enlighet med direktiv 2004/49/EG. |
| --- | --- |

b)

Godkännande och kontroll av säkerhetsstyrningssystem i enlighet med direktiv 2004/49/EG.

| c) | De viktigaste inspektionsfunktionerna. |
| --- | --- |

c)

De viktigaste inspektionsfunktionerna.

| d) | Garantier för objektiva utbildnings- och provförfaranden av hög kvalitet. |
| --- | --- |

d)

Garantier för objektiva utbildnings- och provförfaranden av hög kvalitet.

3.   De uppgifter som beskrivs i punkt 5 får av den behöriga myndigheten delegeras till tredje part eller läggas ut på underentreprenad, under förutsättning att uppgifterna utan intressekonflikt kan utföras av den som uppgifterna delegerats till eller av underentreprenören.

Uppgifterna skall delegeras på ett öppet redovisat och icke-diskriminerande sätt.

4.   När den behöriga myndigheten delegerar eller lägger ut uppgifter till ett järnvägsföretag, skall minst ett av följande villkor gälla:

| a) | Järnvägsföretaget får utfärda förarbevis enbart till sina egna lokförare. |
| --- | --- |

a)

Järnvägsföretaget får utfärda förarbevis enbart till sina egna lokförare.

| b) | Järnvägsföretaget åtnjuter inte ensamrätt inom det berörda territoritet för någon av de uppgifter som delegerats eller lagts ut på underentreprenad. |
| --- | --- |

b)

Järnvägsföretaget åtnjuter inte ensamrätt inom det berörda territoritet för någon av de uppgifter som delegerats eller lagts ut på underentreprenad.

5.   De uppgifter som nämns i punkt 4 a–e får delegeras under förutsättning att respektive krav för uppgifterna är uppfyllda:

| a) | Kontroll av fysisk och mental lämplighet. Utförs av
  företagsläkare
  eller arbetsmedicinska institut som ackrediterats av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

a)

Kontroll av fysisk och mental lämplighet. Utförs av
  företagsläkare
  eller arbetsmedicinska institut som ackrediterats av den behöriga myndigheten.

| b) | Kontroll av psykisk lämplighet. Utförs av psykologer
  , trafikpsykologer
  eller arbetspsykologiska institut som ackrediterats av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

b)

Kontroll av psykisk lämplighet. Utförs av psykologer
  , trafikpsykologer
  eller arbetspsykologiska institut som ackrediterats av den behöriga myndigheten.

| c) | Kontroll av allmänna kvalifikationer. Utförs av institut
  och
  examinatorer som ackrediterats av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

c)

Kontroll av allmänna kvalifikationer. Utförs av institut
  och
  examinatorer som ackrediterats av den behöriga myndigheten.

| d) | Beviljande av nya förarbevis och uppdatering av gamla bevis. Får delegeras till tredje part som ackrediterats av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

d)

Beviljande av nya förarbevis och uppdatering av gamla bevis. Får delegeras till tredje part som ackrediterats av den behöriga myndigheten.

| e) | Uppgifter knutna till hållning av det register som beskrivs i artikel 20. Får delegeras till tredje part som utsetts av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter knutna till hållning av det register som beskrivs i artikel 20. Får delegeras till tredje part som utsetts av den behöriga myndigheten.

6.   När den behöriga myndigheten delegerar eller lägger ut uppgifter på underentreprenad, är den som uppgifterna delegerats till eller underentreprenören vid utövandet av sina uppgifter förpliktigad att uppfylla de skyldigheter i detta direktiv som är tillämpliga på behöriga myndigheter.

7.   När den behöriga myndigheten delegerar eller lägger ut uppgifter på underentreprenad, skall den inrätta ett system för kontroll av huruvida uppgifterna har utförts; härigenom kan den behöriga myndigheten försäkra sig om att villkoren i punkterna 3 och 4 uppfylls.

8.   Kontroll av kvalifikationer avseende rullande materiel och infrastruktur skall utföras av respektive järnvägsföretag.

Artikel 18

Ackreditering
  och erkännande

Delegering av uppgifter enligt artikel 17 får göras enbart till personer eller organ som tidigare ackrediterats av den behöriga myndigheten eller av ackrediteringsorgan som utsetts av respektive medlemsstat. Ackrediteringen skall ske på grundval av
  kriterierna kompetens, oberoende, opartiskhet och avsaknad av intressekonflikter
  samt utifrån en bedömning av underlag som sökandena lagt fram och som på vedertaget sätt styrker deras kvalifikationer inom det aktuella området.

Medlemsstaten
  skall
  se till att
  ett register över personer och organ som ackrediterats inom ramen för detta direktiv
  offentliggörs och uppdateras
  .

Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket kan en medlemsstat besluta att en person eller ett organ, som erkänts i enlighet med detta direktiv, skall erkännas av den behöriga myndigheten eller ett organ som utsetts av medlemsstaten. Erkännandet skall grundas på kriterier för oberoende, kvalifikationer och opartiskhet. När det gäller mycket ovanliga speciella kvalifikationer kan emellertid ett undantag beviljas till denna regel förutsatt att kommissionen avger ett positivt yttrande i enlighet med förfarandet i artikel 31.

Artikel 19

Behöriga myndigheters beslut

1.   De behöriga myndigheterna skall motivera sina beslut.

2.   De behöriga myndigheterna skall inrätta ett förfarande för överklagande som gör att arbetsgivare och lokförare kan begära en omprövning av beslut avseende ansökningar som avses i artikel 12 och återkallelser som avses i artikel 16.2.

3.   Medlemsstaterna skall vidta erforderliga åtgärder för att sörja för att de beslut som fattas av de behöriga myndigheterna får prövas av domstol.

Artikel 20

Utbyte av data och register

1.   Behöriga myndigheter är skyldiga att utföra följande uppgifter :

| a) | Att hålla ett register över alla förarbevis som utfärdats, löpt ut, ändrats, tillfälligt återkallats, upphävts eller anmälts som förlorade eller förstörda. Registret skall innehålla uppgifter om alla förarbevis som kan återfinnas med hjälp av det nationella nummer som tilldelats varje lokförare. Registret skall uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

a)

Att hålla ett register över alla förarbevis som utfärdats, löpt ut, ändrats, tillfälligt återkallats, upphävts eller anmälts som förlorade eller förstörda. Registret skall innehålla uppgifter om alla förarbevis som kan återfinnas med hjälp av det nationella nummer som tilldelats varje lokförare. Registret skall uppdateras regelbundet.

| b) | Att tillhandahålla aktuella uppgifter om förarbevis till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater, till byrån eller till arbetsgivare som önskar erhålla uppgifter eller kontrollera vissa uppgifter i samband med rekrytering. |
| --- | --- |

b)

Att tillhandahålla aktuella uppgifter om förarbevis till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater, till byrån eller till arbetsgivare som önskar erhålla uppgifter eller kontrollera vissa uppgifter i samband med rekrytering.

2.   Järnvägsföretag är skyldiga att utföra följande uppgifter :

| a) | Att hålla ett register över alla harmoniserade kompletterande intyg som utfärdats, löpt ut, ändrats, tillfälligt återkallats, upphävts eller anmälts som förlorade eller förstörda. Registret skall innehålla uppgifter om alla harmoniserade kompletterande intyg, samt uppgifter om de regelbundna kontroller som skall utföras enligt artikel 14. Registret skall uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

a)

Att hålla ett register över alla harmoniserade kompletterande intyg som utfärdats, löpt ut, ändrats, tillfälligt återkallats, upphävts eller anmälts som förlorade eller förstörda. Registret skall innehålla uppgifter om alla harmoniserade kompletterande intyg, samt uppgifter om de regelbundna kontroller som skall utföras enligt artikel 14. Registret skall uppdateras regelbundet.

| b) | Att samarbeta med den behöriga myndigheten i den medlemsstat där järnvägsföretagen har sin hemvist för att koppla samman sina register med myndighetens register i syfte att ge myndigheten omedelbar tillgång till erforderliga uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Att samarbeta med den behöriga myndigheten i den medlemsstat där järnvägsföretagen har sin hemvist för att koppla samman sina register med myndighetens register i syfte att ge myndigheten omedelbar tillgång till erforderliga uppgifter.

| c) | Att tillhandahålla aktuella uppgifter om harmoniserade kompletterande intyg till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater |
| --- | --- |

c)

Att tillhandahålla aktuella uppgifter om harmoniserade kompletterande intyg till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater

3.   De behöriga myndigheterna skall samarbeta med byrån för att sörja för att registren är kompatibla med varandra. För detta ändamål skall kommissionen – i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31.2 och på grundval av ett förslag som byrån utarbetat – fastställa den grundläggande uppbyggnaden av registren, som t.ex. vilka uppgifter som skall registreras, deras dataformat och protokollet för datautbyte.

4.   De behöriga myndigheterna skall sörja för att de register som läggs upp inom ramen för punkt 1 och sätten för deras utnyttjande överensstämmer med direktiv 95/46/EG.

5.   Byrån skall sörja för att det system som inrättats enligt punkterna 2 a och 2 b överensstämmer med förordning (EG) nr 45/2001.

6.
     
  Lokförarna skall alltid ha tillgång till uppgifterna om dem själva i den behöriga myndighetens register och i järnvägsföretagets register. På begäran skall de kunna få en kopia av dessa uppgifter.

KAPITEL V

UTBILDNING OCH PRÖVNING AV LOKFÖRARE

Artikel 21

Utbildning

1.   Det förfarande som enligt artikel 12.1 skall följas för erhållande av förarbevis skall omfatta ett utbildningsprogram som erfordras för att kraven för yrkesbehörighet enligt artikel 11 skall uppfyllas.

Utbildningsmålen är fastlagda i bilaga V. De får kompletteras

| a) | med tillämpliga tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD), eller |
| --- | --- |

a)

med tillämpliga tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD), eller

| b) | med de krav som byrån föreslår inom ramen för artikel 17 i förordning (EG) nr 881/2004 och som antagits av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31.2. |
| --- | --- |

b)

med de krav som byrån föreslår inom ramen för artikel 17 i förordning (EG) nr 881/2004 och som antagits av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31.2.

2.   Järnvägsföretagen får fastställa egna förfaranden för utfärdande av harmoniserade kompletterande intyg. Utbildningsmålen är kortfattat fastlagda i artikel 11 och mer detaljerat i bilagorna VI och VII.

3.   Enligt artikel 13 i direktiv 2004/49/EG skall medlemsstaterna sörja för att sökandena har likaberättigat och icke-diskriminerande tillträde till den utbildning som erfordras för de skall uppfylla kraven för erhållande av förarbevis och harmoniserade kompletterande intyg.

Artikel 22

Finansieringen av utbildningen

Järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna skall vara avtalsenligt ansvariga för yrkesutbildning, såväl när det gäller grundutbildning som beträffande fortbildning.

Ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare, som anställer en lokförare eller förare vars utbildning helt eller delvis finansierats av ett annat järnvägsföretag eller en annan infrastrukturförvaltare som lokföraren lämnat frivilligt efter mindre än fem års anställning, skall betala kostnaden för yrkesutbildningen till järnvägsföretaget eller infrastrukturförvaltaren.

De detaljerade reglerna för genomförandet av denna bestämmelse skall fastställas på grundval av en rekommendation som utarbetats av den europeiska järnvägsbyrån inom ramen för artikel 17 i förordning (EG) nr 881/2004.

Artikel 23

Prov

I samband med det förfarande som avses i artikel 12.1 och som skall följas för erhållande av förarbevis, och i samband med förfarandet för erhållande av harmoniserade kompletterande intyg, skall proven för kontrollen av kvalifikationerna fastställas och examinatorerna utses. Proven skall genomföras av paneler bestående av examinatorer som
  är kvalificerade, oberoende, opartiska och fria från intressekonflikter
  .
  Examinatorer som kontrollerar de kvalifikationer som krävs för ett förarbevis skall vara ackrediterade enligt artikel 18.

För rekrytering av examinatorer och för proven gäller gemenskapskrav som skall föreslås av byrån och antas av kommissionen enligt det förfarande som avses i artikel 31.2. Om sådana gemenskapskrav saknas skall kraven fastställas av den behöriga myndigheten.

KAPITEL VI

BEDÖMNING

Artikel 24

Kvalitetssäkring

De behöriga myndigheterna skall försäkra sig om att alla uppgifter i samband med utbildning, bedömning av kvalifikationer, uppdateringar av förarbevis och av harmoniserade kompletterande intyg övervakas löpande inom ramen för ett kvalitetssäkringssystem så att de mål som är fastlagda i detta direktiv kan uppnås i fråga om grundläggande krav och kvalifikationer.

Artikel 25

Oberoende utvärderingar

1.   I varje medlemsstat skall med intervall på högst fem år genomföras en oberoende utvärdering av förfarandena för förvärvande och bedömning av kunskaper, förståelse, lämplighet och kvalifikationer, samt av systemet för beviljande av förarbevis och harmoniserade kompletterande intyg. Utvärderingen skall göras av kvalificerade personer som inte själva utövar de aktuella verksamheterna.

2.   Resultaten från de oberoende utvärderingarna, åtföljda av underlag som styrker dem, skall tillställas de berörda behöriga myndigheterna. I tillämpliga fall skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att avhjälpa brister som uppdagats genom de oberoende utvärderingarna.

KAPITEL VII

BEHÖRIGHETSPRÖVNING
  AV TÅGPERSONAL

Artikel 26

Bestämmelser som är tillämpliga
  på tågpersonal

All tågpersonal skall
  inneha behörighetsbevis utfärdade av en behörig myndighet i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.

Byrån skall före den 1 januari 2009 undersöka profilen och uppgifterna för tågpersonal med hänsyn till deras respektive konsekvenser för trafiksäkerheten
  .
  Byrån skall inom ramen för artikel 17 i förordning (EG) nr 881/2004 utarbeta rekommendationer om behörighetsprövning av tågpersonal enligt detta direktiv och gemensamma europeiska kvalifikationsstandarder.

På grundval av dessa rekommendationer
  skall
  kommissionen anta ett system för behörighetsprövning för tågpersonal i enlighet med förfarandet i artikel 31.2. När systemet antagits skall det ingå som en bilaga i detta direktiv.

Tills systemet antagits skall de
  tillämpliga TSD
  som antagits i enlighet med direktiv 96/48/EG och 2001/16/EG tillämpas på tågpersonal.

Om bestämmelser om sådana gemenskapskrav saknas skall de behöriga myndigheterna fastställa och offentliggöra de minimikrav som skall uppfyllas.

KAPITEL VIII

INSPEKTIONER OCH PÅFÖLJDER

Artikel 27

Medlemsstaters inspektioner

1.   Den behöriga myndighen får när som helst inom sitt geografiska behörighetsområde genomföra kontroller på tåg för att se efter huruvida tågpersonal som direkt eller indirekt deltar i framförandet kan uppvisa handlingar som utfärdats i enlighet med detta direktiv.

2.   Utan hinder av kontrollen enligt punkt 1, får – i det fall en lokförare begått ett fel på sin arbetsplats – krav ställas på att han eller hon skall styrka sina kvalifikationer. Tyngdpunkten får därvid läggas på kontroll av att föraren uppfyller kraven enligt artikel 11.3 och 11.4.

3.   Den behöriga myndigheten får undersöka huruvida de lokförare, järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare, examinatorer och utbildningsanstalter som bedriver verksamhet inom myndighetens geografiska behörighetsområde uppfyller bestämmelserna i detta direktiv.

4.   Om en behörig myndighet anser att ett förarbevis, som utfärdats av en behörig myndighet i en annan medlemsstat, inte uppfyller tillämpliga krav, får den förstnämnda myndigheten vända sig till myndigheten i den andra medlemsstaten och antingen begära en kompletterande kontroll eller återkallelse av förarbeviset. Den myndighet som utfärdat det aktuella förarbeviset skall pröva begäran inom tre veckor och meddela sitt beslut till den andra myndigheten.

5.   Om en behörig myndighet anser att ett harmoniserat kompletterande intyg inte uppfyller tillämpliga krav, får myndigheten vända sig till det berörda järnvägsföretaget och antingen begära en kompletterande kontroll eller återkallelse av det harmoniserade kompletterande intyget.

6.   Om en medlemsstat anser att ett beslut som enligt punkt 4 fattats av en behörig myndighet i en annan medlemsstat inte uppfyller tillämpliga krav, skall frågan hänskjutas till kommissionen som skall avge sitt yttrande inom tre månader. Vid behov skall förslag till åtgärder lämnas till den berörda medlemsstaten för en lösning av frågan. Vid fall av meningsskiljaktigheter eller tvister skall frågan hänskjutas till den kommitté som nämns i artikel 31.1, och kommissionen skall vidta erforderliga åtgärder i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31.2.

Artikel 28

Påföljder

Medlemsstaterna skall föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och skall vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla bestämmelserna om påföljderna till kommissionen senast den dag som anges i artikel 34, och skall så snart som möjligt anmäla alla senare ändringar som gäller dem.

KAPITEL IX

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 29

Undantag

Medlemsstaterna får undanta följande från de bestämmelser som de inför vid genomförandet av detta direktiv:

| a) | Tunnelbanor, spårvagnar och andra spårvägssystem i tätorter. |
| --- | --- |

a)

Tunnelbanor, spårvagnar och andra spårvägssystem i tätorter.

| b) | Järnvägsnät, som funktionsmässigt skiljer sig åt från resten av järnvägssystemet och som enbart är avsedda för persontrafik lokalt samt i stads- och förortsområden, samt järnvägsföretag som uteslutande trafikerar dessa nät. |
| --- | --- |

b)

Järnvägsnät, som funktionsmässigt skiljer sig åt från resten av järnvägssystemet och som enbart är avsedda för persontrafik lokalt samt i stads- och förortsområden, samt järnvägsföretag som uteslutande trafikerar dessa nät.

| c) | Privatägd järnvägsinfrastruktur som trafikeras enbart av sina ägare för egen godstransport. |
| --- | --- |

c)

Privatägd järnvägsinfrastruktur som trafikeras enbart av sina ägare för egen godstransport.

| d) | Spårsträckor som är stängda för normal trafik på grund av underhåll, förnyelse eller förbättring av järnvägssystem. |
| --- | --- |

d)

Spårsträckor som är stängda för normal trafik på grund av underhåll, förnyelse eller förbättring av järnvägssystem.

Artikel 30

Ändringar av bilagor

Bilagorna skall anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31.2

  samtidigt som full hänsyn skall tas till de förfaranden och behörigheter som tilldelats genom förordning (EG) nr 881/2004, framför allt artiklarna 3, 4, 6, 12 och 17
  .

Arbetsmarknadens parter skall involveras i anpassningen av bilagorna inom ramen för de branschvisa dialogkommittéer som inrättas genom beslut 98/500/EG

   (15).

Artikel 31

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 21 i direktiv 96/48/EG.

2.   Om hänvisning görs till denna punkt, skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas enligt bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den frist som nämns i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 32

Rapportering

Byrån skall utvärdera utvecklingen av den behörighetsprövning av lokförare respektive förare som bedrivs i enlighet med detta direktiv
  och annan utveckling i medlemsstaterna som rör förvaltningen av lokförarnas respektive förarnas kvalifikationer
  . Byrån skall senast
  den 1 januari 2009
  till kommissionen inlämna en rapport, eventuellt med rekommendationer om förbättringar av systemet i fråga om följande: förfaranden för beviljande av förarbevis och harmoniserade kompletterande intyg; ackreditering av utbildningsanstalter och examinatorer; det kvalitetssäkringssystem som införts av de behöriga myndigheterna; ömsesidigt erkännande av förarbevis och andra tillämpliga behörighetsbevis; rörlighet på arbetsmarknaden.

Kommissionen skall vidta erforderliga åtgärder utifrån rekommendationerna och vid behov föreslå ändringar av detta direktiv.

Artikel 33

Samarbete

Medlemsstaterna skall bistå varandra vid genomförandet av detta direktiv.

Artikel 34

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall före den
  31 december 2006
  sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast informera kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv, tillsammans med en tabell som visar hur bestämmelserna i detta direktiv motsvarar de antagna nationella bestämmelserna. Kommissionen skall underrätta de övriga medlemsstaterna om detta.

Artikel 35

Successivt genomförande

1.   Detta direktiv skall genomföras etappvis:

| a) | Under etapp 1 (2006–2008) skall medlemsstaterna omsätta direktivet i nationell lagstiftning. De register som beskrivs i artikel 20 skall läggas upp. |
| --- | --- |

a)

Under etapp 1 (2006–2008) skall medlemsstaterna omsätta direktivet i nationell lagstiftning. De register som beskrivs i artikel 20 skall läggas upp.

| b) | Från och med den 1 januari 2007
  skall en första grupp av lokförare behörighetsprövas i enlighet med detta direktiv, nämligen lokförare

  som kör lok och tåg som har tillträdesrätt till gemenskapens järnvägsnät enligt direktiv 91/440/EEG eller som kör passagerartåg i enlighet med internationella samarbetsavtal mellan järnvägsföretag
  . |
| --- | --- |

b)

Från och med den 1 januari 2007
  skall en första grupp av lokförare behörighetsprövas i enlighet med detta direktiv, nämligen lokförare

  som kör lok och tåg som har tillträdesrätt till gemenskapens järnvägsnät enligt direktiv 91/440/EEG eller som kör passagerartåg i enlighet med internationella samarbetsavtal mellan järnvägsföretag
  .

| c) | Från och med den 1 januari 2009 och på grundval av ett system för behörighetsprövning som kommissionen
  skall
  anta i enlighet med artikel 26 skall
  tågpersonal
  behörighetsprövas i enlighet med detta direktiv
  . |
| --- | --- |

c)

Från och med den 1 januari 2009 och på grundval av ett system för behörighetsprövning som kommissionen
  skall
  anta i enlighet med artikel 26 skall
  tågpersonal
  behörighetsprövas i enlighet med detta direktiv
  .

| d) | Från och med den 1 januari 2010 skall övriga lokförare behörighetsprövas i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

d)

Från och med den 1 januari 2010 skall övriga lokförare behörighetsprövas i enlighet med detta direktiv.

2.
     
  På begäran av en medlemsstat skall kommissionen be byrån att i samråd med den begärande medlemsstaten utarbeta en kostnads- och intäktsanalys om hur detta direktiv tillämpas på lokförare eller förare och tågpersonal som enbart trafikerar på denna medlemsstats territorium. Kostnads- och intäktsanalysen skall täcka en tidsperiod på tio år och läggas fram för kommissionen vid slutet av den etapp som nämns i punkt 1 a.

Om kostnads- och intäktsanalysen visar att kostnaderna för tillämpningen av detta direktiv på dessa lokförare eller förare och denna tågpersonal är större än intäkterna skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 anta ett beslut inom sex månader efter det att kostnads- och intäktsanalysen lagts fram. I beslutet kan dessa lokförare eller förare och denna tågpersonal undantas från tillämpningen av punkterna 1 c och d i upp till tio år.

3.   Som övergångsperiod skall fastläggas den tid som börjar på den dag detta direktiv träder i kraft och slutar två år efter det att kotmmissionen enligt artikel 20 fattat beslutet om uppbyggnaden av registren. Under övergångsperioden får medlemsstaterna behörighetspröva lokförare i enlighet med de bestämmelser som gäller innan detta direktiv träder i kraft, under förutsättning att berörda lokförare dessförinnan utövade sitt yrke eller hade påbörjat en godkänd allmän eller yrkesinriktad utbildning eller en godkänd yrkeskurs.

4.   Medlemsstaterna skall före 2015 ersätta alla berörda behörighetsbevis, som utfärdats före ikraftträdandet av detta direktiv och under ovannämnda övergångsperiod, med förarbevis och harmoniserade kompletterande intyg i enlighet med detta direktiv
  , utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2
  .

5.   Varje lokförare som behörighetsprövats i enlighet med bestämmelser som gällde före ikraftträdandet av detta direktiv får fortsätta att utöva sitt yrke till 2010 i internationell trafik, och till 2015 i övriga fall. Detta direktiv ger inte rätt till ömsesidigt erkännande av de behörighetsbevis som dessa förare innehar, dock utan att det påverkar tillämpningen av den allmänna ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning som fastställs i rådets direktiv 92/51/EEG, vilken skall fortsätta att gälla tills övergångsperioden löper ut.

6.   Byrån
  kan när som helst
  undersöka möjligheten av att använda ett smartkort i stället för den utformning av förarbeviset och det harmoniserade kompletterande intyget som avses i artikel 4. Fördelen med ett sådant smartkort är att förarbeviset och det harmoniserade kompletterande intyget skulle kunna kombineras i ett enda kort och kunna användas för andra tillämpningar, antingen på säkerhetsområdet eller för arbetsledning av lokförare. I tillämpliga fall skall kommissionen – i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31.2 och på grundval av ett förslag från byrån – anta de tekniska och funktionsmässiga specifikationerna för sådana smartkort.

Artikel 36

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 37

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 221, 8.9.2005, s. 64
  .

1

221, 8.9.2005, s. 64

(2)  EUT C 71, 22.3.2005, s. 26
  .

2

71, 22.3.2005, s. 26

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 september 2005.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 september 2005.

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (järnvägssäkerhetsdirektivet) (
  EUT L 164, 30.4.2004, s. 44).

4

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (järnvägssäkerhetsdirektivet) (

(5)  EGT L 237, 24.8.1991, s. 25
  . Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

5

, s. 25

Direktivet senast

(6)  EUT L 195, 27.7.2005, s. 18.

6

(7)  
  Rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (

  EGT L 235, 17.9.1996, s. 6). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/50/EG (EUT L 164, 30.4.2004, s. 114).

7

Rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (

(8)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (

  EGT L 110, 20.4. 2001, s. 1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/50/EG.

8

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (

(9)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 av den 29 april 2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (

  EUT L 164, 30.4.2004, s. 1).

9

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 av den 29 april 2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (

(10)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (
  EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

10

Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (

(11)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

11

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EGT L 209, 24.7.1992, s. 25. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2004/108/EG (EUT L 32, 5.2.2004, s. 15).

13

(14)  EGT L 199, 31.7.1985, s. 56.

14

(15)  
  Kommissionens beslut 98/500/EG av den 20 maj 1998 om inrättande av branschvisa dialogkommittéer för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå
  (EGT L 225, 12.8.1998, s. 27). Beslutet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

15

Kommissionens beslut 98/500/EG av den 20 maj 1998 om inrättande av branschvisa dialogkommittéer för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå

BILAGA I

GEMENSKAPSMODELL FÖR FÖRARBEVIS OCH HARMONISERAT KOMPLETTERANDE INTYG

1.   Förarbevisets utformning

Förarbevisets fysiska utformning skall överensstämma med standarderna ISO 7810 och ISO 7816-1.

De metoder som används för att kontrollera förarbevisens utformning, för att kontrollera att de följer internationella normer, skall vara förenliga med standarden ISO 10373.

2.   Förarbevisets innehåll

Förarbevisets framsida skall innehålla följande uppgifter:

| a) | Ordet ”lokförarbevis” i stort typsnitt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar förarbeviset. |
| --- | --- |

a)

Ordet ”lokförarbevis” i stort typsnitt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar förarbeviset.

| b) | Namnet på den medlemsstat som utfärdar förarbeviset (frivillig uppgift). |
| --- | --- |

b)

Namnet på den medlemsstat som utfärdar förarbeviset (frivillig uppgift).

| c) | Nationalitetsbeteckning enligt ISO 3166 för den medlemsstat som utfärdar förarbeviset, inlagd i vitt i en blå rektangel och omgiven av tolv gula stjärnor. |
| --- | --- |

c)

Nationalitetsbeteckning enligt ISO 3166 för den medlemsstat som utfärdar förarbeviset, inlagd i vitt i en blå rektangel och omgiven av tolv gula stjärnor.

| d) | Uppgifter som är särskiljande för förarbeviset, numrerade enligt följande:






  1. | Innehavarens efternamn. |
| --- | --- | --- |

d)

Uppgifter som är särskiljande för förarbeviset, numrerade enligt följande:

1.

Innehavarens efternamn.

| 2. | Innehavarens förnamn. |
| --- | --- |

2.

Innehavarens förnamn.

| 3. | Innehavarens födelsedatum och födelseort. |
| --- | --- |

3.

Innehavarens födelsedatum och födelseort.

| 4. | a. | Datum för utfärdande av förarbeviset. |
| --- | --- | --- |

4.

a.

Datum för utfärdande av förarbeviset.

| b. | Datum då förarbeviset upphör att gälla. |
| --- | --- |

b.

Datum då förarbeviset upphör att gälla.

| c. | Namn på utfärdande myndighet. |
| --- | --- |

c.

Namn på utfärdande myndighet.

| 5. | Förarbevisets nummer i det nationella registret. |
| --- | --- |

5.

Förarbevisets nummer i det nationella registret.

| 6. | Ett fotografi av innehavaren. |
| --- | --- |

6.

Ett fotografi av innehavaren.

| 7. | Innehavarens namnteckning. |
| --- | --- |

7.

Innehavarens namnteckning.

| 8. | Innehavarens permanenta bosättningsort eller postadress (frivillig uppgift). |
| --- | --- |

8.

Innehavarens permanenta bosättningsort eller postadress (frivillig uppgift).

| e) | Orden ”Europeiska gemenskapernas modell” tryckt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar förarbeviset, och ordet ”lokförarbevis” på gemenskapens övriga språk tryckt i gult som bakgrund på förarbeviset. |
| --- | --- |

e)

Orden ”Europeiska gemenskapernas modell” tryckt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar förarbeviset, och ordet ”lokförarbevis” på gemenskapens övriga språk tryckt i gult som bakgrund på förarbeviset.

| f) | Färganvisningar:






  — | blå: Pantone Reflex Blue |
| --- | --- | --- |

f)

Färganvisningar:

—

blå: Pantone Reflex Blue

| — | gul: Pantone Yellow |
| --- | --- |

—

gul: Pantone Yellow

3.   Harmoniserat kompletterande intyg

Det harmoniserade kompletterande intyget skall innehålla följande uppgifter:

| 9. | Namn och adress för de järnvägsföretag för vilkas räkning lokföraren bemyndigas att köra. |
| --- | --- |

9.

Namn och adress för de järnvägsföretag för vilkas räkning lokföraren bemyndigas att köra.

| 10. | De fordonskategorier som innehavaren har rätt att köra. |
| --- | --- |

10.

De fordonskategorier som innehavaren har rätt att köra.

| 11. | Den typ av rullande materiel som innehavaren har rätt att framföra. |
| --- | --- |

11.

Den typ av rullande materiel som innehavaren har rätt att framföra.

| 12. | Infrastruktur på vilken innehavaren har rätt att köra. |
| --- | --- |

12.

Infrastruktur på vilken innehavaren har rätt att köra.

| 13. | Ytterligare upplysningar eller eventuella begränsningar. |
| --- | --- |

13.

Ytterligare upplysningar eller eventuella begränsningar.

4.   Uppgifter i nationella register

| a) | Uppgifter avseende lokförarbeviset






  14. | Uppgifter om kontroll av kraven som anges i artikel 8. |
| --- | --- | --- |

a)

Uppgifter avseende lokförarbeviset

14.

Uppgifter om kontroll av kraven som anges i artikel 8.

| 15. | Uppgifter om kontroll av kraven som anges i artikel 9. |
| --- | --- |

15.

Uppgifter om kontroll av kraven som anges i artikel 9.

| 16. | Uppgifter om kontroll av kraven som anges i artikel 10. |
| --- | --- |

16.

Uppgifter om kontroll av kraven som anges i artikel 10.

| 17. | Uppgifter om kontroll av kraven som anges i artiklarna 11.1 och 11.2. |
| --- | --- |

17.

Uppgifter om kontroll av kraven som anges i artiklarna 11.1 och 11.2.

| 18. | Uppgifter om regelbunden kontroll – artikel 14. |
| --- | --- |

18.

Uppgifter om regelbunden kontroll – artikel 14.

| b) | Uppgifter avseende det harmoniserade kompletterande intyget






  19. | Uppgifter om järnvägsföretaget (behörighet för rullande materiel – artikel 11.3, trafikbehörighet, utbildning med anknytning till säkerhetsstyrningssystemet). |
| --- | --- | --- |

b)

Uppgifter avseende det harmoniserade kompletterande intyget

19.

Uppgifter om järnvägsföretaget (behörighet för rullande materiel – artikel 11.3, trafikbehörighet, utbildning med anknytning till säkerhetsstyrningssystemet).

| 20. | Uppgifter om kontroll av de krav som anges i artikel 11.4: behörighet för infrastruktur (med hänvisningar till det register över infrastruktur som nämns i artikel 24 i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG). |
| --- | --- |

20.

Uppgifter om kontroll av de krav som anges i artikel 11.4: behörighet för infrastruktur (med hänvisningar till det register över infrastruktur som nämns i artikel 24 i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG).

| 21. | Uppgifter om regelbundna kontroller – artikel 14. |
| --- | --- |

21.

Uppgifter om regelbundna kontroller – artikel 14.

BILAGA II

LOKFÖRARENS ARBETSUPPGIFTER

| 1. | Genomföra föreskrivna kontroller före avgång, i synnerhet vad gäller fordonets lastförmåga och funktion. |
| --- | --- |

1.

Genomföra föreskrivna kontroller före avgång, i synnerhet vad gäller fordonets lastförmåga och funktion.

| 2. | Bidra till kontroll av bromsanordningarnas effektivitet. |
| --- | --- |

2.

Bidra till kontroll av bromsanordningarnas effektivitet.

| 3. | På ett kompetent och säkert sätt framföra lok under beaktande av signaler, hastighetsbegränsningar och tidtabeller. |
| --- | --- |

3.

På ett kompetent och säkert sätt framföra lok under beaktande av signaler, hastighetsbegränsningar och tidtabeller.

| 4. | Använda och kontrollera anordningen för automatisk bromsning och manöveranordningar samt övervaka och använda de instrument som finns ombord. |
| --- | --- |

4.

Använda och kontrollera anordningen för automatisk bromsning och manöveranordningar samt övervaka och använda de instrument som finns ombord.

| 5. | I god tid känna igen och lokalisera tekniska och driftsmässiga störningar samt ovanliga händelser under resans gång och vid behov undersöka vagnarna för att upptäcka skador och defekter, skydda tåget och kalla på hjälp. |
| --- | --- |

5.

I god tid känna igen och lokalisera tekniska och driftsmässiga störningar samt ovanliga händelser under resans gång och vid behov undersöka vagnarna för att upptäcka skador och defekter, skydda tåget och kalla på hjälp.

| 6. | Avhjälpa mindre störningar och vidta åtgärder för att eliminera mer komplicerade störningar hos fordonen. |
| --- | --- |

6.

Avhjälpa mindre störningar och vidta åtgärder för att eliminera mer komplicerade störningar hos fordonen.

| 7. | Ställa av tåget och ställa det åt sidan på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

7.

Ställa av tåget och ställa det åt sidan på ett säkert sätt.

| 8. | Muntligen, skriftligen eller via ett datoriserat system redogöra för fullgörandet av sitt uppdrag. I synnerhet efter ovanliga händelser skall utförliga rapporter lämnas. |
| --- | --- |

8.

Muntligen, skriftligen eller via ett datoriserat system redogöra för fullgörandet av sitt uppdrag. I synnerhet efter ovanliga händelser skall utförliga rapporter lämnas.

BILAGA III

GRUNDLÄGGANDE KRAV

1.   Grundutbildning

| — | Minst 9 års skolgång på högstadie- eller gymnasienivå, följt av 2–3 års eftergymnasial utbildning inom tekniska yrken eller som lärling eller inom handelsyrken. |
| --- | --- |

—

Minst 9 års skolgång på högstadie- eller gymnasienivå, följt av 2–3 års eftergymnasial utbildning inom tekniska yrken eller som lärling eller inom handelsyrken.

| — | Alternativ: minst 12 års skolgång. |
| --- | --- |

—

Alternativ: minst 12 års skolgång.

2.   Minimiinnehåll i de undersökningar som skall genomföras före anställning

2.1.   Läkarundersökningar

| — | Allmän hälsokontroll. |
| --- | --- |

—

Allmän hälsokontroll.

| — | Undersökning av sensoriska funktioner (syn, hörsel, färgseende). |
| --- | --- |

—

Undersökning av sensoriska funktioner (syn, hörsel, färgseende).

| — | Analys av blod eller urin för upptäckt av diabetes mellitus och andra hälsoproblem på grundval av den kliniska undersökningen. |
| --- | --- |

—

Analys av blod eller urin för upptäckt av diabetes mellitus och andra hälsoproblem på grundval av den kliniska undersökningen.

| — | EKG vid vila. |
| --- | --- |

—

EKG vid vila.

| — | Drogtest. |
| --- | --- |

—

Drogtest.

2.2.   Psykologiska undersökningar

Syftet med de psykologiska undersökningarna är att hjälpa järnvägsföretaget att anställa och leda personal som har de kognitiva, psykomotoriska, beteendemässiga färdigheter och den personlighet som krävs för att de skall kunna utföra sina uppgifter utan risk.

Vid fastställandet av innehållet i den psykologiska undersökningen skall psykologen, som ett minimum, beakta följande kriterier av betydelse för de olika säkerhetsfunktionerna:

| — | Kognitiva: uppmärksamhet och koncentration; minne; uppfattningsförmåga; slutledningsförmåga; kommunikation. |
| --- | --- |

—

Kognitiva: uppmärksamhet och koncentration; minne; uppfattningsförmåga; slutledningsförmåga; kommunikation.

| — | Psykomotoriska: reaktionssnabbhet, koordination av handrörelser. |
| --- | --- |

—

Psykomotoriska: reaktionssnabbhet, koordination av handrörelser.

| — | Beteende och personlighet: känslomässig självkontroll, beteendemässig trovärdighet, självständighet, insikt. |
| --- | --- |

—

Beteende och personlighet: känslomässig självkontroll, beteendemässig trovärdighet, självständighet, insikt.

Om psykologen utelämnar något av ovannämnda kriterier måste detta beslut motiveras och dokumenteras.

3.   Regelbundna kontroller efter anställning

Förutom med de intervall som anges i artikel 14.1 måste företagsläkaren genomföra kontroller med kortare intervall om den anställdes hälsotillstånd kräver detta.

3.1.   Minimiinnehåll i regelbundna läkarundersökningar efter anställning

Om den anställde uppfyller kraven för den undersökning som genomförs före anställningen, måste de regelbundna kontrollerna omfatta minst följande:

| — | Allmän hälsokontroll. |
| --- | --- |

—

Allmän hälsokontroll.

| — | Undersökning av sensoriska funktioner (syn, hörsel, färgseende). |
| --- | --- |

—

Undersökning av sensoriska funktioner (syn, hörsel, färgseende).

| — | Analys av blod eller urin för upptäckt av diabetes mellitus och andra hälsoproblem på grundval av den kliniska undersökningen. |
| --- | --- |

—

Analys av blod eller urin för upptäckt av diabetes mellitus och andra hälsoproblem på grundval av den kliniska undersökningen.

| — | Drogtest efter klinisk indikering. |
| --- | --- |

—

Drogtest efter klinisk indikering.

Dessutom krävs ett vilo-EKG för tågförare som är äldre än 40 år.

3.2.   Kontroll av fysisk lämplighet

Den fysiska lämpligheten skall kontrolleras regelbundet och efter eventuella arbetsolyckor
  samt vid frånvaro efter en personolycka
  . Företagsläkaren eller företagets hälsoavdelning får besluta att genomföra en kompletterande läkarundersökning, i synnerhet efter 30 dagars sjukfrånvaro. Arbetsgivaren får anmoda
  den ackrediterade
  läkaren att kontrollera lokförarens fysiska lämplighet om arbetsgivaren av säkerhetsskäl har varit nödsakad att ta lokföraren ur tjänst.

Lokföraren får inte vid någon tidpunkt under sin tjänstgöring vara under inflytande av någon drog som kan påverka dennes koncentration, vaksamhet eller uppträdande.

4.   Medicinska krav

4.1.   Allmänna krav

Personalen får inte ha något hälsoproblem eller genomgå någon medicinsk behandling som kan orsaka

| — | plötslig medvetslöshet, |
| --- | --- |

—

plötslig medvetslöshet,

| — | nedsatt uppmärksamhet eller koncentration, |
| --- | --- |

—

nedsatt uppmärksamhet eller koncentration,

| — | plötslig arbetsoförmåga, |
| --- | --- |

—

plötslig arbetsoförmåga,

| — | förlust av balans eller koordination, |
| --- | --- |

—

förlust av balans eller koordination,

| — | en betydande begränsning av rörligheten. |
| --- | --- |

—

en betydande begränsning av rörligheten.

4.2.   Syn

I fråga om synförmåga skall följande krav uppfyllas:

| — | Synskärpa på avstånd med eller utan korrigering: 0,8; minst 0,3 på det sämsta ögat. |
| --- | --- |

—

Synskärpa på avstånd med eller utan korrigering: 0,8; minst 0,3 på det sämsta ögat.

| — | Maximala värden för korrigerande linser: hypermetropi +5/myopi –8. Undantag medges i exceptionella fall och efter utlåtande från en ögonspecialist. Beslutet fattas av företagsläkaren. |
| --- | --- |

—

Maximala värden för korrigerande linser: hypermetropi +5/myopi –8. Undantag medges i exceptionella fall och efter utlåtande från en ögonspecialist. Beslutet fattas av företagsläkaren.

| — | Synskärpa på nära håll och på mellanavstånd: tillräcklig, med eller utan korrektion. |
| --- | --- |

—

Synskärpa på nära håll och på mellanavstånd: tillräcklig, med eller utan korrektion.

| — | Kontaktlinser får användas. |
| --- | --- |

—

Kontaktlinser får användas.

| — | Normalt färgseende: användning av ett erkänt test, t.ex. Ishihara, vid behov kompletterat med ett annat erkänt test. |
| --- | --- |

—

Normalt färgseende: användning av ett erkänt test, t.ex. Ishihara, vid behov kompletterat med ett annat erkänt test.

| — | Synfält: fullt. |
| --- | --- |

—

Synfält: fullt.

| — | Syn på båda ögonen: effektiv. |
| --- | --- |

—

Syn på båda ögonen: effektiv.

| — | Binokulärseende: effektivt. |
| --- | --- |

—

Binokulärseende: effektivt.

| — | Kontrastkänslighet: god. |
| --- | --- |

—

Kontrastkänslighet: god.

| — | Ingen progressiv ögonsjukdom. |
| --- | --- |

—

Ingen progressiv ögonsjukdom.

| — | Ögonimplantat, keratomi och keratektomi är tillåtna endast under förutsättning att de kontrolleras årligen eller med ett intervall som fastställs av företagsläkaren. |
| --- | --- |

—

Ögonimplantat, keratomi och keratektomi är tillåtna endast under förutsättning att de kontrolleras årligen eller med ett intervall som fastställs av företagsläkaren.

4.3.   Hörselkrav

Tillfredsställande hörsel som bekräftas av ett audiogram, dvs.

| — | tillräcklig hörsel för att kunna föra ett samtal per telefon och för att kunna höra varningssignaler och radiomeddelanden. |
| --- | --- |

—

tillräcklig hörsel för att kunna föra ett samtal per telefon och för att kunna höra varningssignaler och radiomeddelanden.

Följande värden skall betraktas som riktvärden:

| — | Hörselnedsättningen får inte överstiga 40 dB vid 500 och 1 000 Hz. |
| --- | --- |

—

Hörselnedsättningen får inte överstiga 40 dB vid 500 och 1 000 Hz.

| — | Hörselnedsättningen får inte överstiga 45 dB vid 2 000 Hz för det öra som har sämst luftledning. |
| --- | --- |

—

Hörselnedsättningen får inte överstiga 45 dB vid 2 000 Hz för det öra som har sämst luftledning.

4.4.   Graviditet

Vid låg tolerans eller patologiskt tillstånd skall graviditet betraktas som ett skäl för att tillfälligt ta lokförare ur tjänst. Företagsläkaren (se ovan) skall försäkra sig om att de rättsliga föreskrifter som skyddar gravida anställda tillämpas.

4.5.   Särskilda hälsokrav för lokförare

4.5.1.   Syn

| — | Synskärpa på avstånd med eller utan korrigering: 1,2; minst 0,5 för det sämsta ögat. |
| --- | --- |

—

Synskärpa på avstånd med eller utan korrigering: 1,2; minst 0,5 för det sämsta ögat.

| — | Inga besvär med bländning. |
| --- | --- |

—

Inga besvär med bländning.

| — | Färgade kontaktlinser och fotokromatiska linser är inte tillåtna. Linser med UV-filter är tillåtna. |
| --- | --- |

—

Färgade kontaktlinser och fotokromatiska linser är inte tillåtna. Linser med UV-filter är tillåtna.

4.5.2.   Hörsel och tal

| — | Ingen anomali i vestibulära systemet. |
| --- | --- |

—

Ingen anomali i vestibulära systemet.

| — | Inga kroniska talsvårigheter (med tanke på nödvändigheten att högt och tydligt utbyta meddelanden). |
| --- | --- |

—

Inga kroniska talsvårigheter (med tanke på nödvändigheten att högt och tydligt utbyta meddelanden).

| — | Ingen användning av
  hörapparater
  . |
| --- | --- |

—

Ingen användning av
  hörapparater
  .

5.   
  Språktest

Personal med ansvar för att trafikledning skall kunna använda sig av de meddelanden och den kommunikationsmetod som anges i TSD ”Drift”.

Lokförare och annan järnvägspersonal som måste kunna kommunicera med infrastrukturförvaltaren om kritiska säkerhetsfrågor skall ha kunskaper i det språk som bestäms av berörd infrastrukturförvaltare. Språkkunskaperna måste vara sådana att personalen kan kommunicera aktivt och effektivt i normala lägen, under avvikelser och i nödsituationer.

BILAGA IV

YRKESKVALIFIKATIONER

Allmänt program och utbildningsmetod

1.   Inledning

Innehållet i och organisationen av utbildningen skall omfatta följande:

| — | En inledning om järnvägsföretaget och den aktuella befattningen. Här ingår också första hjälpen samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

—

En inledning om järnvägsföretaget och den aktuella befattningen. Här ingår också första hjälpen samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

| — | Driftsbestämmelser, trafiksäkerhetsbestämmelser. |
| --- | --- |

—

Driftsbestämmelser, trafiksäkerhetsbestämmelser.

| — | Tekniska data (infrastruktur och rullande materiel). Tonvikten skall ligga på signalering, bromssystem och system för tågledning, föreberedelser av tåg, upptäckt av brister samt reparationer. Beslut i fråga om lokets lämplighet för trafik. |
| --- | --- |

—

Tekniska data (infrastruktur och rullande materiel). Tonvikten skall ligga på signalering, bromssystem och system för tågledning, föreberedelser av tåg, upptäckt av brister samt reparationer. Beslut i fråga om lokets lämplighet för trafik.

| — | Kommunikation; utbildning i användning av högtalaranläggningen som en del av kundservicen. |
| --- | --- |

—

Kommunikation; utbildning i användning av högtalaranläggningen som en del av kundservicen.

| — | Förvärvande av körfärdigheter: genom att följa med en erfaren lokförare, genom att köra under övervakning, i simulator, köra själv. |
| --- | --- |

—

Förvärvande av körfärdigheter: genom att följa med en erfaren lokförare, genom att köra under övervakning, i simulator, köra själv.

| — | Kunskaper om lokala färdvägar och förhållanden; denna utbildning får äga rum efter det att föraren har fått behörighet och när han eller hon har fått i uppdrag att tjänstgöra inom ett bestämt område. |
| --- | --- |

—

Kunskaper om lokala färdvägar och förhållanden; denna utbildning får äga rum efter det att föraren har fått behörighet och när han eller hon har fått i uppdrag att tjänstgöra inom ett bestämt område.

| — | Incidenter och onormala situationer: lära sig att klara av stress- och konfliktsituationer. |
| --- | --- |

—

Incidenter och onormala situationer: lära sig att klara av stress- och konfliktsituationer.

| — | Brandbekämpning. |
| --- | --- |

—

Brandbekämpning.

De erforderliga kunskaperna skall vara indelade i tre delar:

| — | En ”allmän” del (bilaga V). |
| --- | --- |

—

En ”allmän” del (bilaga V).

| — | En del som rör rullande materiel (bilaga VI). |
| --- | --- |

—

En del som rör rullande materiel (bilaga VI).

| — | En del som rör infrastruktur (bilaga VII). |
| --- | --- |

—

En del som rör infrastruktur (bilaga VII).

2.   Utbildningsmetod

Det bör råda god balans mellan teoretisk utbildning (klassundervisning och demonstrationer) och praktisk utbildning (arbetsplatspraktik, körning med och utan övervakning).

Datorstödd utbildning godtas för individuell inlärning av driftsbestämmelser, signaleringssituationer m.m. Man bör dock se till att använda den senaste generationen av simulatorer.

Användning av simulatorer kan vara till nytta för en effektiv lokförarutbildning; de används framför allt för att minska körtiden på infrastruktur, för träning i onormala situationer och för utbildning på nya loktyper.

Vad gäller förvärvande av kunskaper om färdvägar bör den viktigaste utbildningsmetoden vara att den lokförare som utbildas följer med en annan förare under ett antal resor längs färdvägen, både dag och natt. Videoinspelningar som visar färdvägen från förarhytten får användas som ett kompletterande inslag i utbildningen.

3.   Prov

Kursen skall avslutas med teoretiska och praktiska prov.

Bedömningen av körfärdigheter skall ske vid körprov på järnvägsnätet. Simulatorer får användas som komplement för att kontrollera tillämpningen av driftsbestämmelser och lokförarens prestationsförmåga i särskilt svåra situationer.

BILAGA V

PROV AVSEENDE ALLMÄNNA YRKESKUNSKAPER

Allmänna ämnen

Den allmänna utbildningen har följande mål:

| — | Förvärvande av teoretisk och praktisk kunskap om järnvägsteknik, däribland säkerhets- och driftsbestämmelser. |
| --- | --- |

—

Förvärvande av teoretisk och praktisk kunskap om järnvägsteknik, däribland säkerhets- och driftsbestämmelser.

| — | Förvärvande av teoretisk och praktisk kunskap om de risker som är förbundna med järnvägstrafik samt de olika medel som kan användas för att bemästra dessa risker. |
| --- | --- |

—

Förvärvande av teoretisk och praktisk kunskap om de risker som är förbundna med järnvägstrafik samt de olika medel som kan användas för att bemästra dessa risker.

| — | Förvärvande av teoretisk och praktisk kunskap om ett eller flera trafikeringssätt. |
| --- | --- |

—

Förvärvande av teoretisk och praktisk kunskap om ett eller flera trafikeringssätt.

| — | Förvärvande av teoretisk och praktisk kunskap om en eller flera typer av rullande materiel. |
| --- | --- |

—

Förvärvande av teoretisk och praktisk kunskap om en eller flera typer av rullande materiel.

I synnerhet måste lokföraren kunna

| — | förstå de konkreta villkor som gäller för utövandet av lokföraryrket, dess betydelse och de yrkesmässiga och personliga krav det ställer (långa arbetsperioder, frånvaro från hemmet etc.), |
| --- | --- |

—

förstå de konkreta villkor som gäller för utövandet av lokföraryrket, dess betydelse och de yrkesmässiga och personliga krav det ställer (långa arbetsperioder, frånvaro från hemmet etc.),

| — | tillämpa säkerhetsbestämmelser som gäller för personalen, |
| --- | --- |

—

tillämpa säkerhetsbestämmelser som gäller för personalen,

| — | känna igen olika typer av dragfordon, |
| --- | --- |

—

känna igen olika typer av dragfordon,

| — | känna till och tillämpa en arbetsmetod på ett korrekt sätt, |
| --- | --- |

—

känna till och tillämpa en arbetsmetod på ett korrekt sätt,

| — | känna till olika referens- och tillämpningsdokument (”förarinstruktion” och ”linjebok” enligt definitionerna i TSD för delsystemet ”Drift”, förarhandbok, reparationshandbok etc.), |
| --- | --- |

—

känna till olika referens- och tillämpningsdokument (”förarinstruktion” och ”linjebok” enligt definitionerna i TSD för delsystemet ”Drift”, förarhandbok, reparationshandbok etc.),

| — | anpassa sin livsstil till ett yrke där det ställs krav på säkerheten, |
| --- | --- |

—

anpassa sin livsstil till ett yrke där det ställs krav på säkerheten,

| — | känna till de förfaranden som är tillämpliga vid personolyckor, |
| --- | --- |

—

känna till de förfaranden som är tillämpliga vid personolyckor,

| — | känna till de risker som är förbundna med järnvägstrafik i allmänhet, |
| --- | --- |

—

känna till de risker som är förbundna med järnvägstrafik i allmänhet,

| — | känna till de principer som gäller för trafiksäkerheten, |
| --- | --- |

—

känna till de principer som gäller för trafiksäkerheten,

| — | behärska grunderna i elektroteknik. |
| --- | --- |

—

behärska grunderna i elektroteknik.

BILAGA VI

PROV AVSEENDE YRKESKUNSKAPER OM RULLANDE MATERIEL

Efter den särskilda utbildningen i rullande materiel skall lokföraren kunna utföra följande uppgifter.

1.   Föreskrivna test och kontroller före avgång

Lokföraren skall kunna

| — | genomföra en kontroll av den färdväg som skall följas och ta del av dokumentation om den, |
| --- | --- |

—

genomföra en kontroll av den färdväg som skall följas och ta del av dokumentation om den,

| — | införskaffa erforderlig dokumentation och utrustning, |
| --- | --- |

—

införskaffa erforderlig dokumentation och utrustning,

| — | kontrollera dragfordonets kapacitet, |
| --- | --- |

—

kontrollera dragfordonets kapacitet,

| — | kontrollera de uppgifter som införts i dokumenten ombord på dragfordonet, |
| --- | --- |

—

kontrollera de uppgifter som införts i dokumenten ombord på dragfordonet,

| — | genom att utföra föreskrivna kontroller och tester försäkra sig om att dragfordonet ger erforderlig dragkraft för tåget och att säkerhetsanordningarna fungerar, |
| --- | --- |

—

genom att utföra föreskrivna kontroller och tester försäkra sig om att dragfordonet ger erforderlig dragkraft för tåget och att säkerhetsanordningarna fungerar,

| — | utföra allt löpande förebyggande underhåll som ingår i planeringen. |
| --- | --- |

—

utföra allt löpande förebyggande underhåll som ingår i planeringen.

2.   Kunskap om rullande materiel

För att köra ett dragfordon måste lokföraren känna till samtliga manöverorgan och instrument som står till förfogande, i synnerhet vad gäller

| — | dragkraft, |
| --- | --- |

—

dragkraft,

| — | bromskraft, |
| --- | --- |

—

bromskraft,

| — | anordningar som är av betydelse för trafiksäkerheten. |
| --- | --- |

—

anordningar som är av betydelse för trafiksäkerheten.

För att kunna upptäcka och lokalisera brister hos den rullande materielen, rapportera dem och bestämma under vilka förhållanden driften kan återupptas och, i vissa fall, vidta åtgärder, skall lokföraren känna till (1):

| — | De olika delarna i den rullande materielen, deras roll och vagnarnas särskilda anordningar, i synnerhet det system som gör det möjligt att stoppa tåget genom att lufta huvudluftledningen. |
| --- | --- |

—

De olika delarna i den rullande materielen, deras roll och vagnarnas särskilda anordningar, i synnerhet det system som gör det möjligt att stoppa tåget genom att lufta huvudluftledningen.

| — | Märkning som förekommer inuti och utanpå materielen, framför allt symboler som används vid transport av farligt gods. |
| --- | --- |

—

Märkning som förekommer inuti och utanpå materielen, framför allt symboler som används vid transport av farligt gods.

| — | De delar som är specifika för dragfordon (2). |
| --- | --- |

—

De delar som är specifika för dragfordon (2).

3.   Bromsprov

Lokföraren skall kunna

| — | kontrollera att tågets bromskraft före avgång motsvarar den bromskraft som föreskrivs för sträckan i fordonsdokumentationen, |
| --- | --- |

—

kontrollera att tågets bromskraft före avgång motsvarar den bromskraft som föreskrivs för sträckan i fordonsdokumentationen,

| — | kontrollera att dragfordonets bromsar fungerar innan tåget sätts i rörelse, vid start och under gång. |
| --- | --- |

—

kontrollera att dragfordonets bromsar fungerar innan tåget sätts i rörelse, vid start och under gång.

4.   Körsätt och maximal hastighet för tåget i förhållande till linjens egenskaper

Lokföraren skall kunna

| — | tillägna sig den information som han eller hon får före avgång, |
| --- | --- |

—

tillägna sig den information som han eller hon får före avgång,

| — | bestämma körsätt och maxhastighet för sitt tåg på grundval av variabler såsom hastighetsbegränsningar och eventuella ändringar i fråga om signalering. |
| --- | --- |

—

bestämma körsätt och maxhastighet för sitt tåg på grundval av variabler såsom hastighetsbegränsningar och eventuella ändringar i fråga om signalering.

5.   Förmåga att köra tåget på ett sådant sätt att anläggningar och materiel inte skadas

Lokföraren måste kunna

| — | utnyttja samtliga manöver- och kontrollanordningar som står till hans eller hennes förfogande i enlighet med tillämpliga regler, |
| --- | --- |

—

utnyttja samtliga manöver- och kontrollanordningar som står till hans eller hennes förfogande i enlighet med tillämpliga regler,

| — | starta tåget med beaktande av adhesions- och kraftbegränsningar, |
| --- | --- |

—

starta tåget med beaktande av adhesions- och kraftbegränsningar,

| — | vid varje tidpunkt känna till sin position på den aktuella sträckan, |
| --- | --- |

—

vid varje tidpunkt känna till sin position på den aktuella sträckan,

| — | använda bromsen för att minska farten samt för att stanna tåget under hänsynstagande till den rullande materielen och till anläggningarna. |
| --- | --- |

—

använda bromsen för att minska farten samt för att stanna tåget under hänsynstagande till den rullande materielen och till anläggningarna.

6.   Brister

Lokföraren måste kunna

| — | vara uppmärksam på ovanliga händelser som har betydelse för framförandet av tåget, |
| --- | --- |

—

vara uppmärksam på ovanliga händelser som har betydelse för framförandet av tåget,

| — | se tecken på brister, göra åtskillnad mellan dem och vidta åtgärder på grundval av deras relativa betydelse, varvid säkerheten för järnvägstrafik och personer alltid skall prioriteras, |
| --- | --- |

—

se tecken på brister, göra åtskillnad mellan dem och vidta åtgärder på grundval av deras relativa betydelse, varvid säkerheten för järnvägstrafik och personer alltid skall prioriteras,

| — | känna till tillgängliga skydds- och kommunikationsmedel, |
| --- | --- |

—

känna till tillgängliga skydds- och kommunikationsmedel,

| — | inspektera tåget för att upptäcka eventuella mindre brister, |
| --- | --- |

—

inspektera tåget för att upptäcka eventuella mindre brister,

| — | försöka åtgärda sådana brister. |
| --- | --- |

—

försöka åtgärda sådana brister.

7.   Incidenter och olyckor vid drift; bränder; olyckor med personskador

Lokföraren måste kunna

| — | vidta skydds- och larmåtgärder vid olyckor med personskador ombord på tåget, |
| --- | --- |

—

vidta skydds- och larmåtgärder vid olyckor med personskador ombord på tåget,

| — | avgöra om tåget transporterar farliga ämnen och identifiera dem på grundval av tågdokument och vagnlistor. |
| --- | --- |

—

avgöra om tåget transporterar farliga ämnen och identifiera dem på grundval av tågdokument och vagnlistor.

8.   Villkor för återupptagande av drift efter ett tillbud som inbegriper rullande materiel

Efter ett tillbud skall lokföraren kunna

| — | avgöra om man kan köra vidare med materielen och i så fall på vilka villkor, |
| --- | --- |

—

avgöra om man kan köra vidare med materielen och i så fall på vilka villkor,

| — | snarast möjligt upplysa infrastrukturförvaltaren om dessa villkor. |
| --- | --- |

—

snarast möjligt upplysa infrastrukturförvaltaren om dessa villkor.

9.   Avställning av tåget

Lokföraren måste kunna vidta åtgärder så att tåget inte kan sättas i rörelse vid en oläglig tidpunkt, även under de svåraste förhållanden.

---

(1)  Gäller i synnerhet följande:

| — | Mekanisk uppbyggnad. |
| --- | --- |

—

Mekanisk uppbyggnad.

| — | Bromsanordningar. |
| --- | --- |

—

Bromsanordningar.

| — | Hjulupphängning och kopplingsanordningar. |
| --- | --- |

—

Hjulupphängning och kopplingsanordningar.

| — | Löpverk. |
| --- | --- |

—

Löpverk.

| — | Säkerhetsutrustning |
| --- | --- |

—

Säkerhetsutrustning

(2)  Gäller i synnerhet följande:

| — | Strömavtagare och högspänningsledningar. |
| --- | --- |

—

Strömavtagare och högspänningsledningar.

| — | Bränsletankar, anordningar för bränsletillförsel, avgassystem. |
| --- | --- |

—

Bränsletankar, anordningar för bränsletillförsel, avgassystem.

| — | Drivmekanism, motorer och kraftöverföring. |
| --- | --- |

—

Drivmekanism, motorer och kraftöverföring.

| — | Kommunikationsutrustning (tågradio etc.). |
| --- | --- |

—

Kommunikationsutrustning (tågradio etc.).

BILAGA VII

PROV AVSEENDE YRKESKUNSKAPER OM INFRASTRUKTUR

Ämnen med anknytning till infrastruktur

1.   Bromsprov

Lokföraren skall kunna kontrollera att tågets bromskraft före avgång motsvarar den bromskraft som föreskrivs för sträckan.

2.   Körsätt och maximal hastighet för tåget i förhållande till linjens egenskaper

Lokföraren skall kunna

| — | tillägna sig den information som han eller hon får före avgång, exempelvis avseende hastighetsbegränsningar eller eventuella ändringar i fråga om signalering, |
| --- | --- |

—

tillägna sig den information som han eller hon får före avgång, exempelvis avseende hastighetsbegränsningar eller eventuella ändringar i fråga om signalering,

| — | bestämma körsätt och maxhastighet för sitt tåg på grundval av linjens egenskaper. |
| --- | --- |

—

bestämma körsätt och maxhastighet för sitt tåg på grundval av linjens egenskaper.

3.   Kunskap om järnvägslinjen

Lokföraren måste kunna köra förutseende och vidta erforderliga åtgärder ur säkerhets- och prestandasynpunkt. Därför måste han eller hon ha god kännedom om sträckor och järnvägsanläggningar på den linje som trafikeras samt om eventuella likvärdiga färdvägar som man kommit överens om.

Följande aspekter är viktiga:

| — | Driftsvillkor (spårbyten, enkelriktad trafik etc.) |
| --- | --- |

—

Driftsvillkor (spårbyten, enkelriktad trafik etc.)

| — | Fastställande av spår som kan användas för den aktuella trafiktypen. |
| --- | --- |

—

Fastställande av spår som kan användas för den aktuella trafiktypen.

| — | Driftssystemet. |
| --- | --- |

—

Driftssystemet.

| — | Typ av linjeblockering med tillhörande regelverk. |
| --- | --- |

—

Typ av linjeblockering med tillhörande regelverk.

| — | Namn, position och distansmarkeringar för stationer och ställverk så att körningen kan anpassas därefter. |
| --- | --- |

—

Namn, position och distansmarkeringar för stationer och ställverk så att körningen kan anpassas därefter.

| — | Signalering som anger övergång mellan olika drifts- eller kraftförsörjningssystem. |
| --- | --- |

—

Signalering som anger övergång mellan olika drifts- eller kraftförsörjningssystem.

| — | Hastighetsgränser för de olika kategorier av tåg som framförs. |
| --- | --- |

—

Hastighetsgränser för de olika kategorier av tåg som framförs.

| — | Topografiska profiler. |
| --- | --- |

—

Topografiska profiler.

| — | Särskilda bromsvillkor, exempelvis för sträckor med stark lutning. |
| --- | --- |

—

Särskilda bromsvillkor, exempelvis för sträckor med stark lutning.

| — | Särskilda driftsförhållanden: särskilda signaler eller skyltar, avgångsvillkor etc. |
| --- | --- |

—

Särskilda driftsförhållanden: särskilda signaler eller skyltar, avgångsvillkor etc.

4.   Säkerhetsbestämmelser

Lokföraren måste kunna

| — | sätta tåget i rörelse först när alla föreskrivna villkor är uppfyllda (tidtabell, klartecken för avgång eller startsignal, grönt ljus i tillämpliga fall etc.), |
| --- | --- |

—

sätta tåget i rörelse först när alla föreskrivna villkor är uppfyllda (tidtabell, klartecken för avgång eller startsignal, grönt ljus i tillämpliga fall etc.),

| — | se signalerna (längs sträckan eller i hytten), tyda dem utan tvekan eller fel samt vidta åtgärder enligt instruktion. |
| --- | --- |

—

se signalerna (längs sträckan eller i hytten), tyda dem utan tvekan eller fel samt vidta åtgärder enligt instruktion.

| — | framföra tåget säkert i enlighet med de särskilda trafikeringssätten: använda särskilda driftssätt om order ges, tillfälliga hastighetsbegränsningar, körning i motsatt riktning, tillstånd att ignorera varningssignaler, växling, vändning, körning på byggarbetsplatser etc., |
| --- | --- |

—

framföra tåget säkert i enlighet med de särskilda trafikeringssätten: använda särskilda driftssätt om order ges, tillfälliga hastighetsbegränsningar, körning i motsatt riktning, tillstånd att ignorera varningssignaler, växling, vändning, körning på byggarbetsplatser etc.,

| — | göra tidtabellsenliga eller beordrade stopp och eventuellt betjäna resenärerna under dessa stopp, t.ex. genom att öppna och stänga dörrarna. |
| --- | --- |

—

göra tidtabellsenliga eller beordrade stopp och eventuellt betjäna resenärerna under dessa stopp, t.ex. genom att öppna och stänga dörrarna.

5.   Framförande av tåget

Lokföraren måste kunna

| — | vid varje tidpunkt känna till sin position på den aktuella sträckan, |
| --- | --- |

—

vid varje tidpunkt känna till sin position på den aktuella sträckan,

| — | använda bromsen för att minska farten samt för att stanna tåget under hänsynstagande till den rullande materielen och till anläggningarna, |
| --- | --- |

—

använda bromsen för att minska farten samt för att stanna tåget under hänsynstagande till den rullande materielen och till anläggningarna,

| — | justera körningen av tågsättet i enlighet med tidtabellen och i enlighet med eventella anvisningar om energibesparingar, varvid hänsyn skall tas till egenskaperna hos dragfordonet, tåget, sträckan och miljön. |
| --- | --- |

—

justera körningen av tågsättet i enlighet med tidtabellen och i enlighet med eventella anvisningar om energibesparingar, varvid hänsyn skall tas till egenskaperna hos dragfordonet, tåget, sträckan och miljön.

6.   Brister

Lokföraren måste kunna

| — | vara uppmärksam, i den mån som körningen av tåget medger detta, på onormala händelser avseende infrastrukturen och omgivningarna: signaler, spår, kraftförsörjning, plankorsningar, omgivningarna längs spåren, annan trafik, |
| --- | --- |

—

vara uppmärksam, i den mån som körningen av tåget medger detta, på onormala händelser avseende infrastrukturen och omgivningarna: signaler, spår, kraftförsörjning, plankorsningar, omgivningarna längs spåren, annan trafik,

| — | vara uppmärksam på ovanliga händelser som har betydelse för framförandet av tåget, |
| --- | --- |

—

vara uppmärksam på ovanliga händelser som har betydelse för framförandet av tåget,

| — | känna till avståndet till hinder, |
| --- | --- |

—

känna till avståndet till hinder,

| — | snarast möjligt underrätta infrastrukturförvaltaren om plats och beskaffenhet för konstaterade brister, varvid han eller hon skall försäkra sig om att mottagaren har förstått informationen, |
| --- | --- |

—

snarast möjligt underrätta infrastrukturförvaltaren om plats och beskaffenhet för konstaterade brister, varvid han eller hon skall försäkra sig om att mottagaren har förstått informationen,

| — | sörja för trafiksäkerheten och säkerheten för personer, eller låta sörja för sådan säkerhet, närhelst det är nödvändigt. |
| --- | --- |

—

sörja för trafiksäkerheten och säkerheten för personer, eller låta sörja för sådan säkerhet, närhelst det är nödvändigt.

7.   Incidenter och olyckor vid drift; bränder; olyckor med personskador

Lokföraren måste kunna

| — | vidta skydds- och larmåtgärder vid olyckor med personskador, |
| --- | --- |

—

vidta skydds- och larmåtgärder vid olyckor med personskador,

| — | bestämma var tåget skall stoppas efter en brand och vid behov underlätta evakueringen av passagerarna, |
| --- | --- |

—

bestämma var tåget skall stoppas efter en brand och vid behov underlätta evakueringen av passagerarna,

| — | snarast möjligt ge praktisk information om branden om lokföraren inte själv kan få kontroll över den, |
| --- | --- |

—

snarast möjligt ge praktisk information om branden om lokföraren inte själv kan få kontroll över den,

| — | avgöra om man kan köra vidare med materielen efter ett tillbud och i så fall på vilka villkor, |
| --- | --- |

—

avgöra om man kan köra vidare med materielen efter ett tillbud och i så fall på vilka villkor,

| — | snarast möjligt upplysa infrastrukturförvaltaren om dessa villkor. |
| --- | --- |

—

snarast möjligt upplysa infrastrukturförvaltaren om dessa villkor.

P6_TA(2005)0356

Internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter (KOM(2004)0143 – C6-0003/2004 – 2004/0049(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0143) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0143) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och71.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0003/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och71.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0003/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0123/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0123/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0049

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 28 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om tågresenärers rättigheter och skyldigheter

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Inom ramen för den gemensamma transportpolitiken är det viktigt att slå vakt om tjänsternas kvalitet
  och tågresenärernas
  rättigheter, och att
  förbättra persontrafikens
  kvalitet och effektivitet för att bidra till en ökning av järnvägstrafikens andel i förhållande till andra transportsätt. |
| --- | --- |

(1)

Inom ramen för den gemensamma transportpolitiken är det viktigt att slå vakt om tjänsternas kvalitet
  och tågresenärernas
  rättigheter, och att
  förbättra persontrafikens
  kvalitet och effektivitet för att bidra till en ökning av järnvägstrafikens andel i förhållande till andra transportsätt.

| (2) | Kommissionens strategi för konsumentpolitik 2002–2006 (4) fastställs målsättningen att gemenskapen skall uppnå en hög konsumentskyddsnivå på transportområdet och i enlighet med artikel 153.2 i fördraget beakta konsumentskyddskraven vid transportpolitikens utformning och genomförande. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens strategi för konsumentpolitik 2002–2006 (4) fastställs målsättningen att gemenskapen skall uppnå en hög konsumentskyddsnivå på transportområdet och i enlighet med artikel 153.2 i fördraget beakta konsumentskyddskraven vid transportpolitikens utformning och genomförande.

| (3) | Det gällande fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) av den 9 maj 1980 omfattar enhetliga regler för avtal om internationell järnvägsbefordran av resande och resgods (CIV - bihang A till fördraget). COTIF ändrades genom Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999. Gemenskapen kommer att kunna ansluta sig till COTIF så snart som Vilniusprotokollet träder i kraft. I denna förordning bör det tas hänsyn till de bestämmelser som redan finns i CIV-bihanget. Det är emellertid önskvärt att inte enbart skydda resenärer som färdas i internationell trafik,, utan även resenärer i nationell trafik. Med hänsyn till rättssäkerheten är det absolut nödvändigt att avstå ifrån att bestämmelser som redan ingår i CIV-bihanget övertas ordagrant i denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

Det gällande fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) av den 9 maj 1980 omfattar enhetliga regler för avtal om internationell järnvägsbefordran av resande och resgods (CIV - bihang A till fördraget). COTIF ändrades genom Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999. Gemenskapen kommer att kunna ansluta sig till COTIF så snart som Vilniusprotokollet träder i kraft. I denna förordning bör det tas hänsyn till de bestämmelser som redan finns i CIV-bihanget. Det är emellertid önskvärt att inte enbart skydda resenärer som färdas i internationell trafik,, utan även resenärer i nationell trafik. Med hänsyn till rättssäkerheten är det absolut nödvändigt att avstå ifrån att bestämmelser som redan ingår i CIV-bihanget övertas ordagrant i denna förordning.

| (4) | Resenärernas rätt till järnvägstjänster omfattar deras rätt till information om trafiken före, under och efter resan. |
| --- | --- |

(4)

Resenärernas rätt till järnvägstjänster omfattar deras rätt till information om trafiken före, under och efter resan.

| (5) | Tågresenären är transportavtalets svagare part och det är därför nödvändigt att slå vakt om resenärernas rättigheter. |
| --- | --- |

(5)

Tågresenären är transportavtalets svagare part och det är därför nödvändigt att slå vakt om resenärernas rättigheter.

| (6) | Datoriserade system för försäljning av tågbiljetter kan, om de används på rätt sätt, ge tågresenärerna viktig och användbar service. Det är därför nödvändigt att underlätta tillgången till sådana system på icke-diskriminerande basis. |
| --- | --- |

(6)

Datoriserade system för försäljning av tågbiljetter kan, om de används på rätt sätt, ge tågresenärerna viktig och användbar service. Det är därför nödvändigt att underlätta tillgången till sådana system på icke-diskriminerande basis.

| (7) | Järnvägsföretag bör samarbeta för att underlätta övergången från ett nät till ett annat och från en verksamhetsutövare till en annan, och genom detta samarbete
  verka för
  att tågresenärerna får samordnade biljetter. |
| --- | --- |

(7)

Järnvägsföretag bör samarbeta för att underlätta övergången från ett nät till ett annat och från en verksamhetsutövare till en annan, och genom detta samarbete
  verka för
  att tågresenärerna får samordnade biljetter.

| (8) | För att garantera
  att tågresenärer
  kan dra nytta av de bestämmelser som fastställs i den här förordningen måste de järnvägsföretag som bedriver persontrafik samarbeta. Detta samarbete bör på icke-diskriminerande basis vara öppet för alla järnvägsföretag som bedriver persontrafik. |
| --- | --- |

(8)

För att garantera
  att tågresenärer
  kan dra nytta av de bestämmelser som fastställs i den här förordningen måste de järnvägsföretag som bedriver persontrafik samarbeta. Detta samarbete bör på icke-diskriminerande basis vara öppet för alla järnvägsföretag som bedriver persontrafik.

| (9) | Den internationella persontrafiken på järnväg bör gagna allmänheten.
  Samtliga resenärer, inbegripet
  funktionshindrade personer
  och andra resenärer med nedsatt rörelseförmåga, bör därför
  ha samma möjligheter som andra medborgare att resa med tåg
  utan att utsättas för diskriminering
  . |
| --- | --- |

(9)

Den internationella persontrafiken på järnväg bör gagna allmänheten.
  Samtliga resenärer, inbegripet
  funktionshindrade personer
  och andra resenärer med nedsatt rörelseförmåga, bör därför
  ha samma möjligheter som andra medborgare att resa med tåg
  utan att utsättas för diskriminering
  .

| (10) | Järnvägsföretag och stationsförvaltare bör alltid beakta alla tänkbara problem som kan uppstå för funktionshindrade personer, så att systematiska förbättringar kan åstadkommas i samband med inköp av ny rullande materiel, ombyggnad av stationer, inrättningar för information och assistans samt järnvägsnätets generella tillgänglighet. |
| --- | --- |

(10)

Järnvägsföretag och stationsförvaltare bör alltid beakta alla tänkbara problem som kan uppstå för funktionshindrade personer, så att systematiska förbättringar kan åstadkommas i samband med inköp av ny rullande materiel, ombyggnad av stationer, inrättningar för information och assistans samt järnvägsnätets generella tillgänglighet.

| (11) | Ett system med obegränsad ansvarighet om resenärer dödas eller skadas är lämpligt för ett säkert och modernt järnvägstrafiksystem. |
| --- | --- |

(11)

Ett system med obegränsad ansvarighet om resenärer dödas eller skadas är lämpligt för ett säkert och modernt järnvägstrafiksystem.

| (12) | Införandet av gränser för järnvägsföretagens ansvarighet vid förlust av eller skada på resgods och för skada som uppkommer på grund av försening, missad anslutning eller inställd trafik torde leda till ökad klarhet och införa incitament
  på persontrafikmarknaden
  som gagnar resenärerna. |
| --- | --- |

(12)

Införandet av gränser för järnvägsföretagens ansvarighet vid förlust av eller skada på resgods och för skada som uppkommer på grund av försening, missad anslutning eller inställd trafik torde leda till ökad klarhet och införa incitament
  på persontrafikmarknaden
  som gagnar resenärerna.

| (13) | Det är önskvärt att befria olycksoffer och deras anhöriga från omedelbara ekonomiska problem under den period som följer direkt efter en olycka. |
| --- | --- |

(13)

Det är önskvärt att befria olycksoffer och deras anhöriga från omedelbara ekonomiska problem under den period som följer direkt efter en olycka.

| (14) | Det är viktigt att reglerna i denna förordning gäller även när befordran av resenärerna sker med andra transportmedel, i synnerhet till sjöss och på inre vattenvägar, som en del av tågresan eller till följd av tillfälliga ändringar. Dessa regler om järnvägsföretagets ansvarighet är i linje med internationella konventioner, i synnerhet artikel 1.3 i de enhetliga reglerna för avtal om internationell järnvägsbefordran av resande och resgods (CIV–bihanget), Vilniusprotokollet och artikel 2.2 i Atenkonventionen om sjöbefordran av resenärer och deras resgods från 2002. |
| --- | --- |

(14)

Det är viktigt att reglerna i denna förordning gäller även när befordran av resenärerna sker med andra transportmedel, i synnerhet till sjöss och på inre vattenvägar, som en del av tågresan eller till följd av tillfälliga ändringar. Dessa regler om järnvägsföretagets ansvarighet är i linje med internationella konventioner, i synnerhet artikel 1.3 i de enhetliga reglerna för avtal om internationell järnvägsbefordran av resande och resgods (CIV–bihanget), Vilniusprotokollet och artikel 2.2 i Atenkonventionen om sjöbefordran av resenärer och deras resgods från 2002.

| (15) | Vid en resa som tillhandahålls av flera på varandra följande järnvägsföretag bör en resenär ha möjlighet att rikta sin fordran till vilket som helst av de deltagande järnvägsföretagen. |
| --- | --- |

(15)

Vid en resa som tillhandahålls av flera på varandra följande järnvägsföretag bör en resenär ha möjlighet att rikta sin fordran till vilket som helst av de deltagande järnvägsföretagen.

| (16) | Det ligger i persontrafikmarknadens intresse att en hög säkerhetsnivå upprätthålls både på stationerna och ombord på tågen. |
| --- | --- |

(16)

Det ligger i persontrafikmarknadens intresse att en hög säkerhetsnivå upprätthålls både på stationerna och ombord på tågen.

| (17) | Resenärerna måste av hänsyn till sina medresenärer rätta sig efter vissa uppföranderegler. Detta ligger också i järnvägsföretagets intresse. |
| --- | --- |

(17)

Resenärerna måste av hänsyn till sina medresenärer rätta sig efter vissa uppföranderegler. Detta ligger också i järnvägsföretagets intresse.

| (18) | Effekterna av denna förordning bör ses över, särskilt när det gäller inflationen och konkurrensens utveckling på de berörda persontrafikmarknaderna. |
| --- | --- |

(18)

Effekterna av denna förordning bör ses över, särskilt när det gäller inflationen och konkurrensens utveckling på de berörda persontrafikmarknaderna.

| (19) | Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (5). |
| --- | --- |

(19)

Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (5).

| (20) | Medlemsstaterna bör fastställa vilka påföljder som skall tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterna bör fastställa vilka påföljder som skall tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.

| (21) | Målet med den föreslagna förordningen är att utveckla gemenskapens järnvägar och införa vissa rättigheter
  för tågresenärer
  . Detta mål kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, utan kan bättre uppnås på
  gemenskapsnivå. Gemenskapen
  får därmed vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(21)

Målet med den föreslagna förordningen är att utveckla gemenskapens järnvägar och införa vissa rättigheter
  för tågresenärer
  . Detta mål kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, utan kan bättre uppnås på
  gemenskapsnivå. Gemenskapen
  får därmed vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (22) | De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(22)

De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.
     
  Genom denna förordning genomförs vissa bestämmelser i fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF), samtidigt som den innehåller ett antal kompletterande bestämmelser.

2.   I denna förordning fastställs rättigheter och skyldigheter för
  alla
  tågresenärer.

Även i avtal om offentliga tjänster måste minst den miniminivå som fastställs i denna förordning garanteras. Medlemsstater kan fastställa mera omfattande rättigheter inom ramen för nationell lagstiftning eller i avtal om offentliga tjänster. Under en period på fem år från ikraftträdandet av denna förordning kan medlemsstaterna begära undantag från denna bestämmelse. När kommissionen fattar ett beslut om undantag skall den beakta situationen och utvecklingen på järnvägsmarknaden i den berörda medlemsstaten.

3.   
  Om
  gemenskapen har ingått ett avtal om järnvägstrafik med tredjeland skall denna förordning även gälla vid internationella resor till, från och genom detta
  land
  .

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1) | ”järnvägsföretag”: offentligt eller privat företag med tillstånd enligt gällande gemenskapslagstiftning
  vars verksamhet
  består i att
  regelbundet
  tillhandahålla tjänster för transport av resenärer på järnväg, med kravet att företaget måste tillhandahålla dragkraft. |
| --- | --- |

1)

”järnvägsföretag”: offentligt eller privat företag med tillstånd enligt gällande gemenskapslagstiftning
  vars verksamhet
  består i att
  regelbundet
  tillhandahålla tjänster för transport av resenärer på järnväg, med kravet att företaget måste tillhandahålla dragkraft.

| 2) | ”infrastrukturförvaltare”: organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga och underhålla järnvägsinfrastruktur, eller en del därav, i enlighet med definitionen i artikel 3 i rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar
   (7). Detta kan också inbegripa hantering av kontroll- och säkerhetssystem för infrastrukturen. Infrastrukturförvaltarens uppgifter med avseende på järnvägsnät eller del av ett järnvägsnät får tilldelas olika organ eller företag. |
| --- | --- |

2)

”infrastrukturförvaltare”: organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga och underhålla järnvägsinfrastruktur, eller en del därav, i enlighet med definitionen i artikel 3 i rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar
   (7). Detta kan också inbegripa hantering av kontroll- och säkerhetssystem för infrastrukturen. Infrastrukturförvaltarens uppgifter med avseende på järnvägsnät eller del av ett järnvägsnät får tilldelas olika organ eller företag.

| 3) | ”tilldelningsorgan”: den organisation som ansvarar för tilldelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet. |
| --- | --- |

3)

”tilldelningsorgan”: den organisation som ansvarar för tilldelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet.

| 4) | ”avgiftsorgan”: den organisation som ansvarar för att ta ut avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur. |
| --- | --- |

4)

”avgiftsorgan”: den organisation som ansvarar för att ta ut avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur.

| 5) | ”researrangör”: en annan arrangör eller återförsäljare än järnvägsföretaget i den bemärkelse som avses i artikel 2.2 och 2.3 i rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (8). |
| --- | --- |

5)

”researrangör”: en annan arrangör eller återförsäljare än järnvägsföretaget i den bemärkelse som avses i artikel 2.2 och 2.3 i rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (8).

| 6) | ”större järnvägsstation”: en järnvägsstation
  som p.g.a. trafikvolym, internationell karaktär och/eller geografiskt läge betecknas som sådan av den berörda medlemsstaten
  . |
| --- | --- |

6)

”större järnvägsstation”: en järnvägsstation
  som p.g.a. trafikvolym, internationell karaktär och/eller geografiskt läge betecknas som sådan av den berörda medlemsstaten
  .

| 7) | ”stationsförvaltare”: den organisatoriska enhet i en medlemsstat som tilldelats ansvaret att förvalta och/eller underhålla järnvägsstationer. |
| --- | --- |

7)

”stationsförvaltare”: den organisatoriska enhet i en medlemsstat som tilldelats ansvaret att förvalta och/eller underhålla järnvägsstationer.

| 8) | ”transportavtal”: ett avtal mellan järnvägsföretaget och/eller researrangören å ena sidan och resenären å den andra om tillhandahållande av en eller flera resor och, i tillämpliga fall, en eller flera bokningar, oberoende av vilket järnvägsföretag eller annat trafikföretag som bedriver trafiken och/eller som är underleverantör till det järnvägsföretag och/eller den researrangör som ingår avtalet. |
| --- | --- |

8)

”transportavtal”: ett avtal mellan järnvägsföretaget och/eller researrangören å ena sidan och resenären å den andra om tillhandahållande av en eller flera resor och, i tillämpliga fall, en eller flera bokningar, oberoende av vilket järnvägsföretag eller annat trafikföretag som bedriver trafiken och/eller som är underleverantör till det järnvägsföretag och/eller den researrangör som ingår avtalet.

| 9) | ”biljett”: en giltig färdhandling som utgör bevis på att ett transportavtal har upprättats och som berättigar till transport, eller något likvärdigt i papperslös form, inbegripet i elektronisk form, som utfärdats eller godkänts av järnvägsföretaget. |
| --- | --- |

9)

”biljett”: en giltig färdhandling som utgör bevis på att ett transportavtal har upprättats och som berättigar till transport, eller något likvärdigt i papperslös form, inbegripet i elektronisk form, som utfärdats eller godkänts av järnvägsföretaget.

| 10) | ”abonnemang”: ett transportavtal som ger innehavaren rätt att regelbundet resa under en viss period på en viss rutt. |
| --- | --- |

10)

”abonnemang”: ett transportavtal som ger innehavaren rätt att regelbundet resa under en viss period på en viss rutt.

| 11) | ”bokning”: innebär
  ett avtal som ingås mellan en resenär och ett järnvägsföretag, varvid en biljett eller annat färdbevis utfärdas och tillhandahålls resenären. |
| --- | --- |

11)

”bokning”: innebär
  ett avtal som ingås mellan en resenär och ett järnvägsföretag, varvid en biljett eller annat färdbevis utfärdas och tillhandahålls resenären.

| 12) | ”samordnad biljett”: en eller flera biljetter som utgör ett transportavtal som är nödvändigt för att göra en internationell resa från avreseorten till bestämmelseorten med ett antal tåg och/eller järnvägsföretag. |
| --- | --- |

12)

”samordnad biljett”: en eller flera biljetter som utgör ett transportavtal som är nödvändigt för att göra en internationell resa från avreseorten till bestämmelseorten med ett antal tåg och/eller järnvägsföretag.

| 13) | ”internationell resa”: en tågresa vid vilken minst en av gemenskapens inre gränser korsas och som utförs med ett internationellt tåg och/eller ett nationellt tåg för den inhemska delen av resan. |
| --- | --- |

13)

”internationell resa”: en tågresa vid vilken minst en av gemenskapens inre gränser korsas och som utförs med ett internationellt tåg och/eller ett nationellt tåg för den inhemska delen av resan.

| 14) | ”internationell transporttjänst”: persontransporttjänst på järnväg där tåget korsar minst en av gemenskapens inre gränser. Tåget kan vara sammansatt och/eller uppdelat och de olika sektionerna kan ha olika avreseort och
  bestämmelseort
  . |
| --- | --- |

14)

”internationell transporttjänst”: persontransporttjänst på järnväg där tåget korsar minst en av gemenskapens inre gränser. Tåget kan vara sammansatt och/eller uppdelat och de olika sektionerna kan ha olika avreseort och
  bestämmelseort
  .

| 15) | ”försening”
  : skillnaden mellan
  den ankomsttid
  som anges i tidtabellen och den verkliga ankomsttiden.
  Förändringar i tidtabellen som meddelats resenärerna minst 48 timmar i förväg skall inte betecknas som förseningar. |
| --- | --- |

15)

”försening”
  : skillnaden mellan
  den ankomsttid
  som anges i tidtabellen och den verkliga ankomsttiden.
  Förändringar i tidtabellen som meddelats resenärerna minst 48 timmar i förväg skall inte betecknas som förseningar.

| 16) | ”inställd trafik”: indragning av planerade tåg
  , med undantag av avgångar vars indragning meddelats resenärerna minst 48 timmar i förväg
  . |
| --- | --- |

16)

”inställd trafik”: indragning av planerade tåg
  , med undantag av avgångar vars indragning meddelats resenärerna minst 48 timmar i förväg
  .

| 17) | ”datoriserat informations
  - och bokningssystem för järnvägstrafik”: ett datoriserat system som innehåller information om all persontrafik som erbjuds av järnvägsföretag. Detta system omfattar information om följande:






  a) | Scheman och tidtabeller för persontrafiken. |
| --- | --- | --- |

17)

”datoriserat informations
  - och bokningssystem för järnvägstrafik”: ett datoriserat system som innehåller information om all persontrafik som erbjuds av järnvägsföretag. Detta system omfattar information om följande:

a)

Scheman och tidtabeller för persontrafiken.

| b) | Platstillgången på persontåg. |
| --- | --- |

b)

Platstillgången på persontåg.

| c) | Biljettpriser och särskilda villkor. |
| --- | --- |

c)

Biljettpriser och särskilda villkor.

| d) | Tågens tillgänglighet för funktionshindrade personer. |
| --- | --- |

d)

Tågens tillgänglighet för funktionshindrade personer.

| e) | Olika möjligheter att göra bokningar eller utfärda biljetter, under förutsättning att vissa av eller samtliga dessa möjligheter är tillgängliga för abonnenter. |
| --- | --- |

e)

Olika möjligheter att göra bokningar eller utfärda biljetter, under förutsättning att vissa av eller samtliga dessa möjligheter är tillgängliga för abonnenter.

| 18) | ”systemleverantör”: ett företag och dess filialer som ansvarar för driften eller marknadsföringen av datoriserade informations- och bokningssystem för järnvägstrafik.
  Järnvägsföretag som baserar sin egen verksamhet på datoriserade informations- och bokningssystem är enligt denna definition inte systemleverantörer. |
| --- | --- |

18)

”systemleverantör”: ett företag och dess filialer som ansvarar för driften eller marknadsföringen av datoriserade informations- och bokningssystem för järnvägstrafik.
  Järnvägsföretag som baserar sin egen verksamhet på datoriserade informations- och bokningssystem är enligt denna definition inte systemleverantörer.

| 19) | ”funktionshindrade personer”: en person vars
  oberoende, orienteringsförmåga, kommunikationsförmåga eller
  rörelseförmåga är nedsatt på grund av fysiskt, sensoriskt, motoriskt eller psykiskt funktionshinder, eller på grund av annat handikapp eller ålder, vid användning av transportmedel och som kräver att särskild hänsyn tas och att utbudet av de tjänster som erbjuds resenärerna anpassas till personens behov. |
| --- | --- |

19)

”funktionshindrade personer”: en person vars
  oberoende, orienteringsförmåga, kommunikationsförmåga eller
  rörelseförmåga är nedsatt på grund av fysiskt, sensoriskt, motoriskt eller psykiskt funktionshinder, eller på grund av annat handikapp eller ålder, vid användning av transportmedel och som kräver att särskild hänsyn tas och att utbudet av de tjänster som erbjuds resenärerna anpassas till personens behov.

| 20) | ”på varandra följande järnvägsföretag”: flera järnvägsföretag (”efterföljande järnvägsföretag”) som vart och ett utför en del av en internationell transporttjänst. |
| --- | --- |

20)

”på varandra följande järnvägsföretag”: flera järnvägsföretag (”efterföljande järnvägsföretag”) som vart och ett utför en del av en internationell transporttjänst.

| 21) | ”ställföreträdande järnvägsföretag”: ett järnvägsföretag som inte har ingått ett transportavtal med resenären, men till vilket järnvägsföretaget har överlåtit en del av eller hela utförandet av transporten. |
| --- | --- |

21)

”ställföreträdande järnvägsföretag”: ett järnvägsföretag som inte har ingått ett transportavtal med resenären, men till vilket järnvägsföretaget har överlåtit en del av eller hela utförandet av transporten.

| 22) | CIV: Enhetliga regler för avtal om internationell järnvägsbefordran av resande och resgods, ändrade genom Vilniusprotokollet, bilaga A till COTIF. |
| --- | --- |

22)

CIV: Enhetliga regler för avtal om internationell järnvägsbefordran av resande och resgods, ändrade genom Vilniusprotokollet, bilaga A till COTIF.

KAPITEL II

INFORMATION OCH BILJETTER

Artikel 3

Reseinformation

Järnvägsföretag och/eller researrangörer skall
  på begäran
  till resenären lämna den information som anges i bilaga I
  om de tjänster som företaget erbjuder
  .

Informationen
  skall
  erbjudas
  i
  en
  form som är
  tillgänglig och förståelig och den skall vara avgiftsfri. Särskild hänsyn skall tas till personer med hörsel- och/eller synskada
  .

Järnvägsföretag och researrangörer är ansvariga för att den tryckta eller elektroniskt erbjudna informationen om deras tjänster är korrekt.

Artikel 4

Transportavtal och biljetter

1.   Genom transportavtalet åtar sig järnvägsföretaget eller järnvägsföretagen att transportera resenären samt dennes handresgods och resgods till bestämmelseorten.
  Järnvägsföretagen skall transportera resenärernas cyklar på alla tåg, inbegripet gränsöverskridande tåg och höghastighetståg, eventuellt mot betalning.
  Avtalet skall bekräftas genom att en eller flera biljetter utfärdas för resenären. Biljetterna skall betraktas som prima facie-bevis för avtalets ingående.
  För transportavtal gäller bestämmelserna i artiklarna 6 och 7 i CIV
  .

2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall
  de biljetter som järnvägsföretagen utfärdar omfatta åtminstone den information som anges i
  bilaga II
  .

Artikel 5

Tillgång till reseinformationssystem

1.   Punkterna 2–7 ovan skall inte påverka tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 2299/89 av den 24 juli 1989 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem (9), särskilt artikel 21 b i denna.

2.   En
  systemleverantör skall
  ge varje järnvägsföretag som så begär möjlighet att få del av
  distributionstjänster
  på lika och icke-diskriminerande villkor inom ramen för det berörda systemets tillgängliga kapacitet med förbehåll för tekniska begränsningar som ligger utanför systemleverantörens kontroll.

3.   En systemleverantör får inte

| a) | knyta oskäliga villkor till ett avtal med ett deltagande järnvägsföretag, |
| --- | --- |

a)

knyta oskäliga villkor till ett avtal med ett deltagande järnvägsföretag,

| b) | fordra att tilläggsvillkor godtas, som genom sin karaktär eller enligt kommersiell praxis inte har något samband med deltagandet i leverantörens informationssystem, och skall tillämpa samma villkor för samma servicenivå. |
| --- | --- |

b)

fordra att tilläggsvillkor godtas, som genom sin karaktär eller enligt kommersiell praxis inte har något samband med deltagandet i leverantörens informationssystem, och skall tillämpa samma villkor för samma servicenivå.

4.   En systemleverantör får inte ställa som villkor för deltagande i sitt informationssystem att ett deltagande järnvägsföretag inte samtidigt deltar i ett annat system.

5.   Ett deltagande järnvägsföretag skall utan påföljd ha rätt att säga upp sitt avtal med en systemleverantör med en uppsägningstid på sex månader, som dock inte får löpa ut tidigare än vid utgången av det första avtalsåret.

6.   Systemleverantören skall utan diskriminering erbjuda alla deltagande järnvägsföretag de laddnings- och databehandlingstjänster som han tillhandahåller.

7.   Om systemleverantören förbättrar de distributionstjänster som erbjuds eller den utrustning som används i samband med att dessa tjänster erbjuds, skall denne erbjuda samtliga deltagande järnvägsföretag dessa förbättringar på samma villkor och under samma förutsättningar med förbehåll för gällande tekniska begränsningar.

Artikel 6

Tillgång till biljetter, samordnade biljetter och
  bokningar

1.   
  Järnvägsföretag
  skall samarbeta för att kunna erbjuda resenärerna samordnade biljetter för internationella resor; detta skall inte påverka tillämpningen av artiklarna 81, 82 och 86 i fördraget. Samarbetet skall vara öppet för alla järnvägsföretag på icke-diskriminerande basis. De avgifter som uttas för tjänster som utförs i samband med tillhandahållandet av biljetter skall vara kostnadsbaserade. Järnvägsföretagen skall anmäla sina samarbetsavtal till kommissionen ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

2.   
  Biljetter skall
  distribueras till resenärer åtminstone via

| a) | biljettkontor och
  tillgängliga
  biljettautomater (om sådana finns) på samtliga större järnvägsstationer, eller |
| --- | --- |

a)

biljettkontor och
  tillgängliga
  biljettautomater (om sådana finns) på samtliga större järnvägsstationer, eller

| b) | telefon/
  tillgängliga webbplatser
  eller annan allmänt tillgänglig informationsteknik utan extra avgifter för användning av denna distributionskanal. |
| --- | --- |

b)

telefon/
  tillgängliga webbplatser
  eller annan allmänt tillgänglig informationsteknik utan extra avgifter för användning av denna distributionskanal.

3.
     
  Biljetter som utfärdas inom ramen för avtal om offentliga tjänster skall åtminstone distribueras via

| a) | biljettkontor och tillgängliga biljettautomater (om sådana finns) på samtliga större järnvägsstationer, och |
| --- | --- |

a)

biljettkontor och tillgängliga biljettautomater (om sådana finns) på samtliga större järnvägsstationer, och

| b) | telefon/tillgängliga webbplatser eller annan allmänt tillgänglig informationsteknik utan extra avgifter för användning av denna distributionskanal. |
| --- | --- |

b)

telefon/tillgängliga webbplatser eller annan allmänt tillgänglig informationsteknik utan extra avgifter för användning av denna distributionskanal.

4.
     
  Om det inte finns något biljettkontor eller någon biljettautomat på avgångsstationen skall passagerarna på järnvägsstationen åtminstone informeras om:

| a) | möjligheten att köpa biljett per telefon, via Internet eller på tåget samt hur detta skall göras, |
| --- | --- |

a)

möjligheten att köpa biljett per telefon, via Internet eller på tåget samt hur detta skall göras,

| b) | den närmaste stora järnvägsstationen eller platsen där det finns tillgängliga biljettkontor och/eller biljettautomater. |
| --- | --- |

b)

den närmaste stora järnvägsstationen eller platsen där det finns tillgängliga biljettkontor och/eller biljettautomater.

5.   
  Om inte tillträdet till tåget eller stationsbyggnaden av säkerhetsskäl eller på grund av bedrägeribekämpningsåtgärder eller obligatorisk platsreservation är begränsat till personer som innehar en giltig biljett, skall
  järnvägsföretag ge resenärerna möjlighet att köpa biljetter ombord på tåget
  , i synnerhet om resenärerna inte kunnat köpa sina biljetter på avgångsstationen av något av följande skäl:

| a) | biljettkontoren var stängda, |
| --- | --- |

a)

biljettkontoren var stängda,

| b) | biljettautomaterna var i olag, |
| --- | --- |

b)

biljettautomaterna var i olag,

| c) | det fanns varken biljettkontor eller biljettautomater på avgångsstationen, |
| --- | --- |

c)

det fanns varken biljettkontor eller biljettautomater på avgångsstationen,

| d) | biljettkontoren eller biljettautomaterna var inte tillgängliga för funktionshindrade resenärer. |
| --- | --- |

d)

biljettkontoren eller biljettautomaterna var inte tillgängliga för funktionshindrade resenärer.

Resenären skall omedelbart informera behörig tågpersonal.

Artikel 7

Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet

1.
     
  För att resenärer skall kunna inhämta den information som avses i artikel 3, och för att järnvägsföretag skall kunna utfärda biljetter i enlighet med artikel 4 samt biljetter och bokningar i enlighet med artikel 6, skall punkterna 2–4 nedan tillämpas.

2.
     
  De tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) som anges i kapitel II och bilaga II punkt 2.5 a (telematikapplikationer avsedda för persontrafik) i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg

   (10)

  , skall för tillämpning av denna förordning gälla för samtliga tjänster som järnvägsföretagen tillhandahåller, inbegripet höghastighetstjänster.

3.
     
  Ett år efter det att denna förordning antagits skall kommissionen, på förslag av Europeiska järnvägsbyrån, anta de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet för telematikapplikationer avsedda för persontrafik. Med TSD skall det bli möjligt att tillhandahålla den information som avses i bilaga I.

4.
     
  Senast ett år efter det att kommissionen antagit TSD skall järnvägsföretagen anpassa sina databaserade informations- och bokningssystem till de krav som anges i dessa specifikationer.

KAPITEL III

ANSVAR
  OCH SKADESTÅND VID RESENÄRERS DÖDSFALL ELLER SKADA

Artikel 8

Resenärers dödsfall eller skada

1.   Järnvägsföretaget skall vara ansvarigt om en resenär dödas eller skadas (fysiskt eller
  psykiskt), om
  olyckan som ledde till dödsfallet eller skadan
  inte var följden av en naturkatastrof, en krigshandling eller av terrorism
  .

2.
     
  Även om järnvägsföretaget bestrider sitt ansvar för kroppsskada som har orsakats en resenär som färdas med företagets tåg, skall företaget vara resenärens enda motpart och den enda instans från vilken resenären kan begära skadestånd, utan att detta påverkar järnvägsföretagets möjlighet att väcka talan om regress gentemot en tredje part.

3.   Den försäkringsskyldighet som stadgas i artikel 9 i rådets direktiv 95/18/EG av den 19 juni 1995 om tillstånd för järnvägsföretag
   (11) skall när det gäller ansvar för resenärer förstås såsom ett krav på järnvägsföretag att vara försäkrade upp till en nivå som är tillräcklig för att se till att fysiska personer som är berättigade till ersättning erhåller hela det belopp de har rätt till enligt denna förordning.

Försäkringsskyddet per resenär skall uppgå till minst 310 000EUR.

Artikel 9

Skadestånd vid resenärers dödsfall eller kroppsskada

1.
     
  Det får inte finnas någon ekonomisk gräns vad gäller järnvägsföretagets ansvar vid resenärers dödsfall eller kroppsskada.

2.
     
  Järnvägsföretaget skall inte ha möjlighet att undandra sig eller begränsa sitt ansvar för skada enligt artikel 8.1 som inte överstiger 120 000 EUR per resenär. Vid högre belopp skall järnvägsföretaget inte vara ansvarigt för skadan om det kan bevisa att det inte handlat försumligt eller begått något fel.

3.
     
  Om någon person gentemot vilken den avlidne resenären hade eller skulle ha haft en lagstadgad underhållsskyldighet, på grund av resenärens död berövas detta stöd, skall vederbörande ha rätt till ersättning för denna förlust.

Artikel 10

Förskottsbetalning

Vid en resenärs dödsfall eller kroppsskada skall järnvägsföretaget betala ett förskott för att täcka de omedelbara ekonomiska behoven inom femton dagar från och med att skadeståndsberättigad person fastställts.

Vid dödsfall uppgår detta förskott till minst 19 000 EUR.

Detta förskott utgör inget erkännande av skadeståndsansvar och dras ifrån ett eventuellt senare skadeståndsbelopp som utbetalas på grund av järnvägsföretagets skadeståndsansvar.

KAPITEL IV

ANSVAR OCH SKADESTÅND VID SKADAT ELLER FÖRKOMMET HANDRESGODS, ANNAT RESGODS, FORDON ELLER DJUR

Artikel 11

Resgods, fordon och djur

1.   
  När det gäller ansvar och skadestånd i händelse av att handresgods, annat resgods, rullstol, barnvagn, cykel eller annat fordon eller djur helt eller delvis förstörs, förloras eller skadas skall de bestämmelser gälla som anges i kapitel III i CIV, särskilt artiklarna 33–46
  .

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall järnvägsföretaget
  eller den stationsförvaltare som är skadeståndsansvarig vid total eller fullständig förstörelse av,
  förlust av eller skada på
  funktionshindrade resenärers rörelsehjälpmedel/medicinska hjälpmedel betala ett skadestånd som högst motsvarar ersättningskostnaden för utrustningen. Vid behov skall järnvägsföretaget även erbjuda den berörda resenären ett tillfälligt ersättningshjälpmedel.

KAPITEL V

ANSVAR,
  SKADESTÅND OCH
  ASSISTANS VID FÖRSENINGAR

Artikel 12

Förseningar

1.
     
  Järnvägsföretaget är ansvarigt för förseningar som leder till en missad anslutning, och/eller för inställd trafik som drabbar resenärer och/eller transport av resgods.

2.
     
  Järnvägsföretaget skall inte vara ansvarigt för förseningar, missade anslutningar eller inställd trafik om detta beror på

| a) | extrema väderförhållanden eller naturkatastrofer, krigshandlingar eller terrorism, |
| --- | --- |

a)

extrema väderförhållanden eller naturkatastrofer, krigshandlingar eller terrorism,

| b) | omständigheter utanför järnvägsföretagets verksamhet som företaget inte kunnat undvika, och vilkas följder man inte kunnat förhindra trots att man visat den omsorg som situationen kräver, |
| --- | --- |

b)

omständigheter utanför järnvägsföretagets verksamhet som företaget inte kunnat undvika, och vilkas följder man inte kunnat förhindra trots att man visat den omsorg som situationen kräver,

| c) | resenärens vållande, eller |
| --- | --- |

c)

resenärens vållande, eller

| d) | tredje parts handlande, vilket järnvägsföretaget inte kunnat undvika trots att man visat den omsorg som situationen kräver, och vars följder man inte kunnat förhindra. Ett annat järnvägsföretag som använder samma järnvägsinfrastruktur skall inte definieras som tredje part. |
| --- | --- |

d)

tredje parts handlande, vilket järnvägsföretaget inte kunnat undvika trots att man visat den omsorg som situationen kräver, och vars följder man inte kunnat förhindra. Ett annat järnvägsföretag som använder samma järnvägsinfrastruktur skall inte definieras som tredje part.

3.
     
  Järnvägsföretaget och/eller stationsförvaltaren skall också vara ansvarig(a) för försenad assistans vid järnvägsstationen eller ombord på tåget som leder till att en resenär med funktionshinder missar sitt tåg vid avfärd eller sin anslutning vid ankomst.

Artikel 13

Ersättning för förseningar

1.
     
  Järnvägsföretaget skall betala tillbaka till resenären tillägg och påslag om de tillhandahållna tjänsterna inte motsvarar de angivna kriterierna för tillägg och påslag (se bilaga II, punkt 6).

2.   Resenärer som drabbas av förseningar får, utan att därmed avsäga sig rätten till transport, begära ersättning för dessa förseningar från järnvägsföretaget. Minimiersättningen vid förseningar
  skall uppgå till:

| — | 25 % vid en försening på minst 60 minuter, |
| --- | --- |

—

25 % vid en försening på minst 60 minuter,

| — | 50 % vid en försening på minst 120 minuter, |
| --- | --- |

—

50 % vid en försening på minst 120 minuter,

| — | 75 % vid en försening på minst 180 minuter. |
| --- | --- |

—

75 % vid en försening på minst 180 minuter.

3.
     
  Resenärer som har ett abonnemang och som under dess giltighetstid upprepade gånger drabbats av förseningar eller inställd trafik skall på begäran få ersättning. Denna ersättning kan utgå på olika sätt: gratisresor, prisreduktioner eller en förlängning av abonnemangets giltighetstid.

Järnvägsföretagen skall på förhand fastställa, och i nära samarbete med användarnas företrädare och med ansvariga myndighet i samband med avtal om offentliga tjänster, de kriterier som skall gälla i samband med tillämpningen av denna punkt när det gäller att fastställa den berörda tjänstens punktlighet och tillförlitlighet.

4.   Den ersättning som avses i punkt 2 skall utgå inom
  en månad
  efter det att en begäran om ersättning framställts. Ersättningen
  får utgå
  i form av kuponger och/eller andra tjänster
  under förutsättning att villkoren är flexibla (särskilt avseende giltighetstid och destination). Ersättningen måste utgå i reda pengar om resenären är berättigad att begära det
  .

5.   Den ersättning som avses i punkterna 2 och 3 får inte minskas genom avdrag av transaktionskostnader såsom avgifter, telefon- eller portokostnader. Järnvägsföretag får fastställa en lägsta gräns under vilken ingen ersättning skall utgå. Denna gräns får inte överskrida 4 EUR.

6.
     
  Tillämpningen av denna artikel påverkar inte en passagerares rätt till ytterligare kompensation. Kompensation som beviljas i enlighet med denna förordning får räknas av från sådan kompensation.

Artikel 14

Missade anslutningar och inställd trafik

1.
     
  Järnvägsföretagens första prioritet skall vara att med alla till buds stående medel se till att hålla anslutningar och undvika att trafik inställs.

2.   Vid förseningar
  , inbegripet förseningar i järnvägsföretagets tillhandahållande av assistans till personer med funktionshinder,
  som leder till missade anslutningar eller vid
  inställd trafik
  skall punkt 3 tillämpas, såvida järnvägsföretaget inte kan bevisa att trafiken
  försenades eller
  ställdes in enbart på grund av extrema omständigheter.

3.   När ett järnvägsföretag drabbas av en försening som kommer att leda till en missad anslutning eller om järnvägsföretaget, före den tidtabellsenliga avgångstiden, ställer in eller har rimlig anledning att förvänta sig att det kommer att ställa
  in trafik,
  skall det vidta erforderliga åtgärder för att informera resenärerna
  och se till att dessa kan nå den slutliga bestämmelseorten
  .

Resenärerna skall åtminstone erbjudas att välja något av följande:

| a) | Ersättning motsvarande hela biljettpriset, enligt samma villkor som vid köpet, för den eller de delar av resan som inte fullföljts och för den eller de delar som fullföljts,
  om resan
  inte längre har något syfte med tanke på resenärens ursprungliga resplan, med en returresa till den första avgångsorten snarast möjligt om detta är relevant. Denna ersättning skall betalas ut på samma villkor som den ersättning som avses i artikel 13.4 eller 13.5. |
| --- | --- |

a)

Ersättning motsvarande hela biljettpriset, enligt samma villkor som vid köpet, för den eller de delar av resan som inte fullföljts och för den eller de delar som fullföljts,
  om resan
  inte längre har något syfte med tanke på resenärens ursprungliga resplan, med en returresa till den första avgångsorten snarast möjligt om detta är relevant. Denna ersättning skall betalas ut på samma villkor som den ersättning som avses i artikel 13.4 eller 13.5.

| b) | Fortsatt resa eller ombokning till den slutliga bestämmelseorten på likvärdiga transportvillkor
  och med samma grad av tillgänglighet
  snarast möjligt
  , eventuellt med dyrare tåg utan extra kostnader
  . |
| --- | --- |

b)

Fortsatt resa eller ombokning till den slutliga bestämmelseorten på likvärdiga transportvillkor
  och med samma grad av tillgänglighet
  snarast möjligt
  , eventuellt med dyrare tåg utan extra kostnader
  .

| c) | Fortsatt resa eller ombokning till den slutliga bestämmelseorten på likvärdiga transportvillkor vid ett senare
  datum
  . |
| --- | --- |

c)

Fortsatt resa eller ombokning till den slutliga bestämmelseorten på likvärdiga transportvillkor vid ett senare
  datum
  .

Artikel 15

Assistans

1.   Vid en försening, en försening som leder missad anslutning eller inställd trafik skall järnvägsföretaget eller stationsförvaltaren informera resenärerna om situationen och om den beräknade avgångs- och ankomsttiden senast tio minuter efter den planerade avgångstiden eller trafikavbrottet.

2.   Vid försening, försening som leder till missad anslutning eller inställd trafik skall resenärerna utan kostnad erbjudas

| a) | måltider och förfriskningar i
  möjlig mån
  , och/eller |
| --- | --- |

a)

måltider och förfriskningar i
  möjlig mån
  , och/eller

| b) | inkvartering, om detta inte är omöjligt under rådande omständigheter,
  i sådana fall då övernattning under en eller flera nätter eller ytterligare vistelse blir nödvändig, och/eller |
| --- | --- |

b)

inkvartering, om detta inte är omöjligt under rådande omständigheter,
  i sådana fall då övernattning under en eller flera nätter eller ytterligare vistelse blir nödvändig, och/eller

| c) | transport mellan järnvägsstationen och inkvarteringsstället (hotell eller annat),
  eller |
| --- | --- |

c)

transport mellan järnvägsstationen och inkvarteringsstället (hotell eller annat),
  eller

| d) | transport mellan
  den berörda
  järnvägsstationen och tågets slutliga bestämmelseort med ett alternativt transportmedel
  om järnvägstjänsten inställs på obestämd tid av andra orsaker än de extrema omständigheter som anges i artikel 12.2
  . |
| --- | --- |

d)

transport mellan
  den berörda
  järnvägsstationen och tågets slutliga bestämmelseort med ett alternativt transportmedel
  om järnvägstjänsten inställs på obestämd tid av andra orsaker än de extrema omständigheter som anges i artikel 12.2
  .

3.   Järnvägsföretag skall på resenärens begäran intyga på biljetten att tågtrafiken varit försenad, att förseningen lett till en missad anslutning eller att trafiken ställts in.
  Om järnvägsföretag kräver sådana intyg måste de vidta lämpliga åtgärder så att resenärerna snabbt och enkelt kan få dem.

4.   Vid tillämpning av punkterna 1 och 2 skall det järnvägsföretag som bedriver trafiken särskilt beakta behoven hos funktionshindrade resenärer och eventuella medföljande personer samt behoven hos barn som reser ensamma.
  Upplysningar om förseningar eller inställd trafik, hotellrum eller alternativa transportmedel, ersättningsvillkor samt möjlighet till fortsatt eller ombokad resa måste meddelas på ett tillgängligt sätt. Järnvägsföretaget skall se till att inkvartering och alternativa transportmedel är tillgängliga för funktionshindrade resenärer och att dessa erbjuds lämplig assistans i händelse av förseningar eller inställd trafik.

KAPITEL VI

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

Artikel 16

Andra transportmedel

När
  järnvägsfordon transporteras med färja på del(ar) av resan
  eller när järnvägstrafiken tillfälligt ersätts av ett annat transportmedel
  gäller
  bestämmelserna i artikel 31 i CIV
  .

Artikel 17

På varandra följande järnvägsföretag

Om transporten
  utförs av flera på varandra följande järnvägsföretag skall de berörda järnvägsföretagen vara solidariskt ansvariga om en resenär dödas eller skadas, om resgods förstörs eller förloras, eller i händelse av förseningar, förseningar som leder till missade anslutningar eller inställd trafik.

Artikel 18

Ställföreträdande järnvägsföretag

Om ett järnvägsföretag har anförtrott åt ett annat järnvägsföretag att helt eller delvis utföra transporten, skall de ordinarie järnvägsföretaget trots det förbli ansvarigt för hela transporten
  enligt bestämmelserna i artikel 39 i CIV
  .

Artikel 19

Personer för vilka järnvägsföretaget är ansvarigt

Järnvägsföretaget skall vara ansvarigt för
  de
  personer
  som nämns i artikel 51 i CIV
  .

Artikel 20

Grunder för fordran – sammanlagt belopp

När denna förordning är tillämplig får ansvarighetstalan, oavsett grund, endast riktas mot järnvägsföretaget på de villkor och med de begränsningar som anges i denna förordning.

Detsamma gäller talan som riktas mot järnvägsföretagets personal eller andra personer för vilka järnvägsföretaget är ansvarigt enligt artikel 19.

De belopp som järnvägsföretaget, det ställföreträdande järnvägsföretaget, deras personal och andra personer vars tjänster järnvägsföretaget har utnyttjat för utförandet av transporten åläggs att betala får sammanlagt inte överstiga de gränser som anges i denna förordning.

Artikel 21

Preskription

När det gäller
  preskriptionstider för skadeståndstalan
  skall bestämmelserna i artikel 60 i CIV tillämpas
  .

Artikel 22

Regressrätt

Ingenting i denna förordning skall påverka frågan om en person som är ansvarig för skada i enlighet med förordningens bestämmelser har regressrätt gentemot någon annan person.

Järnvägsföretaget skall ha rätt att kräva ersättning från infrastrukturförvaltaren för att täcka den ersättning som järnvägsföretaget betalat ut till resenärerna. Infrastrukturförvaltarens ansvarighet skall inte påverka tillämpningen av den verksamhetsstyrning genom kvalitetskrav på utförande som fastställs i artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg
   (12)

  , och skall stå i proportion till priset för järnvägssträckan om det inte finns något kompensationssystem fastställt i verksamhetsstyrningen
  .

Artikel 23

Förbud mot begränsning av ansvarighet och fastställande av gränser

1.   Förpliktelserna gentemot resenärerna enligt denna förordning får inte begränsas eller elimineras, exempelvis genom ett undantag eller en begränsande klausul i transportavtalet.

2.   Järnvägsföretag får erbjuda avtalsvillkor som är förmånligare för resenären än de minimivillkor som fastställs i denna förordning.

Artikel 24

Ansvarsbefrielse

Järnvägsföretaget skall helt eller delvis befrias från ansvar om det kan visa att den som begär ersättning, eller den från vilken den som begär ersättning härleder sin rätt, själv vållade eller medverkade till skadan genom oaktsamhet eller genom fel eller försummelse.

KAPITEL VII

FUNKTIONSHINDRADE PERSONER

Artikel 25

Funktionshindrade personers rätt att resa

Ett järnvägsföretag och/eller en researrangör får inte på grund av en resenärs rörelsehinder vägra att utfärda en biljett för eller boka
  en resa
  från en större järnvägsstation.

Artikel 26

Särskilda faciliteter på tåg

Ifall funktionshindrade personer behöver särskilda faciliteter på tåg vilka inte kan ställas till förfogande utan mycket stora extra insatser, gäller järnvägsföretagets transportskyldighet endast inom ramen för den disponibla kapaciteten.

Järnvägsföretagen uppmanas att öka sin disponibla kapacitet i förhållande till behoven.

Artikel 27

Förbud mot prisdiskriminering

Järnvägsföretag och/eller researrangörer skall se till att resenärer med funktionshinder kan köpa biljetter till samma pris som resenärer utan funktionshinder.

Artikel 28

Tillgängligheten för funktionshindrade personer till stationsbyggnader och tåg

Järnvägsföretag och stationsförvaltare skall stegvis förbättra tillgängligheten för funktionshindrade personer till stationsbyggnader, plattformer och tåg genom att avlägsna alla kvarstående hinder i samband med att tåg förnyas eller byts ut eller när plattformer och/eller stationsbyggnader renoveras eller utvecklas.

Artikel 29

Assistans på järnvägsstationer

1.   Stationsförvaltaren på avgångsstationen, på den station där tågbyte sker eller på ankomststationen skall ge funktionshindrade personer som befinner sig
  på resa
  assistans så att de kan stiga på avgående tåg, byta till anslutande tåg eller stiga av ett ankommande tåg för vilket det köpt biljett.

2.   En assistans som avses i punkt 1 skall lämnas under förutsättning att järnvägsföretaget och/eller researrangören minst
  48 timmar
  innan assistans erfordras underrättats om den funktionshindrade personens behov av sådan assistans.

3.   Om ingen underrättelse har gjorts i enlighet med
  punkt 2
  skall stationsförvaltaren på avgångsstationen, på den station där tågbyte sker eller på ankomststationen göra alla rimliga ansträngningar för att
  ge assistans såsom anges i punkt 1
  .

4.
     
  Vid utbildningen av ansvarig tåg- och stationspersonal kommer särskild uppmärksamhet att fästas vid de viktigaste problem som kan möta funktionshindrade personer vid tågresor, så att personalen på lämpligt sätt skall kunna assistera dessa personer. Detta skall ske i samråd med berörda organisationer.

Artikel 30

Assistans på järnvägsstationer

1.   Stationsförvaltaren skall ansvara för assistansen till funktionshindrade personer.

2.   Stationsförvaltaren skall fastställa särskilda platser inne i och utanför
  den större
  järnvägsstationen där funktionshindrade personer kan meddela sin ankomst till
  den större
  järnvägsstationen och vid behov begära assistans.

Artikel 31

Assistans ombord på tågen

Järnvägsföretaget
  , stationsförvaltare
  och/eller researrangören skall ge funktionshindrade personer assistans ombord på tåget och vid på- och avstigning,
  i enlighet med artikel 29
  .

Artikel 32

Underrättelse om behovet av assistans

Järnvägsföretag och researrangörer skall
  se till att det finns ett system som resenärer med funktionshinder kan utnyttja för att meddela järnvägsföretaget sina
  behov av assistans
  samt informera om detta system när biljetten köps
  .

KAPITEL VIII

RESENÄRERNAS PERSONLIGA
  SÄKERHET
  SAMT KLAGOMÅL

Artikel 33

Resenärernas personliga
  säkerhet

1.   Järnvägsföretag
  och stationsförvaltare
  skall vidta erforderliga åtgärder för att sörja för en hög
  nivå på den personliga säkerheten
  på järnvägsstationer och tåg. De skall förebygga risker som kan hota resenärernas säkerhet och på ett effektivt sätt åtgärda sådana risker som uppkommer inom järnvägsföretagets ansvarsområde.

2.   Järnvägsföretag skall samarbeta för att uppnå och upprätthålla en hög säkerhetsnivå och skall utbyta information om bästa metoder för att förebygga sådant som kan försämra säkerheten; detta skall inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i artiklarna 81, 82 och 86 i
  fördraget
  .

Artikel 34

Oberoende utvärdering

Europeiska järnvägsbyrån skall göra en oberoende utvärdering av hur effektiv sektorns självreglering är och den skall göra det lättare att jämföra järnvägsföretagen med varandra.

Artikel 35

Klagomål

1.   
  Järnvägsföretagen
  skall inrätta ett system för att handlägga klagomål.
  Järnvägsföretagen
  skall se till att resenärerna får information om vart de skall rikta eventuella klagomål.

2.   Resenärer får rikta
  klagomål till
  vilket som helst av de järnvägsföretag som deltagit i bedrivandet av trafiken, eller till det försäljningsställe där de köpte biljetten.

3.   Klagomålet får lämnas
  åtminstone
  på det eller de språk som används i de medlemsstater där resan ägde
  rum, eller
  på
  engelska
  .

4.   
  Det
  järnvägsföretag eller försäljningsställe som tar emot ett klagomål enligt punkt 2 är skyldigt att ge resenären ett motiverat svar inom 20 arbetsdagar från mottagandet av klagomålet. I svaret skall anges vilka möjligheter som finns att lösa tvisten utanför domstol och att få rättslig upprättelse. Om det inte är möjligt att tillhandahålla ett fullständigt svar inom 20 arbetsdagar på grund av bristande information skall den klagande underrättas om den förväntade förseningens längd. Den klagande skall under alla omständigheter erhålla ett svar inom tre
  månader
  .

Artikel 36

Fordringens adressat

Fordringar som avser järnvägsföretagets ansvarighet skall framställas skriftligen till järnvägsföretaget.

Om en internationell resa har utförts av flera på varandra följande järnvägsföretag eller av en eller flera ställföreträdande järnvägsföretag får anspråket riktas till vilket som helst av de järnvägsföretag som deltagit i bedrivandet av trafiken. En fordran som riktas till ett av de järnvägsföretag som deltar i bedrivandet av trafiken anses riktat även till de andra järnvägsföretagen.

Artikel 37

Resenärens skyldigheter

Utan att det påverkar de rättigheter som nämns i artikel 6.5 skall bestämmelserna i artikel 9 i CIV tillämpas när det gäller resenärernas skyldigheter
  .

KAPITEL IX

INFORMATION OCH KONTROLL AV EFTERLEVNADEN

Artikel 38

Information till resenärerna om deras rättigheter

Järnvägsföretag
  , stationsförvaltare och researrangörer
  skall informera
  resenärerna om de rättigheter och skyldigheter som de har enligt denna förordning
  .

Kommissionen skall för detta syfte ställa en sammanfattning av denna förordning, på ett för resenärerna begripligt språk, till förfogande för järnvägsföretag, stationsförvaltare och researrangörer.

Artikel 39

Tillsynsorgan

1.   
  För artiklarna 3–38 skall
  varje medlemsstat
  för varje enskild artikel
  utse

| a) | ett organ som skall ansvara för att kontrollera efterlevnaden av denna förordning, eller |
| --- | --- |

a)

ett organ som skall ansvara för att kontrollera efterlevnaden av denna förordning, eller

| b) | ett organ som medlar då oenighet uppstår om dess tillämpning och som efterlever de principer som anges i kommissionens rekommendation 2001/310/EG av den 4 april 2001 om principer som skall tillämpas på extrajudiciella organ som deltar i reglering av konsumenttvister

   (13). |
| --- | --- |

b)

ett organ som medlar då oenighet uppstår om dess tillämpning och som efterlever de principer som anges i kommissionens rekommendation 2001/310/EG av den 4 april 2001 om principer som skall tillämpas på extrajudiciella organ som deltar i reglering av konsumenttvister

   (13).

När så är lämpligt skall dessa organ vidta de åtgärder som krävs för att se till att resenärernas rättigheter respekteras. I detta syfte skall järnvägsföretagen se till att resenärerna får information om hur man kontaktar relevanta tillsynsmyndigheter i de enskilda medlemsstaterna
  .

Detta organ skall i fråga om sin organisation, sina finansieringsbeslut, sin rättslig struktur och sitt beslutsfattande vara oberoende från infrastrukturförvaltare, avgiftsorgan och järnvägsföretag.

Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om det organ som utsetts i enlighet med denna punkt.

2.   Resenärer får till organ som utsetts enligt punkt 1 eller till andra behöriga organ som utsetts av en medlemsstat rikta klagomål om påstådda överträdelser av denna förordning.

3.
     
  Järnvägsföretag och stationsförvaltare skall se till att resenärerna på lämpligt sätt på stationerna och tågen informeras om hur man kan kontakta nämnda organ.

4.
     
  Det organ som skall utses enligt punkt 1 skall regelbundet offentliggöra hur många klagomål som inkommit från resenärerna och vad dessa klagomål gäller.

Artikel 40

Samarbete mellan tillsynsorgan

För att kunna samordna beslutsprinciperna i hela gemenskapen skall de tillsynsorgan som avses i artikel 39.1 utbyta information om sitt arbete, sina beslutsprinciper och sin beslutspraxis. Kommissionen skall stödja dem i fullgörandet av denna uppgift.

KAPITEL X

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 41

Påföljder

Medlemsstaterna skall fastställa regler om de påföljder som skall tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de verkställs. Påföljderna skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den ... (14) och eventuella senare ändringar av dessa utan dröjsmål.

Artikel 42

Bilagor

Bilagorna skall ändras i enlighet med förfarandet i artikel 44.2.

Artikel 43

Ändringsbestämmelser

1.   De åtgärder som krävs för att genomföra artiklarna 3–6 och 28–32 skall antas enligt förfarandet i artikel 44.2.

2.   De belopp som avses i artiklarna 10 och 13 skall ändras i enlighet med förfarandet i artikel 44.2.

Artikel 44

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 11a i direktiv 91/440/EEG.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 45

Rapportering

Kommissionen skall överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet och resultaten av denna förordning tre år efter dess ikraftträdande; rapporten skall i synnerhet beröra nivån på tjänsternas kvalitet.

Rapporten skall grundas på den information som lämnas i enlighet med artikel 40 första meningen i denna förordning samt artikel 10b i direktiv 91/440/EEG. Rapporten skall vid behov åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 46

Denna förordning träder i kraft
  1 år
  efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 221, 8.9.2005, s. 8.

1

(2)  EUT C 71, 22.3.2005, s. 26.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 september 2005.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 september 2005.

(4)  EGT
  C 137, 8.6.2002, s. 2.

4

EGT

(5)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  EGT L 237, 24.8.1991, s. 25. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

7

(8)  EGT L 158, 23.6.1990, s. 59.

8

(9)  EGT L 220, 29.7.1989, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 323/1999 (EGT L 40, 13.2.1999, s. 1).

9

Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 323/1999

(10)  EGT L 110, 20.4.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/50/EG (EUT L 164, 30.4.2004, s. 114).

10

(11)  EGT L 143, 27.6.1995, s. 70. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (EUT L 164, 30.4.2004, s. 44).

11

(12)  EGT L 75, 15.3.2001, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/49/EG.

12

Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/49/EG.

(13)  EGT L 109, 19.4.2001, s. 56.

13

(14)  Sex månader efter denna förordnings ikraftträdande.

14

BILAGA I

MINIMIINFORMATION SOM SKALL TILLHANDAHÅLLAS AV JÄRNVÄGSFÖRETAG

Information före resan

| — | Alla relevanta villkor som gäller för avtalet. |
| --- | --- |

—

Alla relevanta villkor som gäller för avtalet.

| — | Tidtabeller och villkor för den snabbaste resan. |
| --- | --- |

—

Tidtabeller och villkor för den snabbaste resan.

| — | Tidtabeller och villkor för det lägsta biljettpriset. |
| --- | --- |

—

Tidtabeller och villkor för det lägsta biljettpriset.

| — | Tillgängligheten för funktionshindrade personer samt gällande villkor. |
| --- | --- |

—

Tillgängligheten för funktionshindrade personer samt gällande villkor.

| — | Möjligheten att ta med cyklar
  och andra fordon
  samt gällande villkor. |
| --- | --- |

—

Möjligheten att ta med cyklar
  och andra fordon
  samt gällande villkor.

| — | Tillgången på platser för rökare och icke-rökare, i första och andra klass samt i ligg- och sovvagnar. |
| --- | --- |

—

Tillgången på platser för rökare och icke-rökare, i första och andra klass samt i ligg- och sovvagnar.

| — | Eventuella faktorer som kan leda till avbrott eller förseningar i trafiken. |
| --- | --- |

—

Eventuella faktorer som kan leda till avbrott eller förseningar i trafiken.

| — | Tillgången till tjänster ombord på tågen. |
| --- | --- |

—

Tillgången till tjänster ombord på tågen.

| — | Information om intermodala möjligheter (buss, spårvagn, tunnelbana, pendeltåg, cykeluthyrning m.m.) vid ankomsten. |
| --- | --- |

—

Information om intermodala möjligheter (buss, spårvagn, tunnelbana, pendeltåg, cykeluthyrning m.m.) vid ankomsten.

| — | Information om rutiner och kontaktmöjligheter för inlämning av klagomål och vid förlust av resgods. |
| --- | --- |

—

Information om rutiner och kontaktmöjligheter för inlämning av klagomål och vid förlust av resgods.

Information under resan

| — | Tjänster ombord på tågen |
| --- | --- |

—

Tjänster ombord på tågen

| — | Nästa station |
| --- | --- |

—

Nästa station

| — | Förseningar |
| --- | --- |

—

Förseningar

| — | Viktigare anslutande tåg |
| --- | --- |

—

Viktigare anslutande tåg

| — | Säkerhetsfrågor |
| --- | --- |

—

Säkerhetsfrågor

Information skall tillhandahållas åtminstone på språken i de medlemsstater som tåget passerar.

Information efter resan

| — | Vart man skall vända sig om man förlorat sitt resgods och tillämpliga förfaranden i sådana fall. |
| --- | --- |

—

Vart man skall vända sig om man förlorat sitt resgods och tillämpliga förfaranden i sådana fall.

| — | Förfaranden
  och kontaktmöjligheter
  för inlämnande av klagomål. |
| --- | --- |

—

Förfaranden
  och kontaktmöjligheter
  för inlämnande av klagomål.

Denna information skall tillhandahållas åtminstone på språken i de medlemsstater som tåget passerar.

BILAGA II

MINIMIINFORMATION SOM SKALL FINNAS PÅ BILJETTEN

Namnet på de järnvägsföretag som bedriver trafiken.

Biljetternas giltighet (datum, tåg, klass).

Uppgift om huruvida biljetten måste valideras före resan och villkor för användning av biljetten.

Uppgifter om huruvida och till vilket datum ersättning kan erhållas.

Pris, inklusive skatter och andra avgifter.

Kriterier som komfort, höghastighet m.m., som bidrar till att tillägg/påslag gör biljetten och/eller den tillhandahållna tjänsten dyrare än konventionella tjänster.

P6_TA(2005)0357

Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa

Europaparlamentets resolution om Solidaritets 25-årsjubileum och dess budskap för Europa

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionens grundare deklarerade att Europas enande skulle bli fullständigt först när länderna i Central- och Östeuropa återvunnit sin frihet och järnridån rivits. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionens grundare deklarerade att Europas enande skulle bli fullständigt först när länderna i Central- och Östeuropa återvunnit sin frihet och järnridån rivits.

| B. | Utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004 var en händelse som samlade Europa kring gemensamma värden och mål och som enade länder, nationer och medborgare i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

B.

Utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004 var en händelse som samlade Europa kring gemensamma värden och mål och som enade länder, nationer och medborgare i Europeiska unionen.

| C. | Fullföljandet av Europeiska unionens mål bör stödjas genom ansvarsfulla insatser från de europeiska nationerna och medborgarna i deras strävan för frihet och solidaritet. |
| --- | --- |

C.

Fullföljandet av Europeiska unionens mål bör stödjas genom ansvarsfulla insatser från de europeiska nationerna och medborgarna i deras strävan för frihet och solidaritet.

| D. | De masstrejker ledda av arbetare som ägde rum i juli och augusti 1980 i många polska städer var ett uttryck för förkastandet av ett totalitärt och förslavande system. |
| --- | --- |

D.

De masstrejker ledda av arbetare som ägde rum i juli och augusti 1980 i många polska städer var ett uttryck för förkastandet av ett totalitärt och förslavande system.

| E. | Den strejk under Lech Wałęsas ledning som ägde rum i Europas och hela världens åsyn mellan den 14 och den 31 augusti 1980 vid skeppsvarvet i Gdansk genomfördes med enastående mod och beslutsamhet med grundläggande europeiska värden som ideal. De ”21 postulat” som varvsarbetarna i Gdansk formulerade öppnade ett nytt kapitel i Europas kamp för ”bröd och frihet”. |
| --- | --- |

E.

Den strejk under Lech Wałęsas ledning som ägde rum i Europas och hela världens åsyn mellan den 14 och den 31 augusti 1980 vid skeppsvarvet i Gdansk genomfördes med enastående mod och beslutsamhet med grundläggande europeiska värden som ideal. De ”21 postulat” som varvsarbetarna i Gdansk formulerade öppnade ett nytt kapitel i Europas kamp för ”bröd och frihet”.

| F. | Gdanskavtalet som undertecknades den 31 augusti 1980, skapade inom det totalitära systemet 500 dagar av frihet för den oberoende och självstyrande fackföreningen Solidaritet (Solidarność) med tio miljoner medlemmar och gav upphov till en mäktig medborgarrörelse som enade alla betydande sociala skikt i Polen. Detta avtal förtjänar aktning. |
| --- | --- |

F.

Gdanskavtalet som undertecknades den 31 augusti 1980, skapade inom det totalitära systemet 500 dagar av frihet för den oberoende och självstyrande fackföreningen Solidaritet (Solidarność) med tio miljoner medlemmar och gav upphov till en mäktig medborgarrörelse som enade alla betydande sociala skikt i Polen. Detta avtal förtjänar aktning.

| G. | Det budskap till den arbetande befolkningen i Östeuropa som gavs vid Solidaritets första konvent där man manade till en gemensam kamp för mänskliga rättigheter i denna del av Europa bör erinras. |
| --- | --- |

G.

Det budskap till den arbetande befolkningen i Östeuropa som gavs vid Solidaritets första konvent där man manade till en gemensam kamp för mänskliga rättigheter i denna del av Europa bör erinras.

| H. | Det polska samhället försvarade sina rättigheter och sina åsikter med beslutsamhet och mod, i synnerhet inför de undantagslagar som kommunistregeringen införde den 13 december 1981 mot Solidaritet och mot det polska samhällets strävan mot frihet. |
| --- | --- |

H.

Det polska samhället försvarade sina rättigheter och sina åsikter med beslutsamhet och mod, i synnerhet inför de undantagslagar som kommunistregeringen införde den 13 december 1981 mot Solidaritet och mot det polska samhällets strävan mot frihet.

| I. | Händelserna i augusti 1980 möttes av erkännande och stöd från stora grupper och Solidaritetsrörelsen stöddes av fria samhällen i Europa såväl under den tid fackföreningens verksamhet var tillåten som efter det att undantagstillstånd utlysts. Solidaritets historiska initiativ var ett av de viktigaste ögonblicken i skapandet av ett europeiskt offentligt rum |
| --- | --- |

I.

Händelserna i augusti 1980 möttes av erkännande och stöd från stora grupper och Solidaritetsrörelsen stöddes av fria samhällen i Europa såväl under den tid fackföreningens verksamhet var tillåten som efter det att undantagstillstånd utlysts. Solidaritets historiska initiativ var ett av de viktigaste ögonblicken i skapandet av ett europeiskt offentligt rum

| J. | Solidaritetsrörelsen använde fredliga medel i kampen mot ett totalitärt system och var en av de mest betydelsefulla rörelserna i Europa som tog avstånd från våld. |
| --- | --- |

J.

Solidaritetsrörelsen använde fredliga medel i kampen mot ett totalitärt system och var en av de mest betydelsefulla rörelserna i Europa som tog avstånd från våld.

| K. | Det polska mottot ”det finns ingen frihet utan Solidaritet” är viktigt för hela Europa och världen. |
| --- | --- |

K.

Det polska mottot ”det finns ingen frihet utan Solidaritet” är viktigt för hela Europa och världen.

| L. | Solidaritets framgång med fredliga medel påverkade andra rörelser som kämpade för mänskliga rättigheter och är fortfarande en förebild för länder som saknar frihet. |
| --- | --- |

L.

Solidaritets framgång med fredliga medel påverkade andra rörelser som kämpade för mänskliga rättigheter och är fortfarande en förebild för länder som saknar frihet.

| M. | De historiska händelserna i augusti 1980 var viktiga för hela Europa. Varvsarbetarnas strejk i Gdansk och Gdanskavtalet kan betraktas som början till det kommunistiska systemets sammanbrott, slutet på det kalla kriget, slutet på Europas uppdelning och Berlinmurens fall. |
| --- | --- |

M.

De historiska händelserna i augusti 1980 var viktiga för hela Europa. Varvsarbetarnas strejk i Gdansk och Gdanskavtalet kan betraktas som början till det kommunistiska systemets sammanbrott, slutet på det kalla kriget, slutet på Europas uppdelning och Berlinmurens fall.

| 1. | Europaparlamentet känner djup aktning inför och uttrycker sin djupa tacksamhet till de polska arbetarna och till alla folk i Central- och Östeuropa som kämpat för mänskliga rättigheter, frihet, solidaritet och Europas enhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet känner djup aktning inför och uttrycker sin djupa tacksamhet till de polska arbetarna och till alla folk i Central- och Östeuropa som kämpat för mänskliga rättigheter, frihet, solidaritet och Europas enhet.

| 2. | Europaparlamentet instämmer i att den 31 augusti bör firas som en dag för frihet och solidaritet för att hedra denna insats och ge den en plats i Europas kollektiva minne. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet instämmer i att den 31 augusti bör firas som en dag för frihet och solidaritet för att hedra denna insats och ge den en plats i Europas kollektiva minne.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta åtgärder för att öka medvetenheten om solidaritet och se till att det blir en del av utbildningen och kulturen i Europa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta åtgärder för att öka medvetenheten om solidaritet och se till att det blir en del av utbildningen och kulturen i Europa.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar.

P6_TA(2005)0358

Den territoriella sammanhållningens roll för regional utveckling

Europaparlamentets resolution om den territoriella sammanhållningens betydelse för den regionala utvecklingen (2004/2256(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, särskilt artiklarna I-3, I-14, II-96, III-220 och III-365.3 samt artikel 8 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, särskilt artiklarna I-3, I-14, II-96, III-220 och III-365.3 samt artikel 8 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ändrade genom Enhetsakten, Maastrichtfördraget, Amsterdamfördraget och Nicefördraget, särskilt artiklarna 158 och 159 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ändrade genom Enhetsakten, Maastrichtfördraget, Amsterdamfördraget och Nicefördraget, särskilt artiklarna 158 och 159 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 7 februari 2002 (1) respektive 22 april 2004 (2) om kommissionens andra och tredje rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 7 februari 2002 (1) respektive 22 april 2004 (2) om kommissionens andra och tredje rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 september 2003 (3) om regioner med strukturella nackdelar (öar, bergsområden och glesbygder) inom ramen för sammanhållningspolitiken och de institutionella perspektiven, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 september 2003 (3) om regioner med strukturella nackdelar (öar, bergsområden och glesbygder) inom ramen för sammanhållningspolitiken och de institutionella perspektiven,

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 juni 1995 (4) om kommissionens dokument ”Europa efter år 2000 – samarbete om regionplanering”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 juni 1995 (4) om kommissionens dokument ”Europa efter år 2000 – samarbete om regionplanering”,

| — | med beaktande av programmet för regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP) som antogs i Potsdam 1999 av det informella ministerrådet med ansvar för regionalpolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av programmet för regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP) som antogs i Potsdam 1999 av det informella ministerrådet med ansvar för regionalpolitiken,

| — | med beaktande av vitboken om styrelseformerna i EU som antogs av kommissionen i juli 2001 (KOM(2001)0428), |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken om styrelseformerna i EU som antogs av kommissionen i juli 2001 (KOM(2001)0428),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén den 10 april 2003 (5) om ”Den territoriella sammanhållningen i EU”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén den 10 april 2003 (5) om ”Den territoriella sammanhållningen i EU”,

| — | med beaktande av 2004 års rapporter från Observationsorganet i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering (ORATE) om den territoriella sammanhållningen samt interimsrapporten ”In search of territorial potentials” från våren 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2004 års rapporter från Observationsorganet i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering (ORATE) om den territoriella sammanhållningen samt interimsrapporten ”In search of territorial potentials” från våren 2005,

| — | med beaktande av studien ”Sammanhållningspolitikens framtid” som genomfördes av Vårt Europa i februari 2005, på begäran av utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien ”Sammanhållningspolitikens framtid” som genomfördes av Vårt Europa i februari 2005, på begäran av utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av slutsatserna från det informella rådet (regionalpolitik) den 29 november 2004 i Rotterdam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det informella rådet (regionalpolitik) den 29 november 2004 i Rotterdam,

| — | med beaktande av det informella ministerrådets slutsatser om regionalpolitik och territoriell sammanhållning av den 20 och 21 maj 2005 samt dess avsikt att, före 2007, utarbeta dokumentet ”The Territorial State and Perspectives for the European Union”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det informella ministerrådets slutsatser om regionalpolitik och territoriell sammanhållning av den 20 och 21 maj 2005 samt dess avsikt att, före 2007, utarbeta dokumentet ”The Territorial State and Perspectives for the European Union”,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A6-0251/2005) och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A6-0251/2005) och av följande skäl:

| A. | Sammanhållningen är en av unionens strategiska målsättningar eftersom den syftar till att främja en harmonisk och homogen utveckling av hela territoriet och eftersom unionens sammanhållningspolitik efter utvidgningen måste bli ännu effektivare, med tanke på de betydligt större skillnaderna i en gemenskap med 25 medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Sammanhållningen är en av unionens strategiska målsättningar eftersom den syftar till att främja en harmonisk och homogen utveckling av hela territoriet och eftersom unionens sammanhållningspolitik efter utvidgningen måste bli ännu effektivare, med tanke på de betydligt större skillnaderna i en gemenskap med 25 medlemsstater.

| B. | Territoriell sammanhållning är ett nytt mål för EU som berikar målet för den ekonomiska och sociala sammanhållningen genom att den blir mer övergripande och omfattar hela territoriet och gemenskapens samtliga politikområden. |
| --- | --- |

B.

Territoriell sammanhållning är ett nytt mål för EU som berikar målet för den ekonomiska och sociala sammanhållningen genom att den blir mer övergripande och omfattar hela territoriet och gemenskapens samtliga politikområden.

| C. | En territoriell sammanhållningspolitik på gemenskapsnivå är av avgörande betydelse för unionens utveckling eftersom den tillför ett grundläggande gemenskapsmervärde som kan förbättra utsikterna för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

C.

En territoriell sammanhållningspolitik på gemenskapsnivå är av avgörande betydelse för unionens utveckling eftersom den tillför ett grundläggande gemenskapsmervärde som kan förbättra utsikterna för en hållbar utveckling.

| D. | Det främsta målet med den territoriella sammanhållningen är att maximalt utveckla hela territoriet genom att undvika en geografisk koncentration av verksamheten och förbättra levnadsvillkoren för alla som lever där, och särskilt garantera jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

D.

Det främsta målet med den territoriella sammanhållningen är att maximalt utveckla hela territoriet genom att undvika en geografisk koncentration av verksamheten och förbättra levnadsvillkoren för alla som lever där, och särskilt garantera jämställdhet mellan kvinnor och män.

| E. | De regionala naturresurserna och förädlingen av dessa har en stor betydelse för regionernas utveckling, men också för hela EU och kommer därför samtliga EU-medborgare till godo. |
| --- | --- |

E.

De regionala naturresurserna och förädlingen av dessa har en stor betydelse för regionernas utveckling, men också för hela EU och kommer därför samtliga EU-medborgare till godo.

| F. | Den territoriella dimensionen måste införlivas i gemenskapspolitiken och utgå från den sektorsvisa politikens faktiska inverkan på unionens territorium, särskilt på transport, miljö-, konkurrens- och forskningspolitiken. |
| --- | --- |

F.

Den territoriella dimensionen måste införlivas i gemenskapspolitiken och utgå från den sektorsvisa politikens faktiska inverkan på unionens territorium, särskilt på transport, miljö-, konkurrens- och forskningspolitiken.

| G. | Möjligheten att införliva den territoriella dimensionen i unionens prioriterade målsättningar betraktades som relativt liten vid halvtidsöversynen av Lissabon- och Göteborgsstrategierna. |
| --- | --- |

G.

Möjligheten att införliva den territoriella dimensionen i unionens prioriterade målsättningar betraktades som relativt liten vid halvtidsöversynen av Lissabon- och Göteborgsstrategierna.

| H. | Metoden för att fastställa gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningspolitiken innefattar numera den territoriella sammanhållningen som en ram för fondernas åtgärder. |
| --- | --- |

H.

Metoden för att fastställa gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningspolitiken innefattar numera den territoriella sammanhållningen som en ram för fondernas åtgärder.

| 1. | Europaparlamentet anser att den territoriella sammanhållningen är en grundläggande målsättning för unionens regionalpolitik och att den ger mening åt den regionala utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att den territoriella sammanhållningen är en grundläggande målsättning för unionens regionalpolitik och att den ger mening åt den regionala utvecklingspolitiken.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar att den territoriella sammanhållningen bygger på principen om rättvisa mellan medborgarna, oavsett var i unionen de lever. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar att den territoriella sammanhållningen bygger på principen om rättvisa mellan medborgarna, oavsett var i unionen de lever.

| 3. | Europaparlamentet kräver därför att den regionala utvecklingen skall grundas på program som säkerställer lika behandling mellan territorierna samtidigt som mångfalden bevaras, vilket särskilt innebär att tillgången till tjänster av allmänt intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall garanteras. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver därför att den regionala utvecklingen skall grundas på program som säkerställer lika behandling mellan territorierna samtidigt som mångfalden bevaras, vilket särskilt innebär att tillgången till tjänster av allmänt intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall garanteras.

| 4. | Europaparlamentet kräver att den territoriella dimensionen beaktas som en grundläggande beståndsdel av Lissabon- och Göteborgsstrategierna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver att den territoriella dimensionen beaktas som en grundläggande beståndsdel av Lissabon- och Göteborgsstrategierna.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att en harmonisk utveckling av unionens hela territorium måste bygga på att en polycentrisk rumslig utvecklingsmodell, en jämbördig tillgång till infrastruktur och kunskap samt en förnuftig förvaltning av natur- och kulturarvet genomförs, enligt förslaget från ESDP. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att en harmonisk utveckling av unionens hela territorium måste bygga på att en polycentrisk rumslig utvecklingsmodell, en jämbördig tillgång till infrastruktur och kunskap samt en förnuftig förvaltning av natur- och kulturarvet genomförs, enligt förslaget från ESDP.

| 6. | Europaparlamentet kräver att kampen mot obalansen mellan centrum och periferi och mot de lokala skillnaderna prioriteras för att förbättra sammanhållningen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver att kampen mot obalansen mellan centrum och periferi och mot de lokala skillnaderna prioriteras för att förbättra sammanhållningen.

| 7. | Europaparlamentet understryker därför betydelsen av samarbete och partnerskap mellan stadskärnor, stadsnära områden och landsbygdsområden, bland annat de som berörs av specifika svårigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker därför betydelsen av samarbete och partnerskap mellan stadskärnor, stadsnära områden och landsbygdsområden, bland annat de som berörs av specifika svårigheter.

| 8. | Europaparlamentet betonar även städernas roll, särskilt de små och medelstora städerna, som är av särskild betydelse för tillväxten och den territoriella balansen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar även städernas roll, särskilt de små och medelstora städerna, som är av särskild betydelse för tillväxten och den territoriella balansen.

| 9. | Europaparlamentet förespråkar att samtliga dimensioner av det territoriella samarbetet skall utvidgas, vare sig det är gränsöverskridande, transnationellt eller mellanregionalt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet förespråkar att samtliga dimensioner av det territoriella samarbetet skall utvidgas, vare sig det är gränsöverskridande, transnationellt eller mellanregionalt.

| 10. | Europaparlamentet önskar att ett system för korsbefruktning mellan de sektorsvisa politikområden som starkt påverkar utvecklingen av unionens territorier och politiken för regional utveckling skall införas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet önskar att ett system för korsbefruktning mellan de sektorsvisa politikområden som starkt påverkar utvecklingen av unionens territorier och politiken för regional utveckling skall införas.

| 11. | Europaparlamentet begär att de åtgärder som förespråkas i vitboken om styrelseformerna i EU från juli 2001 skall tillämpas för att verkliga styrelseformer skall skapas på flera nivåer och inom flera sektorer, med ett utökat samarbete mellan territoriella aktörer på regional, nationell och europeisk nivå. Detta samarbete skall grunda sig på principen om partnerskap mellan samtliga lämpliga aktörer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att de åtgärder som förespråkas i vitboken om styrelseformerna i EU från juli 2001 skall tillämpas för att verkliga styrelseformer skall skapas på flera nivåer och inom flera sektorer, med ett utökat samarbete mellan territoriella aktörer på regional, nationell och europeisk nivå. Detta samarbete skall grunda sig på principen om partnerskap mellan samtliga lämpliga aktörer.

| 12. | Europaparlamentet vidhåller att principen ”en fond per program” gör det möjligt att förstärka det integrerade synsättet på sammanhållningspolitiken och att den ingår i den territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet vidhåller att principen ”en fond per program” gör det möjligt att förstärka det integrerade synsättet på sammanhållningspolitiken och att den ingår i den territoriella sammanhållningen.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för att bedöma regionernas utveckling och objektivt utvärdera hindren mot denna utveckling, bland annat särskilda territoriella svårigheter, undersöka nya territoriella indikatorer utöver BNP, bland annat index för utflyttning från centrum och för tillgänglighet, tillgång till infrastruktur och transport, verksamhetsnivå inom forskning och innovation, undervisning och utbildning samt graden av diversifiering av områdets produktivitet och arbetslöshetsnivån. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för att bedöma regionernas utveckling och objektivt utvärdera hindren mot denna utveckling, bland annat särskilda territoriella svårigheter, undersöka nya territoriella indikatorer utöver BNP, bland annat index för utflyttning från centrum och för tillgänglighet, tillgång till infrastruktur och transport, verksamhetsnivå inom forskning och innovation, undervisning och utbildning samt graden av diversifiering av områdets produktivitet och arbetslöshetsnivån.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom ORATE inrätta ett system för att bedöma hur de olika politikområdena inom gemenskapen påverkar den territoriella sammanhållningen inom gemenskapen och betonar Europaparlamentets roll i processen för en fortsatt utvärdering av resultaten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom ORATE inrätta ett system för att bedöma hur de olika politikområdena inom gemenskapen påverkar den territoriella sammanhållningen inom gemenskapen och betonar Europaparlamentets roll i processen för en fortsatt utvärdering av resultaten.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sin begäran som återfinns i den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning från februari 2004 och som går ut på att parlamentet och rådet skall anta en ”gemenskapsstrategi för sammanhållningen” där tydliga prioriteringar och konkreta riktlinjer fastställs för staterna och regionerna och som utgör den regionala delen av EU:s strategi för en hållbar utveckling och bygger på principerna från och målen för ESDP. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar sin begäran som återfinns i den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning från februari 2004 och som går ut på att parlamentet och rådet skall anta en ”gemenskapsstrategi för sammanhållningen” där tydliga prioriteringar och konkreta riktlinjer fastställs för staterna och regionerna och som utgör den regionala delen av EU:s strategi för en hållbar utveckling och bygger på principerna från och målen för ESDP.

| 16. | Europaparlamentet begär slutligen att kommissionen före 2007 utarbetar en vitbok om målet för territoriell sammanhållning, i vilken det särskilt preciseras på vilket sätt detta mål skall integreras i varje medlemsstats nationella strategiplan. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär slutligen att kommissionen före 2007 utarbetar en vitbok om målet för territoriell sammanhållning, i vilken det särskilt preciseras på vilket sätt detta mål skall integreras i varje medlemsstats nationella strategiplan.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 329.

(2)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1000.

(3)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 111.

(4)  EGT C 183, 17.7.1995, s. 39.

(5)  EUT C 244, 10.10.2003, s. 23.

P6_TA(2005)0359

Ett stärkt partnerskap för de yttersta randområdena

Europaparlamentets resolution om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (2004/2253(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 26 maj 2004 om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (KOM(2004)0343), och den 6 augusti 2004 om ett starkare partnerskap med de yttersta randområdena: resultat och framtidsutsikter (KOM(2004)0543) och bilagan till detta (SEK(2004)1030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 26 maj 2004 om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (KOM(2004)0343), och den 6 augusti 2004 om ett starkare partnerskap med de yttersta randområdena: resultat och framtidsutsikter (KOM(2004)0543) och bilagan till detta (SEK(2004)1030),

| — | med beaktande av förfarandet för fastställande av de yttersta randområdenas särskilda status i EU:s primärrätt (artikel 299.2 i EG-fördraget) och av den faktiska och rättsliga innebörden av denna status, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förfarandet för fastställande av de yttersta randområdenas särskilda status i EU:s primärrätt (artikel 299.2 i EG-fördraget) och av den faktiska och rättsliga innebörden av denna status,

| — | med beaktande av alla gemenskapsåtgärder till stöd för de yttersta randområdena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla gemenskapsåtgärder till stöd för de yttersta randområdena,

| — | med beaktande av punkt 58 i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Sevilla den 21-22 juni 2002, som låg till grund för kommissionens ovannämnda meddelanden om ett starkare partnerskap med de yttersta randområdena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 58 i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Sevilla den 21-22 juni 2002, som låg till grund för kommissionens ovannämnda meddelanden om ett starkare partnerskap med de yttersta randområdena,

| — | med beaktande av memorandumet från Spanien, Frankrike, Portugal och de yttersta randområdena om åtgärder på grundval av artikel 299.2 i EG-fördraget och av de yttersta randområdenas bidrag till detta memorandum, som båda sändes till kommissionen den 2 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av memorandumet från Spanien, Frankrike, Portugal och de yttersta randområdena om åtgärder på grundval av artikel 299.2 i EG-fördraget och av de yttersta randområdenas bidrag till detta memorandum, som båda sändes till kommissionen den 2 juni 2003,

| — | med beaktande av rapporten från ordförandena för de yttersta randområdena om kommissionens meddelande om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena, som sändes till kommissionen den 17 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från ordförandena för de yttersta randområdena om kommissionens meddelande om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena, som sändes till kommissionen den 17 juni 2004,

| — | med beaktande av punkt 47 sista strecksatsen i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 17-18 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 47 sista strecksatsen i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 17-18 juni 2004,

| — | med beaktande av slutförklaringen från den tionde ordförandekonferensen för de yttersta randområdena, som hölls i Ponta Delgada den 2 september 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från den tionde ordförandekonferensen för de yttersta randområdena, som hölls i Ponta Delgada den 2 september 2004,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttranden av den 18 november 2004 om kommissionens meddelande om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (1) och den 13 december 2000 om EU:s yttersta randområden och tillämpningen av artikel 299 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttranden av den 18 november 2004 om kommissionens meddelande om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (1) och den 13 december 2000 om EU:s yttersta randområden och tillämpningen av artikel 299 (2),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden av den 19 juli 2005 om kommissionens meddelande om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (CES/847/2005) och av den 29 maj 2002 om en framtidsstrategi för Europeiska unionens yttersta randområden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden av den 19 juli 2005 om kommissionens meddelande om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (CES/847/2005) och av den 29 maj 2002 om en framtidsstrategi för Europeiska unionens yttersta randområden (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner och yttranden om de yttersta randområdenas ställning, särskilt resolutionen qv den 25 oktober 2000 om åtgärder för genomförande av artikel 299.2 – Europeiska unionens yttersta randområden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner och yttranden om de yttersta randområdenas ställning, särskilt resolutionen qv den 25 oktober 2000 om åtgärder för genomförande av artikel 299.2 – Europeiska unionens yttersta randområden (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 februari 2004”Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013” (KOM(2004)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 februari 2004”Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013” (KOM(2004)0101),

| — | med beaktande av kommissionens tredje rapport om ekonomisk och social sammanhållning av den 18 februari 2004 (KOM(2004)0107), Europaparlamentets resolution av den 22 april 2004 om kommissionens tredje rapport om ekonomisk och social sammanhållning (5), Regionkommitténs yttrande av den 16 juni 2004 om tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (6), Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 juni 2004 om kommissionens tredje rapport om ekonomisk och social sammanhållning (7) |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tredje rapport om ekonomisk och social sammanhållning av den 18 februari 2004 (KOM(2004)0107), Europaparlamentets resolution av den 22 april 2004 om kommissionens tredje rapport om ekonomisk och social sammanhållning (5), Regionkommitténs yttrande av den 16 juni 2004 om tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning (6), Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 juni 2004 om kommissionens tredje rapport om ekonomisk och social sammanhållning (7)

| — | med beaktande av de yttersta randområdenas första bidrag avseende ekonomisk och social sammanhållning i framtiden, som ingavs till kommissionen i februari 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de yttersta randområdenas första bidrag avseende ekonomisk och social sammanhållning i framtiden, som ingavs till kommissionen i februari 2002,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 juli 2004”Budgetplan 2007-2013” (KOM(2004)0487) och andra relaterade dokument och med beaktande av att ett tillfälligt utskottet för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 inrättats vid Europaparlamentet med uppgift att granska Europeiska unionens budgetmedel under perioden 2007-2013, vilket antog sitt betänkande den 19 maj 2005 (A6-0153/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 juli 2004”Budgetplan 2007-2013” (KOM(2004)0487) och andra relaterade dokument och med beaktande av att ett tillfälligt utskottet för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 inrättats vid Europaparlamentet med uppgift att granska Europeiska unionens budgetmedel under perioden 2007-2013, vilket antog sitt betänkande den 19 maj 2005 (A6-0153/2005),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (8) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (8)

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004)0492), förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden (KOM(2004)0495), förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden (KOM(2004)0493) och förslaget till rådets förordning om inrättandet av Sammanhållningsfonden (KOM(2004)0494), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004)0492), förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden (KOM(2004)0495), förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden (KOM(2004)0493) och förslaget till rådets förordning om inrättandet av Sammanhållningsfonden (KOM(2004)0494),

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2004)0490) och förslaget till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden (KOM(2004)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2004)0490) och förslaget till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden (KOM(2004)0497),

| — | med beaktande av det beslut av den 18 juni 2004 om antagande av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (nedan kallat konstitutionsfördraget) som antagits av Europeiska unionens stats- och regeringschefer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut av den 18 juni 2004 om antagande av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (nedan kallat konstitutionsfördraget) som antagits av Europeiska unionens stats- och regeringschefer,

| — | med beaktande av att en ny pelare införts i sammanhållningspolitiken genom det fördraget, nämligen territoriell sammanhållning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att en ny pelare införts i sammanhållningspolitiken genom det fördraget, nämligen territoriell sammanhållning,

| — | med beaktande av att de yttersta randområdenas status behandlas och stärks i artikel III-424 och artikel IV-440.2 i konstitutionsfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att de yttersta randområdenas status behandlas och stärks i artikel III-424 och artikel IV-440.2 i konstitutionsfördraget,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling samt fiskeriutskottet (A6-0246/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling samt fiskeriutskottet (A6-0246/2005), och av följande skäl:

| A. | I Europeiska unionens primärrätt och nyligen även i konstitutionsfördraget erkänns de nackdelar som berör de yttersta randområdena (avlägsen belägenhet, ökaraktär, ringa storlek, besvärliga terräng- och klimatförhållanden samt ekonomiskt beroende av ett fåtal produkter), vilka på grund av sin bestående natur och sammanlagda verkan särskiljer dessa regioner från unionens övriga regioner med geografiska nackdelar eller demografiska problem. |
| --- | --- |

A.

I Europeiska unionens primärrätt och nyligen även i konstitutionsfördraget erkänns de nackdelar som berör de yttersta randområdena (avlägsen belägenhet, ökaraktär, ringa storlek, besvärliga terräng- och klimatförhållanden samt ekonomiskt beroende av ett fåtal produkter), vilka på grund av sin bestående natur och sammanlagda verkan särskiljer dessa regioner från unionens övriga regioner med geografiska nackdelar eller demografiska problem.

| B. | De olika gemenskapsåtgärder som har vidtagits för de yttersta randområdena är betydelsefulla men inte tillräckliga, i synnerhet inte inom sektorer av strategisk betydelse för utvecklingen. |
| --- | --- |

B.

De olika gemenskapsåtgärder som har vidtagits för de yttersta randområdena är betydelsefulla men inte tillräckliga, i synnerhet inte inom sektorer av strategisk betydelse för utvecklingen.

| C. | Europeiska unionen måste fortsätta att stödja dessa regioner, som befinner sig i underläge i förhållande till gemenskapen som helhet, i syfte att bidra till deras utveckling och hjälpa dem att nå en hållbar konvergensnivå. Detta stöd bör även bidra till att integrera de yttersta randområdena i sådana konkurrenskraftiga processer som den inre marknaden, den ekonomiska och monetära unionen, Lissabonstrategin, utvidgningen och globaliseringen. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionen måste fortsätta att stödja dessa regioner, som befinner sig i underläge i förhållande till gemenskapen som helhet, i syfte att bidra till deras utveckling och hjälpa dem att nå en hållbar konvergensnivå. Detta stöd bör även bidra till att integrera de yttersta randområdena i sådana konkurrenskraftiga processer som den inre marknaden, den ekonomiska och monetära unionen, Lissabonstrategin, utvidgningen och globaliseringen.

| D. | Det är nödvändigt att säkerställa ett ur ekonomisk, social och miljömässig synvinkel hållbart utnyttjande av levande marina resurser. I synnerhet är det nödvändigt att bevara fiskeresurserna i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

D.

Det är nödvändigt att säkerställa ett ur ekonomisk, social och miljömässig synvinkel hållbart utnyttjande av levande marina resurser. I synnerhet är det nödvändigt att bevara fiskeresurserna i de yttersta randområdena.

| E. | Ekonomierna i de yttersta randområdena är sårbara och erbjuder få möjligheter till diversifiering. I vissa fall spelar fisket och de gamla fiskesamhällena där en viktig socioekonomisk roll som stärker annan ekonomisk verksamhet både uppåt och nedåt i produktionskedjan. |
| --- | --- |

E.

Ekonomierna i de yttersta randområdena är sårbara och erbjuder få möjligheter till diversifiering. I vissa fall spelar fisket och de gamla fiskesamhällena där en viktig socioekonomisk roll som stärker annan ekonomisk verksamhet både uppåt och nedåt i produktionskedjan.

| F. | Den nya utvecklingsstrategi som kommissionen nyligen definierat för de yttersta randområdena i det ovannämnda meddelandet om ett starkare partnerskap med de yttersta randområdena - styrd av de prioriterade områdena konkurrenskraft, tillgänglighet och kompensation för andra begränsningar samt integration i respektive regionala geografiska område - har stor potential. Den omformulerade politiken för ekonomisk och social sammanhållning och övrig gemenskapspolitik måste bidra till genomförandet av denna strategi. |
| --- | --- |

F.

Den nya utvecklingsstrategi som kommissionen nyligen definierat för de yttersta randområdena i det ovannämnda meddelandet om ett starkare partnerskap med de yttersta randområdena - styrd av de prioriterade områdena konkurrenskraft, tillgänglighet och kompensation för andra begränsningar samt integration i respektive regionala geografiska område - har stor potential. Den omformulerade politiken för ekonomisk och social sammanhållning och övrig gemenskapspolitik måste bidra till genomförandet av denna strategi.

| G. | Inom ramen för den omformulerade sammanhållningspolitiken är detta bidrag otillräckligt, eftersom det begränsas till inrättandet av ett särskilt program för kompensation för merkostnader och en åtgärdsplan för utvidgat grannskap. |
| --- | --- |

G.

Inom ramen för den omformulerade sammanhållningspolitiken är detta bidrag otillräckligt, eftersom det begränsas till inrättandet av ett särskilt program för kompensation för merkostnader och en åtgärdsplan för utvidgat grannskap.

| H. | Det har vid upprepade tillfällen gjorts framställningar om att en strategi och ett särskilt program skall upprättas för de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

H.

Det har vid upprepade tillfällen gjorts framställningar om att en strategi och ett särskilt program skall upprättas för de yttersta randområdena.

| I. | De mål som skall uppnås genom det särskilda programmet för kompensation för merkostnader och åtgärdsplanen för utvidgat grannskap är emellertid lovvärda. |
| --- | --- |

I.

De mål som skall uppnås genom det särskilda programmet för kompensation för merkostnader och åtgärdsplanen för utvidgat grannskap är emellertid lovvärda.

| J. | I det sammanhållningspolitiska målet europeiskt territoriellt samarbete bör det hänvisas till de yttersta randområdenas situation genom fastställandet av en koppling till åtgärdsplanen för utvidgat grannskap. Kommissionen bör i detta sammanhang anslå separata anslag i likhet med vad som gjordes för det särskilda programmet samt fastställa kriterier som inte begränsar de yttersta randområdenas deltagande. Kommissionen bör även garantera att de yttersta randområdena är berättigade till stöd för gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

J.

I det sammanhållningspolitiska målet europeiskt territoriellt samarbete bör det hänvisas till de yttersta randområdenas situation genom fastställandet av en koppling till åtgärdsplanen för utvidgat grannskap. Kommissionen bör i detta sammanhang anslå separata anslag i likhet med vad som gjordes för det särskilda programmet samt fastställa kriterier som inte begränsar de yttersta randområdenas deltagande. Kommissionen bör även garantera att de yttersta randområdena är berättigade till stöd för gränsöverskridande samarbete.

| K. | Inom ramen för åtgärdsplanen för utvidgat grannskap (och följaktligen det sammanhållningspolitiska målet europeiskt territoriellt samarbete) och inom ramen för Europeiska unionens nya grannskapspolitik bör inte bara de yttersta randområdenas integration inom deras respektive geografiska regioner främjas, utan även deras sociala, ekonomiska och kulturella förbindelser med länder där det finns grupper av invandrare från dessa regioner eller med vilka de har traditionella band (t.ex. Venezuela, Brasilien, Förenta staterna, Sydafrika, Kanada och Australien). |
| --- | --- |

K.

Inom ramen för åtgärdsplanen för utvidgat grannskap (och följaktligen det sammanhållningspolitiska målet europeiskt territoriellt samarbete) och inom ramen för Europeiska unionens nya grannskapspolitik bör inte bara de yttersta randområdenas integration inom deras respektive geografiska regioner främjas, utan även deras sociala, ekonomiska och kulturella förbindelser med länder där det finns grupper av invandrare från dessa regioner eller med vilka de har traditionella band (t.ex. Venezuela, Brasilien, Förenta staterna, Sydafrika, Kanada och Australien).

| L. | Inom ramen för åtgärdsplanen för utvidgat grannskap bör kommissionen försöka lösa de problem som vissa av de yttersta randområdena har med illegal invandring eller andra närliggande problem. |
| --- | --- |

L.

Inom ramen för åtgärdsplanen för utvidgat grannskap bör kommissionen försöka lösa de problem som vissa av de yttersta randområdena har med illegal invandring eller andra närliggande problem.

| M. | När det gäller den allmänna tillgången till strukturfonderna, är de pågående förhandlingarna om budgetplanerna och reformen av sammanhållningspolitiken avgörande för de yttersta randområdenas framtid och det är därför nödvändigt att i detta sammanhang värna och skydda dessa regioners unika ställning genom att fortsätta att tillhandahålla prioriterat finansiellt stöd. |
| --- | --- |

M.

När det gäller den allmänna tillgången till strukturfonderna, är de pågående förhandlingarna om budgetplanerna och reformen av sammanhållningspolitiken avgörande för de yttersta randområdenas framtid och det är därför nödvändigt att i detta sammanhang värna och skydda dessa regioners unika ställning genom att fortsätta att tillhandahålla prioriterat finansiellt stöd.

| N. | Det följer av artikel 299.2 i EG-fördraget att de yttersta randområdenas har rätt till särbehandling, vilket gör det möjligt att vidta åtgärder för dessa regioner med avseende på i synnerhet villkoren för tillgång till strukturfonderna. Parlamentet påminner om Europeiska unionens hittillsvarande hållning gentemot de yttersta randområdena när det gäller strukturfonderna och om att dessa regioner på grund av sina speciella omständigheter till och med har beviljats medfinansieringsnivåer som har varit högre än de som beviljats andra sammanhållningsregioner. |
| --- | --- |

N.

Det följer av artikel 299.2 i EG-fördraget att de yttersta randområdenas har rätt till särbehandling, vilket gör det möjligt att vidta åtgärder för dessa regioner med avseende på i synnerhet villkoren för tillgång till strukturfonderna. Parlamentet påminner om Europeiska unionens hittillsvarande hållning gentemot de yttersta randområdena när det gäller strukturfonderna och om att dessa regioner på grund av sina speciella omständigheter till och med har beviljats medfinansieringsnivåer som har varit högre än de som beviljats andra sammanhållningsregioner.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med utövande av sin initiativrätt enligt artikel 299.2 i EG-fördraget, inleda åtgärder för att göra det möjligt att till fullo svara upp mot de yttersta randområdenas ambitioner, oavsett om det sker inom ramen för sammanhållningspolitiken eller i samband med annan politik eller andra gemenskapsåtgärder och områden av betydelse för deras utveckling, t.ex. jordbruk, fiske, konkurrens och statligt stöd, företagspolitik, tjänster i allmänhetens intresse, tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, beskattning, tullbestämmelser, miljö, energi, forskning och teknisk utveckling, yrkesutbildning, transport, transeuropeiska nät, ny informations- och kommunikationsteknik, regionalt samarbete och så vidare. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med utövande av sin initiativrätt enligt artikel 299.2 i EG-fördraget, inleda åtgärder för att göra det möjligt att till fullo svara upp mot de yttersta randområdenas ambitioner, oavsett om det sker inom ramen för sammanhållningspolitiken eller i samband med annan politik eller andra gemenskapsåtgärder och områden av betydelse för deras utveckling, t.ex. jordbruk, fiske, konkurrens och statligt stöd, företagspolitik, tjänster i allmänhetens intresse, tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, beskattning, tullbestämmelser, miljö, energi, forskning och teknisk utveckling, yrkesutbildning, transport, transeuropeiska nät, ny informations- och kommunikationsteknik, regionalt samarbete och så vidare.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska effekterna av den gemenskapslagstiftning som förmodas påverka de yttersta randområdena och att ta vederbörlig hänsyn till dessa regioners unika omständigheter på alla nivåer av genomförandet av gemenskapens politik och åtgärder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska effekterna av den gemenskapslagstiftning som förmodas påverka de yttersta randområdena och att ta vederbörlig hänsyn till dessa regioners unika omständigheter på alla nivåer av genomförandet av gemenskapens politik och åtgärder.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att de flesta av de åtgärder för positiv särbehandling som vidtas för dessa regioner inte är av sådan art att de kommer att påverka de grundläggande principer som Europeiska unionen bygger på. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att de flesta av de åtgärder för positiv särbehandling som vidtas för dessa regioner inte är av sådan art att de kommer att påverka de grundläggande principer som Europeiska unionen bygger på.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inlemma de yttersta randområdena i unionens insatser för att uppnå målen i Lissabon- och Göteborgstrategierna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inlemma de yttersta randområdena i unionens insatser för att uppnå målen i Lissabon- och Göteborgstrategierna.

Budgetplanen och sammanhållningspolitiken

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att godkännandet av budgetplanen 2007–2013 resulterar i att de medel som syftar till att förverkliga unionens mål, bl.a. ekonomisk, social och territoriell utveckling av de yttersta randområdena, garanteras. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att godkännandet av budgetplanen 2007–2013 resulterar i att de medel som syftar till att förverkliga unionens mål, bl.a. ekonomisk, social och territoriell utveckling av de yttersta randområdena, garanteras.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, antingen genom det särskilda programmet för kompensation för merkostnader eller inom ramen för åtgärdsplanen för utvidgat grannskap eller när det gäller tillgång till strukturfonderna generellt sett, säkra fortsatt likabehandling enligt de riktlinjer EU har följt i sina insatser för de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, antingen genom det särskilda programmet för kompensation för merkostnader eller inom ramen för åtgärdsplanen för utvidgat grannskap eller när det gäller tillgång till strukturfonderna generellt sett, säkra fortsatt likabehandling enligt de riktlinjer EU har följt i sina insatser för de yttersta randområdena.

| 7. | Europaparlamentet stöder kraftfullt den särskilda insatsen på 1 100 000 000 EUR för de yttersta randområdena som har föreslagits av kommissionen samt möjligheten att finansiera operativt stöd enligt artikel 11 i det ovan nämnda förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden. Parlamentet begär att kraven i artikel 299.2 i EG-fördraget om att de yttersta randområdena skall behandlas som ett specialfall när det gäller deras tillgång till strukturfonderna, inbegripet de regioner vars BNP redan har överskridit 75 procent av gemenskapens genomsnitt, skall komma till fullt uttryck i praktiken. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder kraftfullt den särskilda insatsen på 1 100 000 000 EUR för de yttersta randområdena som har föreslagits av kommissionen samt möjligheten att finansiera operativt stöd enligt artikel 11 i det ovan nämnda förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden. Parlamentet begär att kraven i artikel 299.2 i EG-fördraget om att de yttersta randområdena skall behandlas som ett specialfall när det gäller deras tillgång till strukturfonderna, inbegripet de regioner vars BNP redan har överskridit 75 procent av gemenskapens genomsnitt, skall komma till fullt uttryck i praktiken.

| 8. | Europaparlamentet kräver att de medel som avsatts för det särskilda programmet skall ökas och användas enbart för de yttersta randområdena och att de fördelas på ett sätt som inte innebär att något av de yttersta randområdena drabbas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att de medel som avsatts för det särskilda programmet skall ökas och användas enbart för de yttersta randområdena och att de fördelas på ett sätt som inte innebär att något av de yttersta randområdena drabbas.

| 9. | Europaparlamentet kräver att åtgärdsplanen för utvidgat grannskap grundas på en vid tolkning av närhetsbegreppet, så att stöd kan beviljas för projekt med medverkan av organ i länder med stora grupper av invandrare från de yttersta randområdena, länder som dessa områden följaktligen känner stor närhet till. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att åtgärdsplanen för utvidgat grannskap grundas på en vid tolkning av närhetsbegreppet, så att stöd kan beviljas för projekt med medverkan av organ i länder med stora grupper av invandrare från de yttersta randområdena, länder som dessa områden följaktligen känner stor närhet till.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på att åtgärdsplanen för utvidgat grannskap skall beviljas ett särskilt anslag för transnationellt och gränsöverskridande samarbete och på att den sedan länge efterlysta samordningen mellan de insatser för de yttersta randområdena som Europeiska regionala utvecklingsfonden finansierat och de insatser för AVS-länderna eller utomeuropeiska länder och territorier som Europeiska utvecklingsfonden (EUF) finansierat äntligen skall genomföras, oberoende av om EUF införs i budgeten eller inte. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet insisterar på att åtgärdsplanen för utvidgat grannskap skall beviljas ett särskilt anslag för transnationellt och gränsöverskridande samarbete och på att den sedan länge efterlysta samordningen mellan de insatser för de yttersta randområdena som Europeiska regionala utvecklingsfonden finansierat och de insatser för AVS-länderna eller utomeuropeiska länder och territorier som Europeiska utvecklingsfonden (EUF) finansierat äntligen skall genomföras, oberoende av om EUF införs i budgeten eller inte.

| 11. | Europaparlamentet kräver att åtgärdsplanen används för att åtgärda de problem med olaglig invandring som vissa av de yttersta randområdena brottas med. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kräver att åtgärdsplanen används för att åtgärda de problem med olaglig invandring som vissa av de yttersta randområdena brottas med.

Humankapital

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja denna viktiga del av utvecklingen i de yttersta randområdena genom att främja utbildning och särskild konsolidering inom områden som uteslutande syftar till att främja konkurrenskraft och tillväxt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja denna viktiga del av utvecklingen i de yttersta randområdena genom att främja utbildning och särskild konsolidering inom områden som uteslutande syftar till att främja konkurrenskraft och tillväxt.

Jordbruk och fiske

| 13. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att ekonomin i de yttersta randområdena är beroende av ett fåtal sektorer, i första hand jordbruk och fiske, som vanligtvis behöver stöd på olika nivåer och särskilda incitament för att göra det mer attraktivt att anställa ungdomar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att ekonomin i de yttersta randområdena är beroende av ett fåtal sektorer, i första hand jordbruk och fiske, som vanligtvis behöver stöd på olika nivåer och särskilda incitament för att göra det mer attraktivt att anställa ungdomar.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den pågående översynen av den del av det särskilda programmet för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär (Posei) som rör jordbruk garantera stabilitet i de avsatta resurserna och lämna utrymme för eventuella justeringar till följd av exceptionella behov samt att förenkla förvaltningsbestämmelserna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den pågående översynen av den del av det särskilda programmet för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär (Posei) som rör jordbruk garantera stabilitet i de avsatta resurserna och lämna utrymme för eventuella justeringar till följd av exceptionella behov samt att förenkla förvaltningsbestämmelserna.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de framtida bestämmelserna för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling beakta de särskilda omständigheter som råder i de yttersta randområdena genom att bevilja dem tillräckliga resurser för att de skall kunna nå landsbygdsutvecklingspolitikens mål och tillse att dessa regioner behandlas på samma villkor när fondens finansieringsnivåer fastställs, i analogi med vad som gäller för Europeiska fiskerifonden (EFF). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de framtida bestämmelserna för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling beakta de särskilda omständigheter som råder i de yttersta randområdena genom att bevilja dem tillräckliga resurser för att de skall kunna nå landsbygdsutvecklingspolitikens mål och tillse att dessa regioner behandlas på samma villkor när fondens finansieringsnivåer fastställs, i analogi med vad som gäller för Europeiska fiskerifonden (EFF).

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när det gäller den externa delen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer inrätta en enhetlig tulltariff på en nivå som är tillräckligt hög för att göra det möjligt att bevara gemenskapens bananproduktion samt att om nödvändigt föreslå kompensationsåtgärder för gemenskapens producenter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när det gäller den externa delen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer inrätta en enhetlig tulltariff på en nivå som är tillräckligt hög för att göra det möjligt att bevara gemenskapens bananproduktion samt att om nödvändigt föreslå kompensationsåtgärder för gemenskapens producenter.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att avsättningsstödet för sockerindustrin slopas. Parlamentet kräver att denna mekanism återinförs och att inkomstbortfallet kompenseras i sin helhet, så att de yttersta randområdenas särskilda problem verkligen beaktas. Parlamentet anser dessutom att det är viktigt att garantera att socker kan produceras och raffineras på Azorerna på sådana villkor att öarna ges samma tillgång till de nationella marknaderna som innan området gick med i EU, med Kanarieöarna som förebild, utan att det äventyrar den fortsatta driften av denna verksamhet i regionen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att avsättningsstödet för sockerindustrin slopas. Parlamentet kräver att denna mekanism återinförs och att inkomstbortfallet kompenseras i sin helhet, så att de yttersta randområdenas särskilda problem verkligen beaktas. Parlamentet anser dessutom att det är viktigt att garantera att socker kan produceras och raffineras på Azorerna på sådana villkor att öarna ges samma tillgång till de nationella marknaderna som innan området gick med i EU, med Kanarieöarna som förebild, utan att det äventyrar den fortsatta driften av denna verksamhet i regionen.

| 18. | Europaparlamentet föreslår att liknande åtgärder för att garantera särbehandling och fortsatt lönsamhet inom industrin i de yttersta randområdena skall vidtas inom mjölk-, frukt- och grönsakssektorn, utgående från varje sektors särdrag. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet föreslår att liknande åtgärder för att garantera särbehandling och fortsatt lönsamhet inom industrin i de yttersta randområdena skall vidtas inom mjölk-, frukt- och grönsakssektorn, utgående från varje sektors särdrag.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att stärka jordbrukarnas konkurrenskraft i de yttersta randområdena så att de kan konkurrera på marknaden med liknande produkter som kommer från länder som har associeringsavtal med Europeiska unionen eller som drar fördel av förmånssystem. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att stärka jordbrukarnas konkurrenskraft i de yttersta randområdena så att de kan konkurrera på marknaden med liknande produkter som kommer från länder som har associeringsavtal med Europeiska unionen eller som drar fördel av förmånssystem.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den framtida förordningen för EFF ta hänsyn till de yttersta randområdenas särskilda behov inom denna sektor. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den framtida förordningen för EFF ta hänsyn till de yttersta randområdenas särskilda behov inom denna sektor.

| 21. | Europaparlamentet bekräftar på nytt behovet av ett permanent skyddsområde för att möjliggöra positiv särbehandling när det gäller tillgång till marina resurser för flottorna i de yttersta randområdena i syfte att säkra den lokala ekonomin. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet bekräftar på nytt behovet av ett permanent skyddsområde för att möjliggöra positiv särbehandling när det gäller tillgång till marina resurser för flottorna i de yttersta randområdena i syfte att säkra den lokala ekonomin.

| 22. | Europaparlamentet betonar att de marina ekosystemens stora rikedom och stora ömtålighet i de yttersta randområdena kräver att särskild vikt fästs vid tillåtna fiskeredskap och fiskemetoder samt vid tillträde till omkring- och intilliggande vatten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att de marina ekosystemens stora rikedom och stora ömtålighet i de yttersta randområdena kräver att särskild vikt fästs vid tillåtna fiskeredskap och fiskemetoder samt vid tillträde till omkring- och intilliggande vatten.

| 23. | Med tanke på de särdrag som de exklusiva ekonomiska zonerna i de yttersta randområdena (vissa saknar kontinentalsockel) och dessa områdens begränsade fiskezoner (som ofta begränsar sig till undervattensbergen) uppmanar Europaparlamentet kommissionen att utan att tveka tillämpa försiktighetsprincipen och principen om relativ stabilitet. Förutom att garantera arternas biologiska och ekologiska balans, kan kommissionen på så vis även slå vakt om den socioekonomiska struktur som bärs upp av fisket i dessa regioner. Kommissionen bör i sina lagstiftningsförslag även ta hänsyn till att fisket i vissa av de yttersta randområdena, exempelvis i Indiska oceanen, är en mycket ny verksamhet och att det fortfarande finns gott om fiskeresurser där. |
| --- | --- |

23.

Med tanke på de särdrag som de exklusiva ekonomiska zonerna i de yttersta randområdena (vissa saknar kontinentalsockel) och dessa områdens begränsade fiskezoner (som ofta begränsar sig till undervattensbergen) uppmanar Europaparlamentet kommissionen att utan att tveka tillämpa försiktighetsprincipen och principen om relativ stabilitet. Förutom att garantera arternas biologiska och ekologiska balans, kan kommissionen på så vis även slå vakt om den socioekonomiska struktur som bärs upp av fisket i dessa regioner. Kommissionen bör i sina lagstiftningsförslag även ta hänsyn till att fisket i vissa av de yttersta randområdena, exempelvis i Indiska oceanen, är en mycket ny verksamhet och att det fortfarande finns gott om fiskeresurser där.

| 24. | Europaparlamentet upprepar behovet av att i framtiden stödja förnyelse och modernisering av fiskeflottan för att uppnå lönsamhet och konkurrenskraft i sektorn. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet upprepar behovet av att i framtiden stödja förnyelse och modernisering av fiskeflottan för att uppnå lönsamhet och konkurrenskraft i sektorn.

| 25. | Med tanke på den inbyggda sårbarhet som sammanhänger med ställningen som yttersta randområde uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i dessa områden se till att stödet till fiskberedningsindustrin ligger kvar på en nivå som är lika hög som eller högre än stödet från Fonden för fiskets utveckling. |
| --- | --- |

25.

Med tanke på den inbyggda sårbarhet som sammanhänger med ställningen som yttersta randområde uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i dessa områden se till att stödet till fiskberedningsindustrin ligger kvar på en nivå som är lika hög som eller högre än stödet från Fonden för fiskets utveckling.

| 26. | Europaparlamentet kräver att fiskberedningen i de yttersta randområdena beaktas i samband med översynen av statligt stöd till fiskesektorn. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver att fiskberedningen i de yttersta randområdena beaktas i samband med översynen av statligt stöd till fiskesektorn.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att godkänna att stödet inom ramen för Posei-fiske permanentas. Ökad kompensation måste utgå för de extrakostnader för avsättning av vissa fiskprodukter som följer av ställningen som yttersta randområde. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att godkänna att stödet inom ramen för Posei-fiske permanentas. Ökad kompensation måste utgå för de extrakostnader för avsättning av vissa fiskprodukter som följer av ställningen som yttersta randområde.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt gå vidare i arbetet med att inrätta regionala rådgivande nämnder. När det gäller den regionala rådgivande nämnden för fiskevattnen i sydväst bör det inrättas en underavdelning för öar som skall handha fisket i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt gå vidare i arbetet med att inrätta regionala rådgivande nämnder. När det gäller den regionala rådgivande nämnden för fiskevattnen i sydväst bör det inrättas en underavdelning för öar som skall handha fisket i de yttersta randområdena.

Konkurrens och statligt stöd

| 29. | Europaparlamentet hoppas, när det gäller statligt stöd för regionala ändamål, att de yttersta randområdena även i fortsättningen kan beviljas ett icke nedsatt driftsstöd, utan tidsbegränsning, och att stödet kan utvidgas till att även omfatta transportsektorn, förutsatt att bestämmelserna för offentlig upphandling garanterar att berörda företag tillämpar rättvis prissättning. Parlamentet hoppas att de yttersta randområdena kan få ett fortsatt stöd som är större än stödet för nyinvestering och att rörliga tillgångar för transporter inkluderas i de stödberättigade kostnaderna för nyinvesteringen. Slutligen hoppas parlamentet att det blir tillåtet att kompensera de yttersta randområdena för merkostnader i samband med varutransporter inom EU:s marknad. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet hoppas, när det gäller statligt stöd för regionala ändamål, att de yttersta randområdena även i fortsättningen kan beviljas ett icke nedsatt driftsstöd, utan tidsbegränsning, och att stödet kan utvidgas till att även omfatta transportsektorn, förutsatt att bestämmelserna för offentlig upphandling garanterar att berörda företag tillämpar rättvis prissättning. Parlamentet hoppas att de yttersta randområdena kan få ett fortsatt stöd som är större än stödet för nyinvestering och att rörliga tillgångar för transporter inkluderas i de stödberättigade kostnaderna för nyinvesteringen. Slutligen hoppas parlamentet att det blir tillåtet att kompensera de yttersta randområdena för merkostnader i samband med varutransporter inom EU:s marknad.

| 30. | Inom ramen för översynen av riktlinjerna för statligt stöd till regioner som skall tillämpas från 2007, efterlyser Europaparlamentet att de yttersta randområdena beviljas kompensation för sådana merkostnader som uppstår till följd av varutransporter inom Europeiska unionens inre marknad och inte bara inom det berörda landets gränser. |
| --- | --- |

30.

Inom ramen för översynen av riktlinjerna för statligt stöd till regioner som skall tillämpas från 2007, efterlyser Europaparlamentet att de yttersta randområdena beviljas kompensation för sådana merkostnader som uppstår till följd av varutransporter inom Europeiska unionens inre marknad och inte bara inom det berörda landets gränser.

| 31. | Inom ramen för översynen av riktlinjerna för statligt stöd till regioner efterlyser Europaparlamentet även att nuvarande praxis avseende de yttersta randområdena verkligen beaktas och att hänsyn tas till relevanta omständigheter. |
| --- | --- |

31.

Inom ramen för översynen av riktlinjerna för statligt stöd till regioner efterlyser Europaparlamentet även att nuvarande praxis avseende de yttersta randområdena verkligen beaktas och att hänsyn tas till relevanta omständigheter.

| 32. | Europaparlamentet kräver att bestämmelserna om stöd till de yttersta randområdena i artikel III-167.3 a i konstitutionsfördraget genomförs utan dröjsmål. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet kräver att bestämmelserna om stöd till de yttersta randområdena i artikel III-167.3 a i konstitutionsfördraget genomförs utan dröjsmål.

| 33. | Europaparlamentet kräver att bestämmelserna om mycket småskaligt stöd utvidgas till att även omfatta transportsektorn. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet kräver att bestämmelserna om mycket småskaligt stöd utvidgas till att även omfatta transportsektorn.

Företagspolitik

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa nuvarande åtgärder till de yttersta randområdenas särskilda omständigheter och att underlätta dessa områdens tillträde till dessa åtgärder. Parlamentet efterlyser åtgärder för att främja företagens konkurrenskraft i dessa områden antingen via särskilda åtgärder för att främja deras integration i ett angränsande geografiskt område eller via fastställande av och stöd till nya konkurrenskraftsmodeller. Parlamentet förespråkar även att företagande och företagaranda skall stödjas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa nuvarande åtgärder till de yttersta randområdenas särskilda omständigheter och att underlätta dessa områdens tillträde till dessa åtgärder. Parlamentet efterlyser åtgärder för att främja företagens konkurrenskraft i dessa områden antingen via särskilda åtgärder för att främja deras integration i ett angränsande geografiskt område eller via fastställande av och stöd till nya konkurrenskraftsmodeller. Parlamentet förespråkar även att företagande och företagaranda skall stödjas.

Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att infria sitt löfte om en arbetsgrupp med uppgift att undersöka hur tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse fungerar i de yttersta randområdena och lägga fram förslag med hänsyn till deras särskilda särdrag och behov när det gäller marknaden för offentliga tjänster. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att infria sitt löfte om en arbetsgrupp med uppgift att undersöka hur tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse fungerar i de yttersta randområdena och lägga fram förslag med hänsyn till deras särskilda särdrag och behov när det gäller marknaden för offentliga tjänster.

| 36. | Med avseende på EU:s syn på tjänster i allmänhetens intresse inför den kommande vitboken (KOM(2004)0374) uppmanar Europaparlamentet kommissionen attvederbörligen ta hänsyn till de yttersta randområdenas särskilda begränsningar. Detta är särskilt viktigt när viss tjänsteverksamhet i dessa områden klassas som tjänster i allmänhetens intresse samt när det beslutas att konkurrensregler och regler för den inre marknaden, som är anpassade till de särskilda omständigheterna i dessa områden, skall tillämpas på denna verksamhet. |
| --- | --- |

36.

Med avseende på EU:s syn på tjänster i allmänhetens intresse inför den kommande vitboken (KOM(2004)0374) uppmanar Europaparlamentet kommissionen attvederbörligen ta hänsyn till de yttersta randområdenas särskilda begränsningar. Detta är särskilt viktigt när viss tjänsteverksamhet i dessa områden klassas som tjänster i allmänhetens intresse samt när det beslutas att konkurrensregler och regler för den inre marknaden, som är anpassade till de särskilda omständigheterna i dessa områden, skall tillämpas på denna verksamhet.

Beskattning och tullbestämmelser

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta tillämpa särskilda skattebestämmelser till förmån för de yttersta randområdena och att förklara sig beredd att föreslå andra åtgärder för att främja deras självständiga utveckling. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta tillämpa särskilda skattebestämmelser till förmån för de yttersta randområdena och att förklara sig beredd att föreslå andra åtgärder för att främja deras självständiga utveckling.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa vilja att överväga ansökningar från de yttersta randområdena om tillfälligt upphävande av tullar enligt Gemensamma tulltaxan på råvaror som inte härrör från jordbrukssektorn och som används för produktion samt på fiskeprodukter och importerade kapitalvaror för användning inom näringslivet och industrin. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa vilja att överväga ansökningar från de yttersta randområdena om tillfälligt upphävande av tullar enligt Gemensamma tulltaxan på råvaror som inte härrör från jordbrukssektorn och som används för produktion samt på fiskeprodukter och importerade kapitalvaror för användning inom näringslivet och industrin.

Miljö

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte försumma detta område när framtida åtgärder till stöd för de yttersta randområdena vidtas, eftersom de saknar tillräckliga resurser för att tillgodose de ständiga behoven på miljöområdet, särskilt när det gäller skydd av den biologiska mångfalden, genomförande av Natura 2000 och avfallshantering. Det är därför svårare att i de yttersta randområdena driva en miljöpolitik som är förenlig med gemenskapens grundläggande miljöpolitiska principer. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra åtgärder liknande dem som ingår i den del av det särskilda programmet för Madeira och Azorerna på grund av deras avlägsna belägenhet och ökaraktär (Poseima) som avser miljön. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte försumma detta område när framtida åtgärder till stöd för de yttersta randområdena vidtas, eftersom de saknar tillräckliga resurser för att tillgodose de ständiga behoven på miljöområdet, särskilt när det gäller skydd av den biologiska mångfalden, genomförande av Natura 2000 och avfallshantering. Det är därför svårare att i de yttersta randområdena driva en miljöpolitik som är förenlig med gemenskapens grundläggande miljöpolitiska principer. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra åtgärder liknande dem som ingår i den del av det särskilda programmet för Madeira och Azorerna på grund av deras avlägsna belägenhet och ökaraktär (Poseima) som avser miljön.

Transeuropeiska nät

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de transeuropeiska näten fästa särskild vikt vid de yttersta randområdenas särdrag. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de transeuropeiska näten fästa särskild vikt vid de yttersta randområdenas särdrag.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när det gäller transeuropeiska energinät i de yttersta randområdena tillämpa den medfinansieringsgrad som gäller för prioriterade projekt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när det gäller transeuropeiska energinät i de yttersta randområdena tillämpa den medfinansieringsgrad som gäller för prioriterade projekt.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när det gäller transeuropeiska transportinfrastrukturnät, möjliggöra medfinansiering från Sammanhållningsfonden för bidragsberättigade hamnar och flygplatser i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när det gäller transeuropeiska transportinfrastrukturnät, möjliggöra medfinansiering från Sammanhållningsfonden för bidragsberättigade hamnar och flygplatser i de yttersta randområdena.

Forskning och teknisk utveckling

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i praktiken tillämpa skäl 14 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG av den 27 juni 2002 om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002-2006) (9), både för det gällande och det kommande ramprogrammet. Parlamentet efterlyser metoder inom det nya ramprogrammet för att möjliggöra finansiering av projekt i de yttersta randområdena, särskilt vid deras spetsforskningscentrum. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i praktiken tillämpa skäl 14 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG av den 27 juni 2002 om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002-2006) (9), både för det gällande och det kommande ramprogrammet. Parlamentet efterlyser metoder inom det nya ramprogrammet för att möjliggöra finansiering av projekt i de yttersta randområdena, särskilt vid deras spetsforskningscentrum.

| 44. | Europaparlamentet kräver att den åtgärdsplan för forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation som de yttersta randområdena ingav till kommissionen 2003 tas i beaktande. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet kräver att den åtgärdsplan för forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation som de yttersta randområdena ingav till kommissionen 2003 tas i beaktande.

| 45. | Europaparlamentet kräver att projekt i de yttersta randområdena skall kunna finansieras inom ramen för ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och dessutom medfinansieras via strukturfonderna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet kräver att projekt i de yttersta randområdena skall kunna finansieras inom ramen för ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och dessutom medfinansieras via strukturfonderna.

Ny informations- och kommunikationsteknik

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma projekten i de yttersta randområdena avseende informationssamhället och teknisk innovation eftersom dessa sektorer är avgörande för att främja utvecklingen. Parlamentet erinrar om de krav på detta område som de yttersta randområdena ställde idet ovannämnda memorandumet från Spanien, Frankrike, Portugal och de yttersta randområdena om åtgärder på grundval av artikel 299.2 i EG-fördraget och de yttersta randområdenas bidrag till detta memorandum, som förelades kommissionen den 2 juni 2003. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma projekten i de yttersta randområdena avseende informationssamhället och teknisk innovation eftersom dessa sektorer är avgörande för att främja utvecklingen. Parlamentet erinrar om de krav på detta område som de yttersta randområdena ställde idet ovannämnda memorandumet från Spanien, Frankrike, Portugal och de yttersta randområdena om åtgärder på grundval av artikel 299.2 i EG-fördraget och de yttersta randområdenas bidrag till detta memorandum, som förelades kommissionen den 2 juni 2003.

Transport

| 47. | Europaparlamentet kräver att de yttersta randområdena införlivas i alla delar av gemenskapens transportpolitik. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet kräver att de yttersta randområdena införlivas i alla delar av gemenskapens transportpolitik.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att transportprojekt som finansieras av gemenskapen i de yttersta randområdena skall leda till förbättringar av i första hand invånarnas levnadsstandard och regionens självständiga utveckling. Framtagna projekt som bryter mot gemenskapens miljölagstiftning bör stoppas. Parlamentet anser dessutom att det för alla transportprojekt för de yttersta randområdena måste finnas en exakt och tydligt definierad analys av vilka fördelar projektet innebär för diversifiering av den lokala ekonomin, social sammanhållning och säkrande av den regionala arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att transportprojekt som finansieras av gemenskapen i de yttersta randområdena skall leda till förbättringar av i första hand invånarnas levnadsstandard och regionens självständiga utveckling. Framtagna projekt som bryter mot gemenskapens miljölagstiftning bör stoppas. Parlamentet anser dessutom att det för alla transportprojekt för de yttersta randområdena måste finnas en exakt och tydligt definierad analys av vilka fördelar projektet innebär för diversifiering av den lokala ekonomin, social sammanhållning och säkrande av den regionala arbetsmarknaden.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser medfinansiering av merkostnader för transporter och utveckling av transporterna i de yttersta randområdenas grannskap, gärna med medverkan av icke-medlemsländer. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet efterlyser medfinansiering av merkostnader för transporter och utveckling av transporterna i de yttersta randområdenas grannskap, gärna med medverkan av icke-medlemsländer.

Slutliga överväganden

| 50. | Europaparlamentet välkomnar slutligen att de organ som arbetar till försvar för de yttersta randområdenas särskilda status har upprättat och konsoliderat ett betydelsefullt partnerskap och framhåller kommissionens nyckelroll i den processen, vilket framgår av de ovannämnda meddelandena om ett starkare partnerskap med de yttersta randområdena.
  *
  - * |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar slutligen att de organ som arbetar till försvar för de yttersta randområdenas särskilda status har upprättat och konsoliderat ett betydelsefullt partnerskap och framhåller kommissionens nyckelroll i den processen, vilket framgår av de ovannämnda meddelandena om ett starkare partnerskap med de yttersta randområdena.

*

- *

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, de nationella, regionala och lokala myndigheterna i de yttersta randområdena och tjänstgörande ordföranden för ordförandekonferensen för de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, de nationella, regionala och lokala myndigheterna i de yttersta randområdena och tjänstgörande ordföranden för ordförandekonferensen för de yttersta randområdena.

---

(1)  EUT C 71, 22.3.2005, s. 40.

(2)  EGT C 144, 16.5.2001, s. 11.

(3)  EUT C 221, 17.9.2002, s. 37.

(4)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 197.

(5)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1000.

(6)  EUT C 318, 22.12.2004, s. 1.

(7)  EUT C 302, 7.12.2004, s. 60.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2005)0224.

(9)  EGT L 232, 29.8.2002, s. 1.

---

Torsdag, 29 september 2005

| 21.9.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 227/520 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 227/520

---

PROTOKOLL

(2006/C 227 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.00.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från rådet och kommissionen

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019 (KOM(2005)0209 – C6-0157/2005 – 2005/0102(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | CULT |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019 (KOM(2005)0209 – C6-0157/2005 – 2005/0102(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

CULT

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 2256/2003/EG i syfte att förlänga programmet över 2006 för spridning av bästa praxis och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) (KOM(2005)0347 – C6-0247/2005 – 2005/0144(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | BUDG, CULT, LIBE |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 2256/2003/EG i syfte att förlänga programmet över 2006 för spridning av bästa praxis och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) (KOM(2005)0347 – C6-0247/2005 – 2005/0144(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

ITRE

rådgivande utskott

:

BUDG, CULT, LIBE

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (KOM(2005)0391 – C6-0266/2005 – 2005/0167(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | AFET, DEVE, EMPL |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (KOM(2005)0391 – C6-0266/2005 – 2005/0167(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

LIBE

rådgivande utskott

:

AFET, DEVE, EMPL

| — | Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (KOM(2005)0280 [01] – C6-0288/2005 – 2005/0124(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | AFET, BUDG, CULT, AFCO, FEMM |

—

Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (KOM(2005)0280 [01] – C6-0288/2005 – 2005/0124(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

LIBE

rådgivande utskott

:

AFET, BUDG, CULT, AFCO, FEMM

| — | Förslag till rådets beslut om att ge Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter rätt att bedriva verksamhet på de områden som avses i avdelning VI av fördraget om Europeiska unionen (KOM(2005)0280 [02] – C6-0289/2005 – 2005/0125(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om att ge Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter rätt att bedriva verksamhet på de områden som avses i avdelning VI av fördraget om Europeiska unionen (KOM(2005)0280 [02] – C6-0289/2005 – 2005/0125(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

LIBE

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (KOM(2005)0450 – C6-0291/2005 – 2005/0179(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | CULT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | EMPL |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (KOM(2005)0450 – C6-0291/2005 – 2005/0179(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

CULT

rådgivande utskott

:

EMPL

| — | Förslag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2006 (11186/2005 [01] – C6-0299/2005 – 2005/2001(BUD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Förslag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2006 (11186/2005 [01] – C6-0299/2005 – 2005/2001(BUD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

rådgivande utskott

:

AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Förslag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2006 (11186/2005 [02] – C6-0300/2005 – 2005/2002(BUD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Förslag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2006 (11186/2005 [02] – C6-0300/2005 – 2005/2002(BUD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

rådgivande utskott

:

AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Förslag till rådets beslut om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2005)0230 – C6-0301/2005 – 2005/0103(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | BUDG |

—

Förslag till rådets beslut om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2005)0230 – C6-0301/2005 – 2005/0103(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

LIBE

rådgivande utskott

:

BUDG

3.   Textilindustrin (debatt)

(debatt)

Uttalande av kommissionen: Textilindustrin

László Kovács (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Tokia Saïfi för PPE-DE-gruppen, Erika Mann för PSE-gruppen, Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, Jacky Henin för GUE/NGL-gruppen, Patrick Louis för IND/DEM-gruppen, Jean-Claude Martinez, grupplös, Georgios Papastamkos, Elisa Ferreira, Sajjad Karim, Margrete Auken, Pedro Guerreiro, Zuzana Roithová, Joan Calabuig Rull, Anne Laperrouze, Georgios Toussas, Werner Langen, Harlem Désir, Markus Pieper, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Harald Ettl och Avril Doyle.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Mario Mantovani och László Kovács.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

4.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av de grupplösa ledamöterna godkände parlamentet följande utnämnning:

delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet

| — | Giovanni Rivera. |
| --- | --- |

—

Giovanni Rivera.

5.   Framtidsutsikter för handelsförbindelserna mellan EU och Kina (debatt)

(debatt)

Betänkande om framtidsutsikterna för handelsförbindelserna mellan EU och Kina (2005/2015(INI)) – Utskottet för internationell handel.

Föredragande: Caroline Lucas (A6-0262/2005)

Caroline Lucas redogjorde för sitt betänkande.

Talare: László Kovács (ledamot av kommissionen).

Talare: Bastiaan Belder (föredragande av yttrande från utskottet AFET), Daniel Caspary för PPE-DE-gruppen, Glyn Ford för PSE-gruppen, Danutė Budreikaitė för ALDE-gruppen, Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Helmuth Markov för GUE/NGL-gruppen, Bogusław Rogalski för IND/DEM-gruppen, Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, Glyn Ford, som frågade om alla anmälda talare skulle hinna yttra sig före omröstningen kl. 12.00 (talmannen svarade att så inte var fallet), Alessandra Mussolini, grupplös, som yttrade sig om talmannens svar, Frank Vanhecke, Paul Rübig, Margrietus van den Berg, Johan Van Hecke, Margrete Auken, Nigel Farage, Gintaras Didžiokas och James Hugh Allister.

Talare: Caroline Lucas (föredragande), som för Verts/ALE-gruppens räkning, på grundval av artikel 170.4 i arbetsordningen föreslog att omröstningen skulle skjutas upp till nästa sammanträdesperiod, eftersom debatten skulle fortgå under eftermiddagen.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

Talare: Robert Goebbels för PSE-gruppen, som uttryckte sitt stöd till detta förslag.

Parlamentet gav sitt samtycke till detta förslag.

Då det var tid för omröstning avbröts debatten, och skulle återupptas kl. 15.00 (punkt 14 i protokollet av den 29.9.2005).

punkt 14 i protokollet av den 29.9.2005).

Talare: Philip Bushill-Matthews, som protesterade mot att den tid som avsatts för frågestunden med rådet föregående kväll (punkt 14 i protokollet av den 28.9.2005) inte hade hållits. (Talmannen noterade detta).

punkt 14 i protokollet av den 28.9.2005

6.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

6.1.   Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0489/2005, B6-0511/2005, B6-0514/2005, B6-0515/2005, B6-0516/2005 och B6-0517/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0489/2005

(ersätter B6-0489/2005, B6-0511/2005, B6-0514/2005, B6-0515/2005, B6-0516/2005 och B6-0517/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| | María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling och Giuseppe Castiglione för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling och Giuseppe Castiglione för PPE-DE-gruppen,

| | María Isabel Salinas García, Vincenzo Lavarra och Katerina Batzeli för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

María Isabel Salinas García, Vincenzo Lavarra och Katerina Batzeli för PSE-gruppen,

| | Anne Laperrouze, Niels Busk, Willem Schuth, Jorgo Chatzimarkakis och Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Anne Laperrouze, Niels Busk, Willem Schuth, Jorgo Chatzimarkakis och Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen,

| | Marie-Hélène Aubert och Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Marie-Hélène Aubert och Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen,

| | Ilda Figueiredo och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

Ilda Figueiredo och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen,

| | Sergio Berlato, Roberta Angelilli och Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Sergio Berlato, Roberta Angelilli och Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0361)

(P6_TA(2005)0361)

6.2.   Olja (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0481/2005, B6-0482/2005, B6-0491/2005, B6-0499/2005, B6-0506/2005 och B6-0509/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0481/2005

(ersätter B6-0481/2005, B6-0482/2005, B6-0491/2005, B6-0499/2005, B6-0506/2005 och B6-0509/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Giles Chichester och Paul Rübig för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Giles Chichester och Paul Rübig för PPE-DE-gruppen,

| | Reino Paasilinna för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Reino Paasilinna för PSE-gruppen,

| | Fiona Hall för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Fiona Hall för ALDE-gruppen,

| | Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen,

| | Umberto Guidoni för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

Umberto Guidoni för GUE/NGL-gruppen,

| | Roberta Angelilli för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Roberta Angelilli för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0362)

(P6_TA(2005)0362)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Robert Goebbels för PSE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 10, vilket beaktades, |
| --- | --- |

—

Robert Goebbels för PSE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 10, vilket beaktades,

| — | Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, föreslog ett muntligt ändringsförslag till punkt 15, strecksats 6, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, föreslog ett muntligt ändringsförslag till punkt 15, strecksats 6, vilket beaktades.

6.3.   Reform av Förenta nationerna och millennieutvecklingsmålen (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0483/2005, B6-0492/2005, B6-0493/2005, B6-0501/2005, B6-0507/2005 och B6-0510/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0483/2005

(ersätter B6-0483/2005, B6-0492/2005, B6-0493/2005, B6-0501/2005, B6-0507/2005 och B6-0510/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon och Simon Coveney för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon och Simon Coveney för PPE-DE-gruppen,

| | Glenys Kinnock, Pasqualina Napoletano och Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Glenys Kinnock, Pasqualina Napoletano och Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen,

| | Alexander Lambsdorff och Lapo Pistelli för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Alexander Lambsdorff och Lapo Pistelli för ALDE-gruppen,

| | Marie Anne Isler Béguin, Raül Romeva i Rueda och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Marie Anne Isler Béguin, Raül Romeva i Rueda och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen,

| | André Brie och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

André Brie och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen,

| | Inese Vaidere och Guntars Krasts för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

Inese Vaidere och Guntars Krasts för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0363)

(P6_TA(2005)0363)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 20, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 20, vilket beaktades.

6.4.   Vitryssland (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0486/2005, B6-0488/2005, B6-0490/2005, B6-0494/2005, B6-0497/2005, B6-0503/2005 och B6-0508/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0486/2005

(ersätter B6-0486/2005, B6-0488/2005, B6-0490/2005, B6-0494/2005, B6-0497/2005 och B6-0508/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Barbara Kudrycka, Bogdan Klich, Árpád Duka-Zólyomi och Karl von Wogau för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Barbara Kudrycka, Bogdan Klich, Árpád Duka-Zólyomi och Karl von Wogau för PPE-DE-gruppen,

| | Jan Marinus Wiersma, Józef Pinior och Joseph Muscat för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma, Józef Pinior och Joseph Muscat för PSE-gruppen,

| | Janusz Onyszkiewicz för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Janusz Onyszkiewicz för ALDE-gruppen,

| | Elisabeth Schroedter, Milan Horáček och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Elisabeth Schroedter, Milan Horáček och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen,

| | Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen,

| | Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0364)

(P6_TA(2005)0364)

(Resolutionsförslag B6-0503/2005 bortföll.)

6.5.   Strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (2004/2169(INI)) – Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Emilio Menéndez del Valle (A6-0256/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0365)

(P6_TA(2005)0365)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Emilio Menéndez del Valle (föredragande), lade fram muntliga ändringsförslag till punkterna 10 och 17, andra delen, samt till ändringsförslag 20, vilka beaktades. |
| --- | --- |

—

Emilio Menéndez del Valle (föredragande), lade fram muntliga ändringsförslag till punkterna 10 och 17, andra delen, samt till ändringsförslag 20, vilka beaktades.

6.6.   Andelen förnybar energi i EU (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (2004/2153(INI)) – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Claude Turmes (A6-0227/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0366)

(P6_TA(2005)0366)

6.7.   Minska antalet dödsoffer i trafiken i EU (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om kommissionens meddelande ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar” (2004/2162(INI)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Ari Vatanen (A6-0225/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0367)

(P6_TA(2005)0367)

7.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

8.   Rättelser till avgivna röster

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilaga 2 ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

9.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen tillkännagav, i enlighet med artikel 57.1 i arbetsordningen, mottagandet av rådets gemensamma ståndpunkter, skälen till antagandet av dessa samt kommissionens ståndpunkter om följande dokument:

| — | Rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 juli 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (06273/2/2005 – 10896/2005 – KOM(2005)0410 – C6-0297/2005 – 2003/0242(COD))
  hänvisat till ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- |

—

Rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 juli 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (06273/2/2005 – 10896/2005 – KOM(2005)0410 – C6-0297/2005 – 2003/0242(COD))

hänvisat till ansvarigt utskott: ENVI

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 23 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv 93/76/EEG (10721/3/2005 – 03256/2005 – KOM(2005)0455 – C6-0298/2005 – 2003/0300(COD))
  hänvisat till ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 23 september 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv 93/76/EEG (10721/3/2005 – 03256/2005 – KOM(2005)0455 – C6-0298/2005 – 2003/0300(COD))

hänvisat till ansvarigt utskott: ITRE

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 30.9.2005.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.40 och återupptogs kl. 15.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 12.40 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

10.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

11.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Under sitt sammanträde den 14 september 2005 hade utskottet för rättsliga frågor behandlat frågan om fastställelse av f.d. Europaparlamentsledamot Jean-Charles Marchianis parlamentariska immunitet inom ramen för ett pågående rättsfall vid Paris tingsrätt, vilket parlamentet underrättats om den 8 september 2005.

Utskottet för rättsliga frågor begärde efter en muntlig redogörelse av Speroni och

| — | efter att ha påmint om att Europaparlamentet genom sin resolution av den 5 juli 2005 hade begärt att all rättslig eller faktisk verkan av en dom från den franska kassationsdomstolen av den 16 mars 2005, i vilken domstolen underlåtit att tillämpa artikel 10, led a, i Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier, skulle ogiltigförklaras eller återkallas |
| --- | --- |

—

efter att ha påmint om att Europaparlamentet genom sin resolution av den 5 juli 2005 hade begärt att all rättslig eller faktisk verkan av en dom från den franska kassationsdomstolen av den 16 mars 2005, i vilken domstolen underlåtit att tillämpa artikel 10, led a, i Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier, skulle ogiltigförklaras eller återkallas

| — | att talmannen skulle uppmärksamma de behöriga franska myndigheterna på att Republiken Frankrike skulle bryta mot gemenskapens primärrätt om Paris tingsrätt, som skulle yttra sig om detta ärende den 3 oktober 2005, skulle grunda sin dom mot Marchiani på olagliga, och därför ogiltiga, bevis, det vill säga dokumentation baserad på telefonavlyssning som skett under Marchianis mandattid som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

att talmannen skulle uppmärksamma de behöriga franska myndigheterna på att Republiken Frankrike skulle bryta mot gemenskapens primärrätt om Paris tingsrätt, som skulle yttra sig om detta ärende den 3 oktober 2005, skulle grunda sin dom mot Marchiani på olagliga, och därför ogiltiga, bevis, det vill säga dokumentation baserad på telefonavlyssning som skett under Marchianis mandattid som ledamot av Europaparlamentet.

12.   Föredragningslista

Talmanskonferensen hade beslutat att föra upp förklaringarna från rådet och kommissionen om Etiopien på föredragningslistan för sammanträdet den 12.10.2005, efter förklaringarna om Iran.

Tidsfrist för ingivande:

Resolutionsförslag: 5.10.2005, kl. 12.00

Ändringsförslag och gemensamma resolutionsförslag: 10.10.2005, kl. 12.00.

13.   Utnämning av de bulgariska och rumänska observatörerna till parlamentsutskotten

Talmannen meddelade att han från talmanskonferensen mottagit listan över observatörer som utnämnts till de olika parlamentsutskotten.

Denna lista finns bifogad till protokollet.

14.   Framtidsutsikter för handelsförbindelserna mellan EU och Kina (fortsättning på debatten)

(fortsättning på debatten)

Talare: Jorgo Chatzimarkakis, Bastiaan Belder, Alexandra Dobolyi, Manolis Mavrommatis, Béla Glattfelder, Robert Sturdy, Nirj Deva och László Kovács (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: 13.10.2005.

13.10.2005.

15.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

(debatt)

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 3 i protokollet av den 27.9.2005).

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 3 i protokollet av den 27.9.2005).

15.1.   Nepal

Resolutionsförslag B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 och B6-0530/2005

Neena Gill, Raül Romeva i Rueda, Esko Seppänen, Thomas Mann och Elizabeth Lynne presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Eija-Riitta Korhola för PPE-DE-gruppen, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg för PSE-gruppen, Glyn Ford och László Kovács (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.1 i protokollet av den 29.9.2005

punkt 16.1 i protokollet av den 29.9.2005

15.2.   Tunisien

Resolutionsförslag B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 och B6-0532/2005

Véronique De Keyser, Raül Romeva i Rueda, Esko Seppänen, Charles Tannock och Marios Matsakis presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Alain Hutchinson för PSE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Karin Scheele och László Kovács (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.2 i protokollet av den 29.9.2005

punkt 16.2 i protokollet av den 29.9.2005

15.3.   Vojvodina

Resolutionsförslag B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 och B6-0534/2005

Bastiaan Belder, Doris Pack, István Szent-Iványi, Erik Meijer och Csaba Sándor Tabajdi presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Zsolt László Becsey för PPE-DE-gruppen, Gyula Hegyi för PSE-gruppen, Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen, Jaromír Kohlíček för GUE/NGL-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Bernd Posselt, Kinga Gál, Árpád Duka-Zólyomi, Péter Olajos och László Kovács (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.3 i protokollet av den 29.9.2005

punkt 16.3 i protokollet av den 29.9.2005

16.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

16.1.   Nepal (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 och B6-0530/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0513/2005

(ersätter B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 och B6-0530/2005 ):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack och Zsolt László Becsey för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack och Zsolt László Becsey för PPE-DE-gruppen,

| | Pasqualina Napoletano och Neena Gill för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano och Neena Gill för PSE-gruppen,

| | Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen,

| | Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre och Gérard Onesta för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre och Gérard Onesta för Verts/ALE-gruppen,

| | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen,

| | Eoin Ryan och Roberta Angelilli för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Eoin Ryan och Roberta Angelilli för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0368)

(P6_TA(2005)0368)

16.2.   Tunisien (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 och B6-0532/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0512/2005

(ersätter B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 och B6-0532/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack och Zsolt László Becsey för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack och Zsolt László Becsey för PPE-DE-gruppen,

| | Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson och Véronique De Keyser för PSE-gruppen,

| | Philippe Morillon, Thierry Cornillet, Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Philippe Morillon, Thierry Cornillet, Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda och Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda och Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen,

| | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto och Umberto Guidoni för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto och Umberto Guidoni för GUE/NGL-gruppen,

| | Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0369)

(P6_TA(2005)0369)

16.3.   Vojvodina (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 och B6-0534/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0518/2005

(ersätter B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 och B6-0534/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen,

| | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma och Csaba Sándor Tabajdi för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma och Csaba Sándor Tabajdi för PSE-gruppen,

| | István Szent-Iványi och Jelko Kacin för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

István Szent-Iványi och Jelko Kacin för ALDE-gruppen,

| | Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen,

| | André Brie, Jonas Sjöstedt, Erik Meijer och Roberto Musacchio för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

André Brie, Jonas Sjöstedt, Erik Meijer och Roberto Musacchio för GUE/NGL-gruppen,

| | Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen,

| | Adriana Poli Bortone för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

Adriana Poli Bortone för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0370)

(P6_TA(2005)0370)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Zsolt László Becsey föreslog ett muntligt ändringsförslag till skäl E, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey föreslog ett muntligt ändringsförslag till skäl E, vilket beaktades.

17.   Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

(artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Nr | Från | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 38/2005 | Amalia Sartori | 329 |
| 39/2005 | Alessandra Mussolini | 3 |
| 40/2005 | Alessandra Mussolini | 13 |
| 41/2005 | Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou och Grażyna Staniszewska | 405 |
| 42/2005 | Jean-Claude Martinez | 3 |
| 43/2005 | Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht och Bogdan Golik | 18 |
| 44/2005 | Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris och Roger Helmer | 12 |
| 45/2005 | Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert och Gary Titley | 126 |
| 46/2005 | Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert och Gary Titley | 14 |
| 47/2005 | James Hugh Allister | 5 |
| 48/2005 | Richard Corbett | 38 |
| 49/2005 | Richard Corbett | 29 |
| 50/2005 | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta och Vasco Graça Moura | 101 |
| 51/2005 | Silvana Koch-Mehrin | 36 |
| 52/2005 | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn och Robert Evans | 25 |
| 53/2005 | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie och Frédérique Ries | 35 |
| 54/2005 | Den Dover och Kathy Sinnott | 22 |
| 55/2005 | Den Dover och Kathy Sinnott | 22 |

Nr

Från

Underskrifter

38/2005

Amalia Sartori

329

39/2005

Alessandra Mussolini

3

40/2005

Alessandra Mussolini

13

41/2005

Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou och Grażyna Staniszewska

405

42/2005

Jean-Claude Martinez

3

43/2005

Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht och Bogdan Golik

18

44/2005

Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris och Roger Helmer

12

45/2005

Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert och Gary Titley

126

46/2005

Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert och Gary Titley

14

47/2005

James Hugh Allister

5

48/2005

Richard Corbett

38

49/2005

Richard Corbett

29

50/2005

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta och Vasco Graça Moura

101

51/2005

Silvana Koch-Mehrin

36

52/2005

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn och Robert Evans

25

53/2005

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie och Frédérique Ries

35

54/2005

Den Dover och Kathy Sinnott

22

55/2005

Den Dover och Kathy Sinnott

22

18.   Beslut om vissa dokument

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet AFET:

| — | Förbindelser mellan EU och Kina (2005/2161(INI))
  (rådgivande utskott: INTA, ECON) |
| --- | --- |

—

Förbindelser mellan EU och Kina (2005/2161(INI))

(rådgivande utskott: INTA, ECON)

utskottet DEVE:

| — | De ekonomiska partnerskapsavtalens effekter på utvecklingen (2005/2162(INI))
  (rådgivande utskott: INTA) |
| --- | --- |

—

De ekonomiska partnerskapsavtalens effekter på utvecklingen (2005/2162(INI))

(rådgivande utskott: INTA)

utskottet CONT:

| — | Återkrävande av gemenskapsmedel (2005/2163(INI)) |
| --- | --- |

—

Återkrävande av gemenskapsmedel (2005/2163(INI))

utskottet ECON:

| — | De offentliga finanserna i EMU (2005/2166(INI))
  (rådgivande utskott: BUDG) |
| --- | --- |

—

De offentliga finanserna i EMU (2005/2166(INI))

(rådgivande utskott: BUDG)

| — | Reformen av det statliga stödet 2005-2009 (2005/2165(INI))
  (rådgivande utskott: EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

Reformen av det statliga stödet 2005-2009 (2005/2165(INI))

(rådgivande utskott: EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI)

utskottet ITRE:

| — | Ett informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning (2005/2167(INI))
  (rådgivande utskott: ECON, EMPL, CULT, FEMM) |
| --- | --- |

—

Ett informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning (2005/2167(INI))

(rådgivande utskott: ECON, EMPL, CULT, FEMM)

utskottet TRAN:

| — | Utbredning av det europeiska signalsystemet för järnvägar ERTMS/ETCS (2005/2168(INI)) |
| --- | --- |

—

Utbredning av det europeiska signalsystemet för järnvägar ERTMS/ETCS (2005/2168(INI))

utskottet LIBE:

| — | Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontroller (2005/2169(INI))
  (rådgivande utskott: AFCO) |
| --- | --- |

—

Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontroller (2005/2169(INI))

(rådgivande utskott: AFCO)

utskottet FEMM:

| — | Romska kvinnors situation i Europeiska unionen (2005/2164(INI)) |
| --- | --- |

—

Romska kvinnors situation i Europeiska unionen (2005/2164(INI))

Beslut om att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 114.3 i arbetsordningen)

Beslut om att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 114.3 i arbetsordningen)

utskottet LIBE:

| — | Utvärdering av den europeiska arresteringsordern (2005/2175(INI)) |
| --- | --- |

—

Utvärdering av den europeiska arresteringsordern (2005/2175(INI))

Hänvisningar till utskott

Hänvisningar till utskott

utskottet ECON:

| — | Bättre lagstiftning 2004: tillämpning av subsidiaritetsprincipen – 12:e årsrapporten (2005/2055(INI))
  hänvisat till ansvarigt utskott: JURI
  (rådgivande utskott: ECON) |
| --- | --- |

—

Bättre lagstiftning 2004: tillämpning av subsidiaritetsprincipen – 12:e årsrapporten (2005/2055(INI))

hänvisat till ansvarigt utskott: JURI

(rådgivande utskott: ECON)

utskottet JURI:

| — | Transatlantiska förbindelser (2005/2056(INI))
  hänvisat till ansvarigt utskott: AFET
  (rådgivande utskott: INTA, JURI, LIBE) |
| --- | --- |

—

Transatlantiska förbindelser (2005/2056(INI))

hänvisat till ansvarigt utskott: AFET

(rådgivande utskott: INTA, JURI, LIBE)

utskottet ECON:

| — | Genomförande, följder och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknaden (2004/2224(INI))
  hänvisat till ansvarigt utskott: IMCO
  rådgivande utskott: ECON, JURI |
| --- | --- |

—

Genomförande, följder och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknaden (2004/2224(INI))

hänvisat till ansvarigt utskott: IMCO

rådgivande utskott: ECON, JURI

Förstärkt samarbete mellan utskott

Förstärkt samarbete mellan utskott

utskottet LIBE:

| — | Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (KOM(2005)0280 [01] – C6-0288/2005 – 2005/0124(CNS))
  (rådgivande utskott: BUDG, CULT, AFCO, FEMM)
  Förstärkt samarbete mellan utskott LIBE, AFET
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 22.9.2005) |
| --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (KOM(2005)0280 [01] – C6-0288/2005 – 2005/0124(CNS))

(rådgivande utskott: BUDG, CULT, AFCO, FEMM)

Förstärkt samarbete mellan utskott LIBE, AFET

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 22.9.2005)

19.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering i början av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

20.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 12–13.10.2005.

21.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 16.50.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Alejo Vidal-Quadras Roca

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Allister, Alvaro, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Atkins, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bersani, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Flautre, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Anastase Roberta Alma, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Buruiană Aprodu Daniela, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

LISTA ÖVER OBSERVATÖRER SOM UTNÄMNTS TILL PARLAMENTSUTSKOTTEN

C01 –   Utskottet för utrikesfrågor

Observatörer 7

| PPE-DE | ABADJIEV Dimitar
  ANASTASE Roberta |
| --- | --- |
| ALDE | CIOROIANU Adrian Mihai Alma
  ILCHEV Stanimir |
| PSE | PAŞCU Ioan Mircea
  VIGENIN Kristian |
| NI | MIHĂESCU Eugen |

PPE-DE

ABADJIEV Dimitar

ANASTASE Roberta

ALDE

CIOROIANU Adrian Mihai Alma

ILCHEV Stanimir

PSE

PAŞCU Ioan Mircea

VIGENIN Kristian

NI

MIHĂESCU Eugen

C04 –   Budgetutskottet

Observatörer 5

| PPE-DE | DIMITROV Martin
  IACOB RIDZI Monica Maria |
| --- | --- |
| PSE | ZGONEA Valeriu Ştefan |
| ALDE | SHOULEVA Lydia |
| NI | POPEANGĂ Petre |

PPE-DE

DIMITROV Martin

IACOB RIDZI Monica Maria

PSE

ZGONEA Valeriu Ştefan

ALDE

SHOULEVA Lydia

NI

POPEANGĂ Petre

C06 –   Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Observatörer 4

| PPE-DE | CAPPONE Maria |
| --- | --- |
| PSE | CREŢU Corina
  KIRILOV Evgeni |
| NI | HOGEA Vlad Gabriel |

PPE-DE

CAPPONE Maria

PSE

CREŢU Corina

KIRILOV Evgeni

NI

HOGEA Vlad Gabriel

C07 –   Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Observatörer 1

| PSE | ATHANASIU Alexandru |
| --- | --- |

PSE

ATHANASIU Alexandru

C08 –   Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Observatörer 4

| PPE-DE | TÎRLE Radu |
| --- | --- |
| PSE | SÂRBU Daciana Octavia |
| ALDE | BĂRBULEŢIU Tiberiu
  PARVANOVA Antonyia |

PPE-DE

TÎRLE Radu

PSE

SÂRBU Daciana Octavia

ALDE

BĂRBULEŢIU Tiberiu

PARVANOVA Antonyia

C09 –   Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Observatörer 3

| PSE | PAPARIZOV Atanas Atanassov |
| --- | --- |
| ALDE | CIORNEI Silvia |
| NI | DUCA Viorel Senior |

PSE

PAPARIZOV Atanas Atanassov

ALDE

CIORNEI Silvia

NI

DUCA Viorel Senior

C10 –   Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Observatörer 4

| PSE | BLIZNASHKI Georgi
  CREŢU Gabriela |
| --- | --- |
| ALDE | ALI Nedzhmi
  SILAGHI Ovidiu Ioan |

PSE

BLIZNASHKI Georgi

CREŢU Gabriela

ALDE

ALI Nedzhmi

SILAGHI Ovidiu Ioan

C11 –   Utskottet för transport och turism

Observatörer 2

| PSE | SEVERIN Adrian |
| --- | --- |
| ALDE | BECŞENESCU Dumitru |

PSE

SEVERIN Adrian

ALDE

BECŞENESCU Dumitru

C12 –   Utskottet för regional utveckling

Observatörer 6

| PPE-DE | PETRE Maria
  SOFIANSKI Stefan |
| --- | --- |
| PSE | DÎNCU Vasile |
| ALDE | HUSMENOVA Filiz
  MORŢUN Alexandru Ioan |
| NI | STOYANOV Dimitar |

PPE-DE

PETRE Maria

SOFIANSKI Stefan

PSE

DÎNCU Vasile

ALDE

HUSMENOVA Filiz

MORŢUN Alexandru Ioan

NI

STOYANOV Dimitar

C13 –   Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Observatörer 5

| PPE-DE | KELEMEN Atilla Béla Ladislau |
| --- | --- |
| PSE | PODGOREAN Radu |
| ALDE | COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea
  KAZAK Tchetin |
| NI | BURUIANĂ APRODU Daniela |

PPE-DE

KELEMEN Atilla Béla Ladislau

PSE

PODGOREAN Radu

ALDE

COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea

KAZAK Tchetin

NI

BURUIANĂ APRODU Daniela

C15 –   Utskottet för kultur och utbildning

Observatörer 3

| PPE-DE | GANŢ Ovidiu Victor
  KÓNYA HAMAR Sándor |
| --- | --- |
| ALDE | MUSCĂ Monica Octavia |

PPE-DE

GANŢ Ovidiu Victor

KÓNYA HAMAR Sándor

ALDE

MUSCĂ Monica Octavia

C16 –   Utskottet för rättsliga frågor

Observatörer 2

| PSE | ARABADJIEV Alexander
  DUMITRESCU Cristian |
| --- | --- |

PSE

ARABADJIEV Alexander

DUMITRESCU Cristian

C17 –   Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Observatörer 6

| PPE-DE | MARINESCU Marian Jean
  SZABÓ Károly Ferenc |
| --- | --- |
| PSE | CORLĂŢEAN Titus
  IVANOVA Iglika |
| ALDE | CHRISTOVA Christina Velcheva
  POPA Nicolae Vlad |

PPE-DE

MARINESCU Marian Jean

SZABÓ Károly Ferenc

PSE

CORLĂŢEAN Titus

IVANOVA Iglika

ALDE

CHRISTOVA Christina Velcheva

POPA Nicolae Vlad

C18 –   Utskottet för konstitutionella frågor

Observatörer 1

| PSE | NICOLAE Şerban |
| --- | --- |

PSE

NICOLAE Şerban

---

BILAGA II

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater

Resolutionsförslag: B6-0489/2005, 0511/2005, 0514/2005, 0515/2005, 0516/2005 och 0517/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0489/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE/ADLE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0489/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0511/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0514/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0515/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0516/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0517/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0489/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE/ADLE, Verts/ALE, GUE/NGL)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0489/2005

PPE-DE

↓

B6-0511/2005

PSE

↓

B6-0514/2005

ALDE

↓

B6-0515/2005

Verts/ALE

↓

B6-0516/2005

UEN

↓

B6-0517/2005

GUE/NGL

↓

2.   Olja

Resolutionsförslag: B6-0481/2005, 0482/2005, 0491/2005, 0499/2005, 0506/2005 och 0509/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0481/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Punkt 8 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Efter punkt 9 | 1 | PSE | | - | |
| Punkt 10 | § | originaltexten | särsk. | + | ändrat muntligen |
| Punkt 15, strecksats 6 | § | originaltexten | särsk. | + | ändrat muntligen |
| Punkt 15, efter strecksats 7 | 2 | PSE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0481/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0482/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0491/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0499/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0506/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0509/2005 | | PSE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0481/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Punkt 8

§

originaltexten

särsk.

+

Efter punkt 9

1

PSE

-

Punkt 10

§

originaltexten

särsk.

+

ändrat muntligen

Punkt 15, strecksats 6

§

originaltexten

särsk.

+

ändrat muntligen

Punkt 15, efter strecksats 7

2

PSE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0481/2005

ALDE

↓

B6-0482/2005

Verts/ALE

↓

B6-0491/2005

UEN

↓

B6-0499/2005

GUE/NGL

↓

B6-0506/2005

PPE-DE

↓

B6-0509/2005

PSE

↓

Sophia In 't Veld och Prodi hade också undertecknat det gemensamma resolutionsförslaget för ALDE-gruppens räkning.

Begäran om särskild omröstning

PSE: Punkterna 8 och 10

Verts/ALE: Punkt 15, streckats 6

Övrigt

M. Goebbels lade för PSE-gruppens räkning fram följande ändringsförslag till punkt 10:

Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla ett öga på hedgefonderna
  ”och undersöka hur ökad öppenhet skulle kunna leda till bättre stabilitet på oljemarknaderna”

M. Turmes föreslog för Verts ALE-gruppens räkning ett muntligt ändringsförslag till punkt 15, strecksats 6:

| ”- | framställa förslag till
  biltillverkarna
  att utveckla
  renare och bränslesnålare bilar,” |
| --- | --- |

”-

framställa förslag till
  biltillverkarna
  att utveckla
  renare och bränslesnålare bilar,”

3.   Reform av Förenta nationerna och millenieutvecklingsmålen

Resolutionsförslag: B6-0483/2005, 0492/2005, 0493/2205, 0501/2005, 0507/2005 och 0510/2005

Resolutionsförslag: B6-0483/2005, 0492/2005, 0493/2205, 0501/2005, 0507/2005 och 0510/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0483/2005




  PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Punkt 3 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter punkt 5 | 3 | PSE | | - | |
| Efter punkt 7 | 4 | PPE-DE | | + | |
| Punkt 19 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 423, 93, 27 |
| Punkt 20 | § | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| Punkt 21 | § | originaltexten | ONU | + | 455, 48, 45 |
| Efter punkt 21 | 5 | PSE | | T | |
| Skäl B | 1 | PSE | ONU | - | 232, 303, 13 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0483/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0492/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0493/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0501/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0507/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0510/2005 | | PSE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0483/2005

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0483/2005

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Punkt 3

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Efter punkt 5

3

PSE

-

Efter punkt 7

4

PPE-DE

+

Punkt 19

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

423, 93, 27

Punkt 20

§

originaltexten

originaltexten

+

ändrat muntligen

ändrat muntligen

Punkt 21

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

455, 48, 45

Efter punkt 21

5

PSE

T

Skäl B

1

PSE

ONU

-

232, 303, 13

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0483/2005

Verts/ALE

↓

B6-0492/2005

UEN

↓

B6-0493/2005

PPE-DE

↓

B6-0501/2005

GUE/NGL

↓

B6-0507/2005

ALDE

↓

B6-0510/2005

PSE

↓

Ändringsförslag 2 är struket.

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: Punkt 21

PPE-DE: Punkt 19 - andra delen, äf 1

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

Punkt 3

Punkt 3

Första delen:”Europaparlamentet ... denna typ av brott”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet ... sådana brott”

Andra delen:

PPE-DE, PSE

Punkt 19

Punkt 19

Första delen:”Europaparlamentet ... säkerhetsrådet”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet vidhåller ... för detta uppfyllts”

Andra delen:

Övrigt

Övrigt

M. Lambsdorff föreslog för ALDE-gruppens räkning följande muntliga ändringsförslag till punkt 20:

| 20. | Europaparlamentet stödjer och välkomnar FN:s nya åtagande i fråga om demokratifonden som ett viktigt instrument för att stärka demokratin världen över och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att politiskt och ekonomiskt ge sitt fulla stöd till denna fond.
  Europaparlamentet bekräftar sin uppfattning att de demokratiska strukturerna inom FN måste förstärkas kraftigt, och understryker därför sin uppmaning om att upprätta en sammanslutning av demokratier inom FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stödjer och välkomnar FN:s nya åtagande i fråga om demokratifonden som ett viktigt instrument för att stärka demokratin världen över och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att politiskt och ekonomiskt ge sitt fulla stöd till denna fond.
  Europaparlamentet bekräftar sin uppfattning att de demokratiska strukturerna inom FN måste förstärkas kraftigt, och understryker därför sin uppmaning om att upprätta en sammanslutning av demokratier inom FN:s generalförsamling.

Europaparlamentet bekräftar sin uppfattning att de demokratiska strukturerna inom FN måste förstärkas kraftigt, och understryker därför sin uppmaning om att upprätta en sammanslutning av demokratier inom FN:s generalförsamling.

4.   Vitryssland

Resolutionsförslag: B6-0486/2005, 0488/2005, 0490/2005, 0494/2005, 0497/2005, 0503/2005 och 0508/2005

Resolutionsförslag: B6-0486/2005, 0488/2005, 0490/2005, 0494/2005, 0497/2005, 0503/2005 och 0508/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0486/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN) |
| Punkt 12 | 1 | Verts/ALE | | + | se nedan |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0486/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0488/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0490/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0494/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0497/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0503/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0508/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0486/2005

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0486/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

Punkt 12

1

Verts/ALE

+

se nedan

se nedan

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0486/2005

ALDE

↓

B6-0488/2005

PPE-DE

↓

B6-0490/2005

PSE

↓

B6-0494/2005

IND/DEM

↓

B6-0497/2005

UEN

↓

B6-0503/2005

GUE/NGL

↓

B6-0508/2005

Verts/ALE

↓

Uttrycket ”det europeiska grannskapsprogrammet” i ÄF 1 skall lyda ”den europeiska grannskapspolitiken”.

5.   Strategiskt partnerskap mellan EU och Indien

Betänkande: Emilio MENÉNDEZ DEL VALLE (A6-0256/2005)

Betänkande: Emilio MENÉNDEZ DEL VALLE (A6-0256/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 2 | 12 | PSE | | T | |
| Efter punkt 2 | 1 | PPE-DE | | + | |
| Punkt 4 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter punkt 5 | 7 | PPE-DE | | + | |
| 8 | PPE-DE | | + | |
| Punkt 10 | § | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| 18 | Verts/ALE | | ↓ | |
| Punkt 11 | 13 | PSE | | + | |
| Efter punkt 11 | 14 | PSE | | + | |
| Punkt 13 | 15 | PSE | | + | |
| Punkt 14 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 17 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 483, 48, 19


  ändrat muntligen |
| Efter punkt 17 | 16 | PSE | | + | |
| Punkt 31 | 2 | PPE-DE | | + | |
| § | originaltexten | särsk. | ↓ | |
| Punkt 37 | 19S | Verts/ALE | | - | |
| Punkt 40 | 3 | PPE-DE | | + | |
| Efter punkt 43 | 4 | PPE-DE | | + | |
| 5 | PPE-DE | EO | - | 114, 403, 22 |
| Punkt 58 | 20 | Verts/ALE | delad | | |
| original | + | |
| tillägg | + | muntligt ändringsförslag |
| § | originaltexten | särsk. | ↓ | |
| Punkt 64 | 21 | Verts/ALE | | - | |
| Efter punkt 64 | 22 | Verts/ALE | | + | |
| Efter punkt 72 | 9 | IND/DEM | | - | |
| Punkt 74 | 17S | PSE | EO | + | 482, 36, 14 |
| Punkt 82 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 84 | 6 | PPE-DE | | + | |
| Efter strecksats 4 | 10 | PSE | | + | |
| 11 | PSE | | + | |
| Skäl H | § | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Punkt 2

12

PSE

T

Efter punkt 2

1

PPE-DE

+

Punkt 4

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Efter punkt 5

7

PPE-DE

+

8

PPE-DE

+

Punkt 10

§

originaltexten

originaltexten

+

ändrat muntligen

ändrat muntligen

18

Verts/ALE

↓

Punkt 11

13

PSE

+

Efter punkt 11

14

PSE

+

Punkt 13

15

PSE

+

Punkt 14

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 17

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

483, 48, 19

ändrat muntligen

ändrat muntligen

Efter punkt 17

16

PSE

+

Punkt 31

2

PPE-DE

+

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

↓

Punkt 37

19S

Verts/ALE

-

Punkt 40

3

PPE-DE

+

Efter punkt 43

4

PPE-DE

+

5

PPE-DE

EO

-

114, 403, 22

Punkt 58

20

Verts/ALE

delad

original

+

tillägg

+

muntligt ändringsförslag

muntligt ändringsförslag

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

↓

Punkt 64

21

Verts/ALE

-

Efter punkt 64

22

Verts/ALE

+

Efter punkt 72

9

IND/DEM

-

Punkt 74

17S

PSE

EO

+

482, 36, 14

Punkt 82

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 84

6

PPE-DE

+

Efter strecksats 4

10

PSE

+

11

PSE

+

Skäl H

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: Punkt 17, andra delen

Begäran om särskild omröstning

Begäran om särskild omröstning

IND/DEM: Skäl H

VertsALE: Punkt 58

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

IND/DEM:

Punkt 4

Punkt 4

Första delen:”Europaparlamentet välkomnar ... och Indien”

Första delen:

Andra delen:”, som gör ... och Kanada”

Andra delen:

Punkt 14

Punkt 14

Första delen: Hela texten utom orden ”men också behovet av en multipolär värld”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

Punkt 17

Punkt 17

Första delen:”Europaparlamentet anser att ... på vägen mot enande”

Första delen:

Andra delen:”däribland de framsteg ... träder i kraft”

Andra delen:

Punkt 82

Punkt 82

Första delen: Hela texten utom orden ”och Israel”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

Verts/ALE

ÄF 20

ÄF 20

Första delen: Europaparlamentet noterar ... området för förnybar energi

Första delen:

Andra delen: Parlamentet uppmanar kommissionen ... förnybara energier

Andra delen:

Övrigt

Övrigt

Föredraganden a proposé des amendements oraux aux:

–   Punkt 10

Punkt 10

| ”10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att så snart som möjligt samarbeta med den indiska regeringen för att förbättra situationen för de mindre gynnade befolkningsgrupperna, i synnerhet kvinnor, barn och missgynnade grupper, till exempel daliter och adivasis.
  Europaparlamentet kräver att alla sådana framtida insatser aktivt skall bidra till att göra slut på köns- och kastdiskriminering.

  ” |
| --- | --- |

”10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att så snart som möjligt samarbeta med den indiska regeringen för att förbättra situationen för de mindre gynnade befolkningsgrupperna, i synnerhet kvinnor, barn och missgynnade grupper, till exempel daliter och adivasis.
  Europaparlamentet kräver att alla sådana framtida insatser aktivt skall bidra till att göra slut på köns- och kastdiskriminering.

  ”

–   Punkt 17

Punkt 17

Andra delen

”... däribland de framsteg i fråga om en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som
  ikraftträdandet av nya europeiska konstitutionen skulle kunna medföra
  .”

–   ÄF 20

ÄF 20

| ”20. | Europaparlamentet
  noterar
  Indiens enorma och växande energibehov
  (text utgår)
  och
  uppmanar bestämt kommissionen, medlemsstaterna och Indien
  att öka samarbetet
  på området för förnybar energi
  .
  Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Indien att förstärka deras samarbete vad gäller förnybara energier.

  ” |
| --- | --- |

”20.

Europaparlamentet
  noterar
  Indiens enorma och växande energibehov
  (text utgår)
  och
  uppmanar bestämt kommissionen, medlemsstaterna och Indien
  att öka samarbetet
  på området för förnybar energi
  .
  Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Indien att förstärka deras samarbete vad gäller förnybara energier.

  ”

6.   Andelen förnybar energi i EU

Betänkande: Claude TURMES (A6-0227/2005)

Betänkande: Claude TURMES (A6-0227/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 2 | 25 | PPE-DE | EO | - | 254, 288, 11 |
| Efter punkt 3 | 32 | PPE-DE, ALDE | ONU | + | 282, 247, 28 |
| 38 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| Punkt 6 | 18=
  26= | Verts/ALE, PSE, ALDE
  GUE/NGL, PPE-DE, ALDE | | + | |
| Efter punkt 9 | 7 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | ONU | + | 550, 11, 2 |
| 5 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 6 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Punkt 10 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 13 | 8 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Punkt 15 | 19 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | EO | + | 316, 228, 6 |
| § | originaltexten | särsk. | ↓ | |
| Punkt 16 | § | originaltexten | - | | infört efter den nuvarande punkt 62 |
| Punkt 17 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 21 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter punkt 21 | 9 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 10 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Punkt 23 | 1 | PSE | | + | |
| 27 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| Punkt 25 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EO | + | 320, 235, 13 |
| Efter punkt 25 | 42 | PPE-DE, ALDE | delad/ONU | | |
| 1 | + | 496, 24, 14 |
| 2 | + | 315, 217, 20 |
| 43 | PPE-DE, ALDE | ONU | + | 305, 241, 17 |
| Punkt 26 | 34S | PPE-DE | | - | |
| Punkt 29 | 39 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| Punkt 30 | 28 | PPE-DE | EO | - | 244, 304, 8 |
| Punkt 31 | 29 | PPE-DE | | - | |
| Punkt 32 | § | - | | | infört efter punkt 42a (ny) |
| 20 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| Punkt 33 | 30S | PPE-DE | | - | |
| Punkt 38 | 35/rev | PPE-DE, ALDE | | + | |
| Punkt 39 | 31S | PPE-DE | | - | |
| 21 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| Efter punkt 40 | 11 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Punkt 41 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 42, led a | 12 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Efter punkt 42 | 13 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Punkt 45 | 14 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Punkt 46 | 22 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | EO | + | 314, 238, 9 |
| Efter punkt 46 | 37 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| Punkt 47 | 23S | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| Punkt 48 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 416, 139, 10 |
| Punkt 51 | § | originaltexten | ONU | + | 541, 11, 8 |
| Efter punkt 52 | 40 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| Punkt 53 | § | originaltexten | ONU | + | 538, 23, 4 |
| Efter punkt 55 | 36 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| Punkt 60 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 61 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Efter punkt 61 | 41 | PPE-DE | | + | |
| Punkt 62 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 63 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 65 | 24 | PSE | | + | |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| Punkt 69 | 33 | PPE-DE | EO | - | 271, 285, 14 |
| Punkt 70 | 15 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Efter punkt 84 | 16 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 17 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Skäl A | 2S | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Skäl B | 3S | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Skäl C | 4S | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Punkt 2

25

PPE-DE

EO

-

254, 288, 11

Efter punkt 3

32

PPE-DE, ALDE

ONU

+

282, 247, 28

38

PPE-DE, ALDE

+

Punkt 6

18=

26=

Verts/ALE, PSE, ALDE

GUE/NGL, PPE-DE, ALDE

+

Efter punkt 9

7

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

ONU

+

550, 11, 2

5

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

6

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Punkt 10

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 13

8

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Punkt 15

19

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

EO

+

316, 228, 6

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

↓

Punkt 16

§

originaltexten

originaltexten

-

infört efter den nuvarande punkt 62

infört efter den nuvarande punkt 62

Punkt 17

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 21

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Efter punkt 21

9

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

10

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Punkt 23

1

PSE

+

27

PPE-DE, ALDE

+

Punkt 25

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

3/EO

+

320, 235, 13

Efter punkt 25

42

PPE-DE, ALDE

delad/ONU

1

+

496, 24, 14

2

+

315, 217, 20

43

PPE-DE, ALDE

ONU

+

305, 241, 17

Punkt 26

34S

PPE-DE

-

Punkt 29

39

PPE-DE, ALDE

+

Punkt 30

28

PPE-DE

EO

-

244, 304, 8

Punkt 31

29

PPE-DE

-

Punkt 32

§

-

infört efter punkt 42a (ny)

infört efter punkt 42a (ny)

20

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

Punkt 33

30S

PPE-DE

-

Punkt 38

35/rev

PPE-DE, ALDE

+

Punkt 39

31S

PPE-DE

-

21

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

Efter punkt 40

11

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Punkt 41

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 42, led a

12

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Efter punkt 42

13

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Punkt 45

14

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Punkt 46

22

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

EO

+

314, 238, 9

Efter punkt 46

37

PPE-DE, ALDE

+

Punkt 47

23S

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

Punkt 48

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

416, 139, 10

Punkt 51

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

541, 11, 8

Efter punkt 52

40

PPE-DE, ALDE

+

Punkt 53

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

538, 23, 4

Efter punkt 55

36

PPE-DE, ALDE

+

Punkt 60

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 61

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Efter punkt 61

41

PPE-DE

+

Punkt 62

§

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 63

§

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 65

24

PSE

+

§

originaltexten

originaltexten

↓

Punkt 69

33

PPE-DE

EO

-

271, 285, 14

Punkt 70

15

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Efter punkt 84

16

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

17

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Skäl A

2S

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Skäl B

3S

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Skäl C

4S

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: Punkt 53

PPE-DE: Punkt 51, äf 7, 32, 42, 43

Begäran om särskild omröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: Punkterna 61 och 63

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

IND/DEM

Punkt 41

Punkt 41

Första delen:”Europaparlamentet noterar ... elnätet”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet noterar ... förnybar energi”

Andra delen:

PSE

ÄF 42

ÄF 42

Första delen:”Europaparlamentet betonar ... deras produktion”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet påpekar ... marknadstillgång”

Andra delen:

PPE-DE

Punkt 10

Punkt 10

Första delen: Hela punkten utom ordet ”obligatoriska”

Första delen:

Andra delen:”obligatoriska”

Andra delen:

Punkt 17

Punkt 17

Första delen:”Hela punkten utom ordet obligatoriska”

Första delen:

Andra delen:”obligatoriska”

Andra delen:

Punkt 21

Punkt 21

Första delen: Hela punkten utom ordet ”enorma”

Första delen:

Andra delen:”enorma”

Andra delen:

Punkt 25

Punkt 25

Första delen:”Europaparlamentet anmodar ... (byggnadsdirektivet)”

Första delen:

Andra delen:”xtill att ... 250 m2”

Andra delen:

Tredje delen:”samt att ... nedkylning”

Tredje delen:

Punkt 48

Punkt 48

Första delen: Hela punkten utom ordet ”obligatoriska”

Första delen:

Andra delen:”obligatoriska”

Andra delen:

Punkt 60

Punkt 60

Första delen: Hela punkten utom orden ”och användning”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

Punkt 62

Punkt 62

Första delen:”Europaparlamentet erkänner ... ren energi”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet påpekar ... ökar ytterligare”

Andra delen:

Övrigt

Övrigt

Verts/ALE-gruppen föreslog följande ändringar i punkternas ordningsföljd:

| — | Punkt 16 placeras efter nuvarande punkt punkt 62 |
| --- | --- |

—

Punkt 16 placeras efter nuvarande punkt punkt 62

| — | Punkt 32 placeras efter den nya punkten 42a |
| --- | --- |

—

Punkt 32 placeras efter den nya punkten 42a

7.   Minska antalet dödsoffer i trafiken i EU

Betänkande: Ari VATANEN (A6-0225/2005)

Betänkande: Ari VATANEN (A6-0225/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 5 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter punkt 5 | 4 | PSE | EO | + | 313, 234, 5 |
| 9 | Verts/ALE | | - | |
| Punkt 7 | | originaltexten | ONU | - | 211, 334, 9 |
| Efter punkt 11 | 5 | PSE | | + | |
| Punkt 12 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 13 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 / EO | - | 247, 265, 15 |
| Punkt 14 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter punkt 14 | 3 | PSE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 19 | 1/rev2 | ALDE | | - | |
| 6 | PSE | delad/ONU | | |
| 1 | + | 278, 255, 10 |
| 2 | - | 216, 307, 10 |
| | originaltexten | | ↓ | |
| Punkt 21 | 2 | ALDE | | + | |
| Punkt 22 | 7/rev | PSE | ONU | + | 284, 244, 6
  tillägg |
| | originaltexten | särsk. | ↓ | |
| Punkt 25 | | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 26 | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 35 | | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 36, strecksats 3 | | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 36, strecksats 4 | | originaltexten | särsk. | + | |
| Skäl C | 8 | Verts/ALE | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 453, 69, 14 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Punkt 5

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Efter punkt 5

4

PSE

EO

+

313, 234, 5

9

Verts/ALE

-

Punkt 7

originaltexten

originaltexten

ONU

-

211, 334, 9

Efter punkt 11

5

PSE

+

Punkt 12

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 13

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2 / EO

-

247, 265, 15

Punkt 14

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Efter punkt 14

3

PSE

delad

1

+

2

+

Punkt 19

1/rev2

ALDE

-

6

PSE

delad/ONU

1

+

278, 255, 10

2

-

216, 307, 10

originaltexten

originaltexten

↓

Punkt 21

2

ALDE

+

Punkt 22

7/rev

PSE

ONU

+

284, 244, 6
  tillägg

tillägg

originaltexten

originaltexten

särsk.

↓

Punkt 25

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 26

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 35

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 36, strecksats 3

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Punkt 36, strecksats 4

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

Skäl C

8

Verts/ALE

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

+

453, 69, 14

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: Slutomröstning

IND/DEM: Punkt 7

PSE: ÄF 6 och 7

Begäran om särskild omröstning

Begäran om särskild omröstning

ALDE: Punkt 7

Verts/ALE: Punkterna 7, 25 och 35

PPE-DE: Punkterna 7, 25 och 36, strecksats 3 och strecksats 4

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

Punkt 5

Punkt 5

Första delen:”Europaparlamentet ... orsakar”

Första delen:

Andra delen:”(nollvision)”

Andra delen:

Punkt 12

Punkt 12

Första delen:”Europaparlamentet ... skyltning”

Första delen:

Andra delen:”samt genom ... medlemsstaterna”

Andra delen:

Punkt 13

Punkt 13

Första delen:”Europaparlamentet ... högriskgrupper”

Första delen:

Andra delen:”som lastbils- ... 25 år”

Andra delen:

Punkt 14

Punkt 14

Första delen:”Europaparlamentet ... bilbälte”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet begär ... körförmåga”

Andra delen:

Punkt 26

Punkt 26

Första delen:”Parlamentet uppmanar ... (TEN-T)”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet föreslår ... trafikinformationssystem”

Andra delen:

ÄF 3

ÄF 3

Första delen:”Europaparlamentet ser ... anordningar”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet uppmanar ... till Europaparlamentet”

Andra delen:

PSE

ÄF 6

ÄF 6

Första delen: Hela texten utom orden ”hastighetsbegränsningar”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

8.   Nepal

Resolutionsförslag: B6-0513/2005, 0519/2005, 0520/2005, 0523/2005, 0526/2005 och 0530/2005

Resolutionsförslag: B6-0513/2005, 0519/2005, 0520/2005, 0523/2005, 0526/2005 och 0530/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0513/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Punkt 10 | | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 86, 1, 0 |
| 2 | - | 42, 47, 1 |
| Skäl D | | originaltexten | ONU | - | 40, 47, 2 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0513/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0519/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0520/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0523/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0526/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0530/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0513/2005

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0513/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Punkt 10

originaltexten

originaltexten

delad/ONU

1

+

86, 1, 0

2

-

42, 47, 1

Skäl D

originaltexten

originaltexten

ONU

-

40, 47, 2

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0513/2005

PSE

↓

B6-0519/2005

UEN

↓

B6-0520/2005

Verts/ALE

↓

B6-0523/2005

GUE/NGL

↓

B6-0526/2005

PPE-DE

↓

B6-0530/2005

ALDE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: Skäl D och punkt 10

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

Punkt 10

Punkt 10

Första delen: Hela texten utom orden ”och uppmanar med kraft Nepals kungliga försvarsmakt att alltid visa prov på återhållsamhet”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

9.   Tunisien

Resolutionsförslag: B6-0512/2005, 0522/2005, 0524/2005, 0525/2005, 0529/2005 och 0532/2005

Resolutionsförslag: B6-0512/2005, 0522/2005, 0524/2005, 0525/2005, 0529/2005 och 0532/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0512/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0512/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0522/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0524/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0525/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0529/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0532/2005 | | UEN | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0512/2005

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0512/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0512/2005

PSE

↓

B6-0522/2005

Verts/ALE

↓

B6-0524/2005

GUE/NGL

↓

B6-0525/2005

PPE-DE

↓

B6-0529/2005

ALDE

↓

B6-0532/2005

UEN

↓

10.   Vojvodina

Resolutionsförslag: B6-0518/2005, 0521/2005, 0527/2005, 0528/2205, 0531/2005, 0533/2005 och 0534/2005

Resolutionsförslag: B6-0518/2005, 0521/2005, 0527/2005, 0528/2205, 0531/2005, 0533/2005 och 0534/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0518/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN) |
| Efter punkt 5 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| Skäl E | | originaltext | | + | muntlig ändring |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 88, 0, 2 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0518/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0521/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0527/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0528/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0531/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0533/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0534/2005 | | PSE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0518/2005

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0518/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

Efter punkt 5

1

Verts/ALE

+

Skäl E

originaltext

+

muntlig ändring

muntlig ändring

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

88, 0, 2

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0518/2005

IND/DEM

↓

B6-0521/2005

Verts/ALE

↓

B6-0527/2005

PPE-DE

↓

B6-0528/2005

ALDE

↓

B6-0531/2005

GUE/NGL

↓

B6-0533/2005

UEN

↓

B6-0534/2005

PSE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE Slutomröstning

Övrigt:

Övrigt:

M. Becsey föreslog följande muntliga ändringsförslag till skäl E:

| ”E. | Inga verkliga framsteg har gjorts för att stoppa försämringen av situationen för nationella och etniska minoriteterna i Vojvodina
  , vilket äventyrar deras framtid i regionen,
  och för att underlätta deras tillgång till utbildning, deras deltagande i den allmänna förvaltningen, rättsväsendet och polisen, och inte heller för att ge dem garantier för opartiska rättegångar till lika villkor och tillgång till statliga institutioner grundade på de rättsstatliga principerna.” |
| --- | --- |

”E.

Inga verkliga framsteg har gjorts för att stoppa försämringen av situationen för nationella och etniska minoriteterna i Vojvodina
  , vilket äventyrar deras framtid i regionen,
  och för att underlätta deras tillgång till utbildning, deras deltagande i den allmänna förvaltningen, rättsväsendet och polisen, och inte heller för att ge dem garantier för opartiska rättegångar till lika villkor och tillgång till statliga institutioner grundade på de rättsstatliga principerna.”

---

BILAGA III

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   RC B6-0483/2005 – Resultaten från Förenta Nationernas världstoppmöte

punkt 19/2

Ja-röster: 423

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Kristovskis, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 93

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Dover, Duchoň, Elles, Grossetête, Harbour, Nicholson, Pieper, Purvis, Seeberg, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Weisgerber, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Grech, Honeyball, Howitt, Hughes, McCarthy, Martin David, Morgan, Muscat, Segelström, Stihler, Titley, Whitehead

UEN: Aylward, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Nedlagda röster: 27

ALDE: Hall

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Coûteaux, Grabowski, Louis, Pęk, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: De Veyrac, McMillan-Scott

Verts/ALE: Lagendijk, Lambert

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Rainer Wieland, Inger Segelström, Gérard Onesta, Antoine Duquesne

Nej-röster

John Attard-Montalto, Christopher Beazley, Linda McAvan

2.   RC B6-0483/2005 – Resultaten från Förenta Nationernas världstoppmöte

punkt 21

Ja-röster: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Kaufmann, Musacchio, Portas

IND/DEM: Bonde

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 48

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Remek, Strož, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan

Nedlagda röster: 45

GUE/NGL: Brie, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Wohlin

NI: Baco, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Harbour, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Purvis, Škottová, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák

UEN: Krasts, Muscardini

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Jens-Peter Bonde

3.   RC B6-0483/2005 – Resultaten från Förenta Nationernas världstoppmöte

ändringförslag 1

Ja-röster: 232

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cederschiöld, De Veyrac, Fjellner, Gauzès, Hybášková, Millán Mon, Stubb

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 303

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Nedlagda röster: 13

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Goudin, Wohlin

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Beazley, Ventre, Wijkman

PSE: Liberadzki

UEN: Muscardini

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Jean-Paul Gauzès, Francisco José Millán Mon

4.   Betänkande Menéndez Del Valle A6-0256/2005

punkt 17/2

Ja-röster: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Morgantini

NI: Belohorská, Bobošíková, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 48

GUE/NGL: Guerreiro, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Portas, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Deva, Strejček

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 19

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Henin, Markov, Remek, Seppänen

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez

PPE-DE: Graça Moura, McMillan-Scott

PSE: Castex

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lambert, Romeva i Rueda

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Antonio Masip Hidalgo

Nej-röster

Caroline Lucas

5.   Betänkande Turmes A6-0227/2005

ändringförslag 32

Ja-röster: 282

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Maaten, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Maštálka, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, van den Burg

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Schmidt

Nej-röster: 247

ALDE: Attwooll, Davies, Duff, Hall, in 't Veld, Karim, Letta, Ludford, Lynne, Manders, Mohácsi, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Higgins, Seeberg, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 28

ALDE: Bowles, Hennis-Plasschaert, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Belohorská, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ebner, Karas, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Stenzel, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Toine Manders, Rainer Wieland

Nej-röster

Nicola Zingaretti, Frithjof Schmidt,

6.   Betänkande Turmes A6-0227/2005

ändringförslag 7

Ja-röster: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 11

GUE/NGL: Morgantini, Toussas

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Nattrass, Wise, Železný

NI: Baco, Kilroy-Silk

Nedlagda röster: 2

IND/DEM: Coûteaux, Louis

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Rainer Wieland

7.   Betänkande Turmes A6-0227/2005

ändringförslag 42 del 1

Ja-röster: 496

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 24

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Caspary, Konrad, Pieper, Piskorski, Reul, Roithová, Ulmer

PSE: D'Alema, Sakalas

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Toussas

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Ventre

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Luisa Morgantini

8.   Betänkande Turmes A6-0227/2005

ändringförslag 42 del 2

Ja-röster: 315

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Beňová, Castex, Correia, De Vits, Falbr, Fernandes, Jöns, Pinior, Poignant

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Buitenweg, Voggenhuber

Nej-röster: 217

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Caspary, Konrad, Pálfi, Pieper, Reul, Roithová, Seeberg, Strejček, Ulmer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 20

GUE/NGL: Guerreiro, Rizzo, Toussas

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Ventre

PSE: dos Santos

„Rättelser till avgivna röster“

Nedlagda röster

Thomas Wise

9.   Betänkande Turmes A6-0227/2005

ändringförslag 43

Ja-röster: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Grabowska, Kuc, Kuhne

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Frassoni, Hammerstein Mintz

Nej-röster: 241

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Caspary, Hoppenstedt, Konrad, Pieper, Reul, Roithová

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 17

ALDE: Attwooll, Hall, Letta, Ludford, Resetarits

GUE/NGL: Guerreiro, Rizzo

NI: Baco, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Maat, Ventre

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Georgios Toussas

10.   Betänkande Turmes A6-0227/2005

punkt 51

Ja-röster: 541

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 11

IND/DEM: Bonde, Farage

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Fjellner, Jeggle, Konrad, van Nistelrooij, Pieper, Reul, Wuermeling

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

UEN: Krasts

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Christofer Fjellner

11.   Betänkande Turmes A6-0227/2005

punkt 53

Ja-röster: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 23

IND/DEM: Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 4

ALDE: Ludford

GUE/NGL: Toussas

NI: Baco, Kozlík

12.   Betänkande Vatanen A6-0225/2005

punkt 7

Ja-röster: 211

ALDE: Cocilovo, Costa, Jäätteenmäki

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Hatzidakis, Mavrommatis, Novak, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Nej-röster: 334

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Gröner, Poignant

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Bonde, Rogalski

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Brepoels, Gklavakis, Wijkman

UEN: Camre

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Eva-Britt Svensson

13.   Betänkande Vatanen A6-0225/2005

ändringförslag 6 del 1

Ja-röster: 278

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Brepoels, Hatzidakis, Mauro, Mavrommatis, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 255

ALDE: Chatzimarkakis, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Goebbels, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Morgan, Pahor, Stihler, Titley, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gklavakis, Panayotopoulos-Cassiotou, Wijkman

14.   Betänkande Vatanen A6-0225/2005

ändringförslag 6 del 2

Ja-röster: 216

ALDE: Cavada, Costa, Gibault, Jäätteenmäki, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská

PPE-DE: Brepoels, Gklavakis, Hatzidakis, Mavrommatis, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 307

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Borghezio, Clark, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Glante, Goebbels, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, Martin David, Morgan, Segelström, Stihler, Titley, Westlund, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 10

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Wohlin

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez, Rivera

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Wijkman

15.   Betänkande Vatanen A6-0225/2005

ändringförslag 7

Ja-röster: 284

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Beazley, Belet, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Sartori, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Kallenbach, Onesta

Nej-röster: 244

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Mohácsi, Mulder

IND/DEM: Batten, Belder, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Železný

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: Bennahmias

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Paul Rübig, Gérard Onesta

16.   Betänkande Vatanen A6-0225/2005

resolution

Ja-röster: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Staes

Nej-röster: 69

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Dover, Duchoň, Elles, Fjellner, Harbour, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman

PSE: Goebbels

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 14

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni, Železný

PPE-DE: Lulling, Zimmerling

PSE: Herczog, Wiersma

Verts/ALE: Bennahmias

17.   RC B6-0513/2005 – Nepal

punkt 10/1

Ja-röster: 86

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

IND/DEM: Belder, Piotrowski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Zaleski, Zimmerling

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 1

IND/DEM: Bonde

18.   RC B6-0513/2005 – Nepal

punkt 10/2

Ja-röster: 42

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

IND/DEM: Bonde

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 47

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

Nedlagda röster: 1

IND/DEM: Piotrowski

19.   RC B6-0513/2005 – Nepal

skäl D

Ja-röster: 40

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 47

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

Nedlagda röster: 2

IND/DEM: Bonde, Piotrowski

20.   RC B6-0518/2005 – Skydd av multietniciteten i Vojvodina

resolution

Ja-röster: 88

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Meijer, Seppänen

IND/DEM: Belder, Bonde, Piotrowski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Sonik, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nedlagda röster: 2

GUE/NGL: Kohlíček, Strož

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0360

Avtal om vinodling mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater

Europaparlamentets resolution om vinavtalet mellan Europeiska unionen och Förenta staterna

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det bilaterala avtal om handel med vin som paraferades av Europeiska unionen och Amerikas förenta stater den 15 september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det bilaterala avtal om handel med vin som paraferades av Europeiska unionen och Amerikas förenta stater den 15 september 2005,

| — | med beaktande av jordbrukskapitlet i de pågående förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen (WTO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av jordbrukskapitlet i de pågående förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen (WTO),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (1),

| — | med beaktande av ramavtalet av den 26 maj 2005 om relationerna mellan kommissionen och parlamentet (2), i vilket fastslås att kommissionen, i anslutning till internationella avtal, inbegripet handelsavtal, utan dröjsmål skall lämna tydliga uppgifter till parlamentet både under avtalens förberedelsefas och under och vid slutförande av internationella förhandlingar, inklusive förslag till förhandlingsdirektiv, antagna förhandlingsdirektiv, efterföljande förhandlingar samt slutförande av förhandlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet av den 26 maj 2005 om relationerna mellan kommissionen och parlamentet (2), i vilket fastslås att kommissionen, i anslutning till internationella avtal, inbegripet handelsavtal, utan dröjsmål skall lämna tydliga uppgifter till parlamentet både under avtalens förberedelsefas och under och vid slutförande av internationella förhandlingar, inklusive förslag till förhandlingsdirektiv, antagna förhandlingsdirektiv, efterföljande förhandlingar samt slutförande av förhandlingar,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De politiska och ekonomiska förbindelserna är grundvalen för de ständigt ökande förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna. |
| --- | --- |

A.

De politiska och ekonomiska förbindelserna är grundvalen för de ständigt ökande förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna.

| B. | Detta första avtal mellan Europeiska unionen och Förenta staterna som ingås efter två decenniers resultatlösa förhandlingar har en minimal räckvidd och tar inte på ett tillfredsställande sätt upp alla frågor i samband med den bilaterala handeln med vin, vilka kommer att behandlas i en andra avtalsetapp. |
| --- | --- |

B.

Detta första avtal mellan Europeiska unionen och Förenta staterna som ingås efter två decenniers resultatlösa förhandlingar har en minimal räckvidd och tar inte på ett tillfredsställande sätt upp alla frågor i samband med den bilaterala handeln med vin, vilka kommer att behandlas i en andra avtalsetapp.

| C. | Det bilaterala avtalet skall också ratificeras, bland annat av Förenta staternas kongress. |
| --- | --- |

C.

Det bilaterala avtalet skall också ratificeras, bland annat av Förenta staternas kongress.

| D. | Ett obegränsat ömsesidigt erkännande av oenologiska metoder får negativa konsekvenser för den europeiska vinindustrin. |
| --- | --- |

D.

Ett obegränsat ömsesidigt erkännande av oenologiska metoder får negativa konsekvenser för den europeiska vinindustrin.

| E. | Tredje länders inkräktande på EU:s geografiska beteckningar strider mot immaterialrätten och åsamkar de rättmätiga innehavarna av benämningarna ekonomisk skada på grund av förlorade marknadsandelar. |
| --- | --- |

E.

Tredje länders inkräktande på EU:s geografiska beteckningar strider mot immaterialrätten och åsamkar de rättmätiga innehavarna av benämningarna ekonomisk skada på grund av förlorade marknadsandelar.

| F. | Regelverket för geografisk ursprungsbeteckning är ett viktigt element i EU-politiken som erkänner vikten av ett multifunktionellt jordbruk och vinproduktionens sociala och miljörelaterade inverkan i bergsområden och missgynnade regioner. |
| --- | --- |

F.

Regelverket för geografisk ursprungsbeteckning är ett viktigt element i EU-politiken som erkänner vikten av ett multifunktionellt jordbruk och vinproduktionens sociala och miljörelaterade inverkan i bergsområden och missgynnade regioner.

| G. | Ofta utgör de falska beteckningarna starka konkurrenter till de äkta beteckningarna. Förenta staterna fogar sig inte i att vin med en ursprungsbeteckning skyddas. Sådana viner betraktas enbart på den amerikanska inre marknaden som semigeneriska produkter. |
| --- | --- |

G.

Ofta utgör de falska beteckningarna starka konkurrenter till de äkta beteckningarna. Förenta staterna fogar sig inte i att vin med en ursprungsbeteckning skyddas. Sådana viner betraktas enbart på den amerikanska inre marknaden som semigeneriska produkter.

| H. | Vinsektorn i Europa skapar många arbetstillfällen och inkomstmöjligheter för små familjeägda gårdar och små vinföretag, vilket speglar den europeiska vinpolitikens territoriella synsätt. |
| --- | --- |

H.

Vinsektorn i Europa skapar många arbetstillfällen och inkomstmöjligheter för små familjeägda gårdar och små vinföretag, vilket speglar den europeiska vinpolitikens territoriella synsätt.

| I. | Avtalet innebär en avvikelse från den tidigare linjen för bilaterala avtal och tanken på att Internationella vinorganisationen (OIV) skall ta fram en internationell standard för vin och vintillverkning. |
| --- | --- |

I.

Avtalet innebär en avvikelse från den tidigare linjen för bilaterala avtal och tanken på att Internationella vinorganisationen (OIV) skall ta fram en internationell standard för vin och vintillverkning.

| J. | De flesta viner med en ursprungsbeteckning tillverkas genom traditionella kostsamma metoder och enligt kvalitetsparametrar, och dessa metoder kan inte jämföras med de industriella metoder som används vid tillverkningen av amerikanska viner som finns vid sidan av viner med europeiska ursprungsbeteckningar. |
| --- | --- |

J.

De flesta viner med en ursprungsbeteckning tillverkas genom traditionella kostsamma metoder och enligt kvalitetsparametrar, och dessa metoder kan inte jämföras med de industriella metoder som används vid tillverkningen av amerikanska viner som finns vid sidan av viner med europeiska ursprungsbeteckningar.

| K. | Detta avtal skulle bli ett precedensfall när det gäller WTO:s ”mest-gynnad-nationsprincip”. |
| --- | --- |

K.

Detta avtal skulle bli ett precedensfall när det gäller WTO:s ”mest-gynnad-nationsprincip”.

| L. | Definitionen av termen vin innebär nackdelar på den europeiska vinmarknaden för speciella viner. |
| --- | --- |

L.

Definitionen av termen vin innebär nackdelar på den europeiska vinmarknaden för speciella viner.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att detta bilaterala avtal, som kommit till stånd efter 20 års förhandlingar, är nödvändigt som ett bidrag till att säkerställa vinexporten till Förenta staterna, som utgör den främsta marknaden för de europeiska vinproducenterna, samt för att återkspa ett förtroendefullt klimat och säkerställa ett gott handelsutbyte. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att detta bilaterala avtal, som kommit till stånd efter 20 års förhandlingar, är nödvändigt som ett bidrag till att säkerställa vinexporten till Förenta staterna, som utgör den främsta marknaden för de europeiska vinproducenterna, samt för att återkspa ett förtroendefullt klimat och säkerställa ett gott handelsutbyte.

| 2. | Europaparlamentet instämmer i att det behövs ett bilateralt avtal mellan Europeiska unionen och Förenta staterna för handel med vin och hoppas att nästa förhandlingsfas leder till ett tillfredsställande resultat för den traditionella tillverkningen och kvaliteten på våra viner. Parlamentet påpekar att avtalet utgör enbart ett första och helt otillräckligt steg i riktning mot ett internationellt erkännande av traditionella benämningar som är skyddade av EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet instämmer i att det behövs ett bilateralt avtal mellan Europeiska unionen och Förenta staterna för handel med vin och hoppas att nästa förhandlingsfas leder till ett tillfredsställande resultat för den traditionella tillverkningen och kvaliteten på våra viner. Parlamentet påpekar att avtalet utgör enbart ett första och helt otillräckligt steg i riktning mot ett internationellt erkännande av traditionella benämningar som är skyddade av EU.

| 3. | Europaparlamentet kritiserar kommissionen för att denna godkänt ingåendet av ett bilateralt avtal med Förenta staterna utan att i tid ha informerat parlamentet om saken för att detta skall kunna lämna sin ståndpunkt och för att kommissionen skall kunna beakta parlamentets ståndpunkt i enlighet med punkt 19 i ovannämnda ramavtal. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kritiserar kommissionen för att denna godkänt ingåendet av ett bilateralt avtal med Förenta staterna utan att i tid ha informerat parlamentet om saken för att detta skall kunna lämna sin ståndpunkt och för att kommissionen skall kunna beakta parlamentets ståndpunkt i enlighet med punkt 19 i ovannämnda ramavtal.

| 4. | Europaparlamentet vill rikta uppmärksamheten mot det nya avtalets potentiella återverkningar på EU:s politik i fråga om handel med vin och de konsekvenser det skulle kunna få för de traditionella produktionsmetoderna som utgör grunden för erkännande av gemenskapens kvalitetspolitik. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet vill rikta uppmärksamheten mot det nya avtalets potentiella återverkningar på EU:s politik i fråga om handel med vin och de konsekvenser det skulle kunna få för de traditionella produktionsmetoderna som utgör grunden för erkännande av gemenskapens kvalitetspolitik.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt att detta avtal märkbart kommer att försvaga EU:s ställning i förhandlingarna om jordbruket inom WTO, eftersom det undergräver det territoriella och kvalitetsinriktade synsätt som tillämpas i en stor del av vinsektorn. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar djupt att detta avtal märkbart kommer att försvaga EU:s ställning i förhandlingarna om jordbruket inom WTO, eftersom det undergräver det territoriella och kvalitetsinriktade synsätt som tillämpas i en stor del av vinsektorn.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera diskussionerna vid förhandlingarna med Förenta staterna och andra deltagande inom WTO för att fastställa en förteckning över internationellt erkända geografiska beteckningar och att ta med detta mål i sina huvudprioriteringar för de multilaterala jordbruksförhandlingarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera diskussionerna vid förhandlingarna med Förenta staterna och andra deltagande inom WTO för att fastställa en förteckning över internationellt erkända geografiska beteckningar och att ta med detta mål i sina huvudprioriteringar för de multilaterala jordbruksförhandlingarna.

| 7. | Europaparlamentet begär att kommissionen skall påskynda inledandet av nästa förhandlingsfas som skall genomföras enligt avtalet med Förenta staterna, främst i syfte att se till att de 17 beteckningar som finns i bilaga II till avtalet erkänns så att alla europeiska ursprungsbeteckningar för vin snarast möjligt får ett tillräckligt skydd av de amerikanska myndigheterna på den amerikanska marknaden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att kommissionen skall påskynda inledandet av nästa förhandlingsfas som skall genomföras enligt avtalet med Förenta staterna, främst i syfte att se till att de 17 beteckningar som finns i bilaga II till avtalet erkänns så att alla europeiska ursprungsbeteckningar för vin snarast möjligt får ett tillräckligt skydd av de amerikanska myndigheterna på den amerikanska marknaden.

| 8. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att det undertecknas en definitiv kompromiss senast inom den tidsfrist på två år som anges i det bilaterala avtalet i syfte att en gång för alla se till att den olagliga användningen i Förenta staterna av i gemenskapsrätten skyddade gemenskapsbeteckningar upphör, eftersom dessa är av särskilt värde för den europeiska vinodlingssektorn. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att det undertecknas en definitiv kompromiss senast inom den tidsfrist på två år som anges i det bilaterala avtalet i syfte att en gång för alla se till att den olagliga användningen i Förenta staterna av i gemenskapsrätten skyddade gemenskapsbeteckningar upphör, eftersom dessa är av särskilt värde för den europeiska vinodlingssektorn.

| 9. | Europaparlamentet begär att det utarbetas en positivlista över oenologiska metoder som tillåts i handeln med tredje land inom ramen för Internationella vinorganisationen (OIV) och för att i förväg kunna utvärdera framtida nya beteckningar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att det utarbetas en positivlista över oenologiska metoder som tillåts i handeln med tredje land inom ramen för Internationella vinorganisationen (OIV) och för att i förväg kunna utvärdera framtida nya beteckningar.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att främja internationella förhandlingar om en tvingande definition av vin som stoppar utvecklingen av vissa oenologiska metoder i syfte att skydda de kvalitetsansträngningar som görs inom EU samt för att undvika illojal konkurrens gentemot gemenskapsproducenter och bristande jämvikt på marknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att främja internationella förhandlingar om en tvingande definition av vin som stoppar utvecklingen av vissa oenologiska metoder i syfte att skydda de kvalitetsansträngningar som görs inom EU samt för att undvika illojal konkurrens gentemot gemenskapsproducenter och bristande jämvikt på marknaden.

| 11. | Europaparlamentet erkänner behovet av en ram för fortsatta förhandlingar inom vinsektorn, särskilt mot bakgrund av den för 2006 planerade reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erkänner behovet av en ram för fortsatta förhandlingar inom vinsektorn, särskilt mot bakgrund av den för 2006 planerade reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin.

| 12. | Europaparlamentet anser det absolut nödvändigt att stärka gemenskapsåtgärderna för att förbättra och främja kvaliteten inom gemenskapsproduktionen inom ramen för den kommande reformen av den gemensamma organisationen av marknaden, i syfte att möta den ökade konkurrensen från tredje land. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser det absolut nödvändigt att stärka gemenskapsåtgärderna för att förbättra och främja kvaliteten inom gemenskapsproduktionen inom ramen för den kommande reformen av den gemensamma organisationen av marknaden, i syfte att möta den ökade konkurrensen från tredje land.

| 13. | Europaparlamentet anser att det vore lämpligt att få ett rättsligt yttrande om huruvida detta bilaterala avtal är förenligt med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det vore lämpligt att få ett rättsligt yttrande om huruvida detta bilaterala avtal är förenligt med gemenskapslagstiftningen.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och den amerikanska kongressen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och den amerikanska kongressen.

---

(1)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1795/2003 (EUT L 262, 14.10.2003, s. 13).

(2)  Antagna texter av detta datum, P6_TA(2005)0194.

P6_TA(2005)0361

Olja

Europaparlamentets resolution om oljeberoendet

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet noterar med oro den ökning av priset på råolja som skett under de senaste åren och dess potentiella återverkningar på företagens konkurrenskraft och befolkningens allmänna ekonomiska situation. Prisstegringen får även negativa följder för tillväxtnivåerna och hindrar därmed uppnåendet av Lissabonmålen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar med oro den ökning av priset på råolja som skett under de senaste åren och dess potentiella återverkningar på företagens konkurrenskraft och befolkningens allmänna ekonomiska situation. Prisstegringen får även negativa följder för tillväxtnivåerna och hindrar därmed uppnåendet av Lissabonmålen.

| 2. | Europaparlamentet anser att Europas beroende av olja och oljeimport är ägnat att väcka allvarlig oro. Parlamentet anser att Europa för att trygga sin energiförsörjning bör arbeta för en diversifiering i fråga om energikällorna och de länder energin kommer från och stärka sin strategi till förmån för decentraliserade förnybara energikällor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att Europas beroende av olja och oljeimport är ägnat att väcka allvarlig oro. Parlamentet anser att Europa för att trygga sin energiförsörjning bör arbeta för en diversifiering i fråga om energikällorna och de länder energin kommer från och stärka sin strategi till förmån för decentraliserade förnybara energikällor.

| 3. | Europaparlamentet yrkar på en omfattande och konsekvent helhetsstrategi till förmån för energisparande och energieffektivitet samt användning av alternativa energikällor, mot bakgrund av den mycket höga oljeförbrukningen i Förenta staterna, liksom den ökande oljeförbrukningen, framför allt i stora tillväxtekonomier, såsom Kina och Indien. Parlamentet uppmanar EU att snabbt ta initiativet till att det skall hållas ett världstoppmöte för de större oljeproducerande och -konsumerande länderna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet yrkar på en omfattande och konsekvent helhetsstrategi till förmån för energisparande och energieffektivitet samt användning av alternativa energikällor, mot bakgrund av den mycket höga oljeförbrukningen i Förenta staterna, liksom den ökande oljeförbrukningen, framför allt i stora tillväxtekonomier, såsom Kina och Indien. Parlamentet uppmanar EU att snabbt ta initiativet till att det skall hållas ett världstoppmöte för de större oljeproducerande och -konsumerande länderna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna genom att låta hållbar energi ingå som ett led i utvecklingssamarbetspolitiken för att minska deras beroende av dyra importerade fossila bränslen och för att uppnå millenniemålen. Parlamentet uppmanar EU att se till att det råder en korrekt balans mellan energibehoven och miljöhänsynen i dessa länder genom att främja överföring av ny teknik för energibesparing och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna genom att låta hållbar energi ingå som ett led i utvecklingssamarbetspolitiken för att minska deras beroende av dyra importerade fossila bränslen och för att uppnå millenniemålen. Parlamentet uppmanar EU att se till att det råder en korrekt balans mellan energibehoven och miljöhänsynen i dessa länder genom att främja överföring av ny teknik för energibesparing och förnybara energikällor.

| 5. | Europaparlamentet framhåller de geostrategiska aspekterna av vårt beroende av importerad energi. Parlamentet efterlyser en mer intensiv energidialog med samtliga europeiska aktörer på energiområdet till förmån för försörjningstrygghet, marknadsinsyn och ytterligare investeringar. Parlamentet erinrar om att den europeiska grannskapspolitiken ger en möjlighet till en omfattande överenskommelse med ett flertal länder som berörs av denna fråga. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller de geostrategiska aspekterna av vårt beroende av importerad energi. Parlamentet efterlyser en mer intensiv energidialog med samtliga europeiska aktörer på energiområdet till förmån för försörjningstrygghet, marknadsinsyn och ytterligare investeringar. Parlamentet erinrar om att den europeiska grannskapspolitiken ger en möjlighet till en omfattande överenskommelse med ett flertal länder som berörs av denna fråga.

| 6. | Europaparlamentet inser att det mest logiska sättet att bemöta oljepriserna är att gå över till användning av alternativa energikällor. Parlamentet framhåller att det är viktigt att vidta åtgärder för att minska energiintensiteten genom användning av mindre energi för att nå samma ekonomiska resultat (parlamentet noterar den minskning av energiinsatsen som skett sedan 1970-talet). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet inser att det mest logiska sättet att bemöta oljepriserna är att gå över till användning av alternativa energikällor. Parlamentet framhåller att det är viktigt att vidta åtgärder för att minska energiintensiteten genom användning av mindre energi för att nå samma ekonomiska resultat (parlamentet noterar den minskning av energiinsatsen som skett sedan 1970-talet).

| 7. | Europaparlamentet betonar starkt behovet av uppföljningsstrategier och konkreta åtgärder för främjande av forskning och utveckling, ökad användning av förnybar energi samt främjande av energieffektivitet för att på det sättet drastiskt minska vårt beroende av fossila bränslen. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att EU fram till 2020 skall bli den ekonomi som är minst beroende av fossila bränslen och mest energieffektiv. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar starkt behovet av uppföljningsstrategier och konkreta åtgärder för främjande av forskning och utveckling, ökad användning av förnybar energi samt främjande av energieffektivitet för att på det sättet drastiskt minska vårt beroende av fossila bränslen. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att EU fram till 2020 skall bli den ekonomi som är minst beroende av fossila bränslen och mest energieffektiv.

| 8. | Europaparlamentet noterar med oro att konsumenterna tvingas betala högre priser, inte endast som ett resultat av höga kostnader för råolja, utan även på grund av att ökade momssatser och energiskatter tas ut på slutprodukterna. Dessa skatter varierar kraftigt inom hela EU och kan inverka störande på marknadskrafterna. Parlamentet stöder emellertid slutsatserna från det informella Ekofin-mötet i Manchester den 9–10 september 2005, där ministrarna kom överens om att undvika snedvridande skatteåtgärder och andra politiska interventioner som hindrar nödvändiga anpassningar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar med oro att konsumenterna tvingas betala högre priser, inte endast som ett resultat av höga kostnader för råolja, utan även på grund av att ökade momssatser och energiskatter tas ut på slutprodukterna. Dessa skatter varierar kraftigt inom hela EU och kan inverka störande på marknadskrafterna. Parlamentet stöder emellertid slutsatserna från det informella Ekofin-mötet i Manchester den 9–10 september 2005, där ministrarna kom överens om att undvika snedvridande skatteåtgärder och andra politiska interventioner som hindrar nödvändiga anpassningar.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur en politik för företagens sociala ansvar på EU-nivå kunde användas för att dagens jättevinster inom oljeindustrin i större utsträckning skulle omsättas i form av privata investeringar i energisparprogram och teknik för alternativa energiformer samt dithörande forskning och utveckling. Parlamentet anser att detta bör ske, antingen utgående från en frivillig överenskommelse med oljebolagen, eller, alternativt, genom ett samordnat politiskt initiativ inom hela EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur en politik för företagens sociala ansvar på EU-nivå kunde användas för att dagens jättevinster inom oljeindustrin i större utsträckning skulle omsättas i form av privata investeringar i energisparprogram och teknik för alternativa energiformer samt dithörande forskning och utveckling. Parlamentet anser att detta bör ske, antingen utgående från en frivillig överenskommelse med oljebolagen, eller, alternativt, genom ett samordnat politiskt initiativ inom hela EU.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att spekulationer om framtida prishöjningar leder till ytterligare ökningar av oljepriset. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla ett öga på hedgefonderna och undersöka hur ökad öppenhet skulle kunna leda till bättre stabilitet på oljemarknaderna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att spekulationer om framtida prishöjningar leder till ytterligare ökningar av oljepriset. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla ett öga på hedgefonderna och undersöka hur ökad öppenhet skulle kunna leda till bättre stabilitet på oljemarknaderna.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om hur viktig den nuvarande lagstiftningen är för att efterfrågan på energi inom EU skall kunna minskas. Parlamentet konstaterar att en energibesparing på åtminstone 23 procent kunde uppnås fram till 2020 om den nuvarande och inom kort kommande lagstiftningen fullständigt genomfördes. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om hur viktig den nuvarande lagstiftningen är för att efterfrågan på energi inom EU skall kunna minskas. Parlamentet konstaterar att en energibesparing på åtminstone 23 procent kunde uppnås fram till 2020 om den nuvarande och inom kort kommande lagstiftningen fullständigt genomfördes.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att brådskande utveckla åtgärder för transportsektorn, som står för 70 procent av den totala oljekonsumtionen inom EU, inte bara för att garantera försörjningstryggheten i fråga om oljeprodukter utan också av omsorg om miljön, såsom mera bränsleeffektiva motorer samt övergång till alternativa bränslen eller alternativ framdrivningsteknik. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att brådskande utveckla åtgärder för transportsektorn, som står för 70 procent av den totala oljekonsumtionen inom EU, inte bara för att garantera försörjningstryggheten i fråga om oljeprodukter utan också av omsorg om miljön, såsom mera bränsleeffektiva motorer samt övergång till alternativa bränslen eller alternativ framdrivningsteknik.

| 13. | Parlamentet håller med kommissionen om att biobränslen kan minska vårt beroende av fossila bränslen och uppmanar kommissionen att uppmuntra till produktion av råmaterial för biobränslen. |
| --- | --- |

13.

Parlamentet håller med kommissionen om att biobränslen kan minska vårt beroende av fossila bränslen och uppmanar kommissionen att uppmuntra till produktion av råmaterial för biobränslen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda utvecklingen av förnybara energikällor samt vätgasdrivna bränsleceller. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda utvecklingen av förnybara energikällor samt vätgasdrivna bränsleceller.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att






  — | påskynda genomförandet av den europeiska handlingsplan om energieffektivitet som grönboken skall åtföljas av (KOM(2005)0265), |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att

—

påskynda genomförandet av den europeiska handlingsplan om energieffektivitet som grönboken skall åtföljas av (KOM(2005)0265),

| — | utöva större påtryckningar för att få medlemsstaterna att fullt ut och snabbt genomföra direktivet om byggnaders energiprestanda (direktiv 2002/91/EG), |
| --- | --- |

—

utöva större påtryckningar för att få medlemsstaterna att fullt ut och snabbt genomföra direktivet om byggnaders energiprestanda (direktiv 2002/91/EG),

| — | arbeta hårt för att få fram en överenskommelse om energitjänstedirektivet vid rådets (energi) möte i december, |
| --- | --- |

—

arbeta hårt för att få fram en överenskommelse om energitjänstedirektivet vid rådets (energi) möte i december,

| — | öka insynen och förutsägbarheten på oljemarknaderna genom bättre insamling och sammanställning av uppgifter, |
| --- | --- |

—

öka insynen och förutsägbarheten på oljemarknaderna genom bättre insamling och sammanställning av uppgifter,

| — | med kraft uppmana medlemsstaterna att nå sina mål för förnybar energi, vilka fastställts i direktivet om främjande av el från förnybara energikällor (direktiv 2001/77/EG), |
| --- | --- |

—

med kraft uppmana medlemsstaterna att nå sina mål för förnybar energi, vilka fastställts i direktivet om främjande av el från förnybara energikällor (direktiv 2001/77/EG),

| — | framställa förslag till biltillverkarna att utveckla renare och bränslesnålare bilar, |
| --- | --- |

—

framställa förslag till biltillverkarna att utveckla renare och bränslesnålare bilar,

| — | tillsammans med medlemsstaterna motverka de ökade riskerna för social utslagning och minska de negativa inverkningarna av prisstegringarna på olja för de mest utsatta grupperna i samhället, |
| --- | --- |

—

tillsammans med medlemsstaterna motverka de ökade riskerna för social utslagning och minska de negativa inverkningarna av prisstegringarna på olja för de mest utsatta grupperna i samhället,

| — | arbeta för en ökad användning av miljövänlig, kolbaserad energi. |
| --- | --- |

—

arbeta för en ökad användning av miljövänlig, kolbaserad energi.

| 16. | Parlamentet beklagar emellertid att kommissionen i sitt meddelande av den 6 september 2005 om en fempunktsplan mot de chockhöjda oljepriserna helt och hållet förbigått transportsektorn. |
| --- | --- |

16.

Parlamentet beklagar emellertid att kommissionen i sitt meddelande av den 6 september 2005 om en fempunktsplan mot de chockhöjda oljepriserna helt och hållet förbigått transportsektorn.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

P6_TA(2005)0362

Reform av Förenta nationerna och Millenieutvecklingsmålen

Europaparlamentets resolution om resultaten från Förenta nationernas världstoppmöte (14–16 september 2005)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (1) samt resolutionerna av den 9 juni 2005 om en reform av Förenta Nationerna (2) och av den 29 januari 2004 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta Nationerna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (1) samt resolutionerna av den 9 juni 2005 om en reform av Förenta Nationerna (2) och av den 29 januari 2004 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta Nationerna (3),

| — | med beaktande av millenniedeklarationen av den 8 september 2000, i vilken det internationella samfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de så kallade millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millenniedeklarationen av den 8 september 2000, i vilken det internationella samfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de så kallade millennieutvecklingsmålen,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare av den 21 mars 2005 med titeln ”In larger freedom: towards development, security and human rights for all” (”I större frihet: på väg mot utveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter för alla”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare av den 21 mars 2005 med titeln ”In larger freedom: towards development, security and human rights for all” (”I större frihet: på väg mot utveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter för alla”),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s millennieprojekt, av den 17 januari 2005 med titeln ”Investing in Development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals” (”Att investera i utveckling: en plan för att uppnå millennieutvecklingsmålen i praktiken”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s millennieprojekt, av den 17 januari 2005 med titeln ”Investing in Development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals” (”Att investera i utveckling: en plan för att uppnå millennieutvecklingsmålen i praktiken”),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s högnivåpanel om hot, utmaningar och förändringar, av den 1 december 2004 med titeln ”A more secure world: our shared responsibility” (”En säkrare värld: vårt delade ansvar”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s högnivåpanel om hot, utmaningar och förändringar, av den 1 december 2004 med titeln ”A more secure world: our shared responsibility” (”En säkrare värld: vårt delade ansvar”),

| — | med beaktande av uttalandena av Europeiska kommissionens ordförande och kommissionsledamoten med ansvar för externa förbindelser vid FN:s generalförsamlings plenarsammanträde på hög nivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av Europeiska kommissionens ordförande och kommissionsledamoten med ansvar för externa förbindelser vid FN:s generalförsamlings plenarsammanträde på hög nivå,

| — | med beaktande av slutdokumentet från 2005 års världstoppmöte som antogs i New York den 16 september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdokumentet från 2005 års världstoppmöte som antogs i New York den 16 september 2005,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Världens stats- och regeringschefer samlades vid Förenta Nationernas världstoppmöte i New York (den 14–16 september 2005) för att besluta om ytterligare åtgärder för att bekämpa fattigdomen i världen, säkerställa fred och människors säkerhet, stärka de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten samt vidta ytterligare konkreta åtgärder för att reformera FN. |
| --- | --- |

A.

Världens stats- och regeringschefer samlades vid Förenta Nationernas världstoppmöte i New York (den 14–16 september 2005) för att besluta om ytterligare åtgärder för att bekämpa fattigdomen i världen, säkerställa fred och människors säkerhet, stärka de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten samt vidta ytterligare konkreta åtgärder för att reformera FN.

| B. | Det antagna slutdokumentet från världstoppmötet är resultatet av en mödosam förhandlingsprocess. |
| --- | --- |

B.

Det antagna slutdokumentet från världstoppmötet är resultatet av en mödosam förhandlingsprocess.

| C. | Ett stärkt och intensifierat partnerskap mellan FN och EU:s institutioner är viktigt för att förbättra samordningen mellan nationella och regionala organ, internationella organisationer och givare när det gäller att effektivt genomföra en världsomfattande politik. |
| --- | --- |

C.

Ett stärkt och intensifierat partnerskap mellan FN och EU:s institutioner är viktigt för att förbättra samordningen mellan nationella och regionala organ, internationella organisationer och givare när det gäller att effektivt genomföra en världsomfattande politik.

| D. | Förenta nationerna är den lämpligaste och enda globala institutionen som har en möjlighet att främja lösningar på globala problem på ett sätt som är både legitimt och effektivt. Organisationen måste anpassa sig till nya utmaningar, men FN-reformen bör inte ses som ett mål i sig utan snarare som en ofrånkomlig följd av en fördjupad analys av de politiska, säkerhetsmässiga, sociala och ekonomiska parametrar och faktorer som står på spel. |
| --- | --- |

D.

Förenta nationerna är den lämpligaste och enda globala institutionen som har en möjlighet att främja lösningar på globala problem på ett sätt som är både legitimt och effektivt. Organisationen måste anpassa sig till nya utmaningar, men FN-reformen bör inte ses som ett mål i sig utan snarare som en ofrånkomlig följd av en fördjupad analys av de politiska, säkerhetsmässiga, sociala och ekonomiska parametrar och faktorer som står på spel.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att stödja ett starkt FN och framhåller återigen att en verklig multilateralism är det bästa verktyget för att tackla de utmaningar, problem och faror som det internationella samfundet ställs inför. Parlamentet hoppas att resultatet av det ovannämnda världstoppmötet kommer att innebära en viktig milstolpe för att millennieutvecklingsmålen skall kunna nås till 2015 och för att åstadkomma den nödvändiga reformen av FN, vilken måste genomföras på ett framgångsrikt sätt för att FN skall kunna behålla sin ledande roll i dagens internationella system. Parlamentet noterar åtagandena i slutdokumentet och anser att detta dokument skall ligga till grund för ytterligare förbättringar som FN:s 60:e generalförsamling kommer att genomföra inom olika berörda områden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att stödja ett starkt FN och framhåller återigen att en verklig multilateralism är det bästa verktyget för att tackla de utmaningar, problem och faror som det internationella samfundet ställs inför. Parlamentet hoppas att resultatet av det ovannämnda världstoppmötet kommer att innebära en viktig milstolpe för att millennieutvecklingsmålen skall kunna nås till 2015 och för att åstadkomma den nödvändiga reformen av FN, vilken måste genomföras på ett framgångsrikt sätt för att FN skall kunna behålla sin ledande roll i dagens internationella system. Parlamentet noterar åtagandena i slutdokumentet och anser att detta dokument skall ligga till grund för ytterligare förbättringar som FN:s 60:e generalförsamling kommer att genomföra inom olika berörda områden.

| 2. | Europaparlamentet lovordar beslutet att inrätta en fredsbyggande kommission som skall hjälpa länder vid övergången från krigs- till fredstillstånd och konstaterar att fredsbyggande insatser kräver en helt annan sorts kompetens än fredsbevarande insatser. Parlamentet anser att regionala och globala fredsbyggande kommissioner behöver inrättas i syfte att utveckla den nödvändiga kompetensen och skickligheten och som skall bistås av ett stödkontor och genom en ständig fond. Detta bidrar till att FN:s profil stärks i krisdrabbade områden. Parlamentet uppmanar generalförsamlingen att under dess sextionde session skyndsamt genomföra dessa bestämmelser och välkomnar starkt att begreppet ”mänsklig säkerhet” tas med i FN:s officiella ramverk. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet lovordar beslutet att inrätta en fredsbyggande kommission som skall hjälpa länder vid övergången från krigs- till fredstillstånd och konstaterar att fredsbyggande insatser kräver en helt annan sorts kompetens än fredsbevarande insatser. Parlamentet anser att regionala och globala fredsbyggande kommissioner behöver inrättas i syfte att utveckla den nödvändiga kompetensen och skickligheten och som skall bistås av ett stödkontor och genom en ständig fond. Detta bidrar till att FN:s profil stärks i krisdrabbade områden. Parlamentet uppmanar generalförsamlingen att under dess sextionde session skyndsamt genomföra dessa bestämmelser och välkomnar starkt att begreppet ”mänsklig säkerhet” tas med i FN:s officiella ramverk.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att det internationella samfundet anses bära ett ansvar för att skydda folken mot folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten samt att varje enskild stat bär ett tydligt ansvar för att de egna medborgarna skyddas mot denna typ av brott, vilket även omfattar förebyggande av sådana brott. Parlamentet betonar dessutom Internationella brottmålsdomstolens stora betydelse som organ när det gäller uppgiften att åtala dem som gjort sig skyldiga till sådana brott. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att det internationella samfundet anses bära ett ansvar för att skydda folken mot folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten samt att varje enskild stat bär ett tydligt ansvar för att de egna medborgarna skyddas mot denna typ av brott, vilket även omfattar förebyggande av sådana brott. Parlamentet betonar dessutom Internationella brottmålsdomstolens stora betydelse som organ när det gäller uppgiften att åtala dem som gjort sig skyldiga till sådana brott.

| 4. | Europaparlamentet lovordar FN:s generalsekreterare, Kofi Annan, ordföranden för FN:s generalförsamling under den femtionionde sessionen och dennes medarbetare samt FN:s sekretariat för deras betydande insats och värdefulla bidrag för att nå en överenskommelse om antagandet av det ovannämnda slutdokumentet. Parlamentet uppmanar särskilt alla FN:s medlemsstater att hålla fast vid sina åtaganden och snabbt omsätta dem i konkret handling. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet lovordar FN:s generalsekreterare, Kofi Annan, ordföranden för FN:s generalförsamling under den femtionionde sessionen och dennes medarbetare samt FN:s sekretariat för deras betydande insats och värdefulla bidrag för att nå en överenskommelse om antagandet av det ovannämnda slutdokumentet. Parlamentet uppmanar särskilt alla FN:s medlemsstater att hålla fast vid sina åtaganden och snabbt omsätta dem i konkret handling.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att det internationella samfundet på nytt har åtagit sig att nå millennieutvecklingsmålen och att främja hållbar utveckling. Parlamentet påpekar att en minskning av den extrema fattigdomen och barnadödligheten, förbättrad tillgång till utbildning och rent vatten samt ökad jämställdhet mellan könen även fortsättningsvis måste stå som huvudpunkter på utvecklingsagendan. Parlamentet beklagar att det inte finns någon exakt tidsplan som fastställer när industriländerna ska ha uppfyllt delmålen och de slutliga millenniemålen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att det internationella samfundet på nytt har åtagit sig att nå millennieutvecklingsmålen och att främja hållbar utveckling. Parlamentet påpekar att en minskning av den extrema fattigdomen och barnadödligheten, förbättrad tillgång till utbildning och rent vatten samt ökad jämställdhet mellan könen även fortsättningsvis måste stå som huvudpunkter på utvecklingsagendan. Parlamentet beklagar att det inte finns någon exakt tidsplan som fastställer när industriländerna ska ha uppfyllt delmålen och de slutliga millenniemålen.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt att det ovannämnda toppmötet inte på nytt vädjade till de givarländer som ännu inte formellt åtagit sig att uppnå målet att avsätta 0,7 procent av deras bruttonationalinkomst BNI till offentligt utvecklingsbistånd senast 2015. Parlamentet lovordar EU för dess ledande roll i denna fråga och uppmanar EU att även i fortsättningen utöva påtryckningar för att alla givarländer skall fastställa tidtabeller, vilka även bör följas upp. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar djupt att det ovannämnda toppmötet inte på nytt vädjade till de givarländer som ännu inte formellt åtagit sig att uppnå målet att avsätta 0,7 procent av deras bruttonationalinkomst BNI till offentligt utvecklingsbistånd senast 2015. Parlamentet lovordar EU för dess ledande roll i denna fråga och uppmanar EU att även i fortsättningen utöva påtryckningar för att alla givarländer skall fastställa tidtabeller, vilka även bör följas upp.

| 7. | Europaparlamentet stöder fullt ut FN:s generalsekreterares särskilda uppmaningar om att fastställa en tydlig tidsplan för när de utvecklade länderna skall uppnå målet att fördela 0,7 procent av BNI till offentligt utvecklingsbistånd och om att erkänna Afrikas särskilda behov. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder fullt ut FN:s generalsekreterares särskilda uppmaningar om att fastställa en tydlig tidsplan för när de utvecklade länderna skall uppnå målet att fördela 0,7 procent av BNI till offentligt utvecklingsbistånd och om att erkänna Afrikas särskilda behov.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om att ge omedelbart stöd till initiativ som snabbt ger resultat (så kallade quick wins) till förmån för malariabekämpning, utbildning och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om att ge omedelbart stöd till initiativ som snabbt ger resultat (så kallade quick wins) till förmån för malariabekämpning, utbildning och hälso- och sjukvård.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar slutdokumentets kapitel om ”att tillgodose de särskilda behoven i Afrika” och uppmanar kommissionen att i den kommande strategin för Afrika, och i översynen av förklaringen om utvecklingspolitiken, särskilt betona vikten av att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar slutdokumentets kapitel om ”att tillgodose de särskilda behoven i Afrika” och uppmanar kommissionen att i den kommande strategin för Afrika, och i översynen av förklaringen om utvecklingspolitiken, särskilt betona vikten av att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 10. | Europaparlamentet noterar att EU:s medlemsstater i de fall där de lyckades nå gemensamma ståndpunkter också kunde uppnå bättre förhandlingsresultat men betonar samtidigt att resultaten från toppmötet inte når upp till de mål för en FN-reform som Europaparlamentet offentliggjort. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att EU:s medlemsstater i de fall där de lyckades nå gemensamma ståndpunkter också kunde uppnå bättre förhandlingsresultat men betonar samtidigt att resultaten från toppmötet inte når upp till de mål för en FN-reform som Europaparlamentet offentliggjort.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att reformförsöken måste fortsätta och uppmanar rådet och medlemsstaterna att utöva allt sitt inflytande för att nå konkreta resultat inom ramen för generalförsamlingens sextionde session fram till slutet av nästa år. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att reformförsöken måste fortsätta och uppmanar rådet och medlemsstaterna att utöva allt sitt inflytande för att nå konkreta resultat inom ramen för generalförsamlingens sextionde session fram till slutet av nästa år.

| 12. | Europaparlamentet stöder till fullo det ovannämnda välrdstoppmötets tydliga fördömande av terrorism. Parlamentet ser det dock som ett misslyckande att man inte lyckades enas om en bred definition av terrorism och uppmanar FN:s medlemsstater att omedelbart enas om en sådan. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder till fullo det ovannämnda välrdstoppmötets tydliga fördömande av terrorism. Parlamentet ser det dock som ett misslyckande att man inte lyckades enas om en bred definition av terrorism och uppmanar FN:s medlemsstater att omedelbart enas om en sådan.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar toppmötets åtagande att fördubbla de ekonomiska anslagen till FN:s högkommissariat för de mänskliga rättigheterna och stärka högkommissariatets roll, och därmed möjliggöra bättre övervakning och genomförande av antagna resolutioner. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar toppmötets åtagande att fördubbla de ekonomiska anslagen till FN:s högkommissariat för de mänskliga rättigheterna och stärka högkommissariatets roll, och därmed möjliggöra bättre övervakning och genomförande av antagna resolutioner.

| 14. | Europaparlamentet beklagar dock den vaga formuleringen när det gäller behörighetsregler och avsaknaden av en exakt tidsplan för rådet för de mänskliga rättigheterna liksom uppgifter om dess mandat, arbetsmetoder och sammansättning. Parlamentet uppmanar generalförsamlingens sextionde session att prioritera denna fråga. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar dock den vaga formuleringen när det gäller behörighetsregler och avsaknaden av en exakt tidsplan för rådet för de mänskliga rättigheterna liksom uppgifter om dess mandat, arbetsmetoder och sammansättning. Parlamentet uppmanar generalförsamlingens sextionde session att prioritera denna fråga.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft generalförsamlingen att fastställa tydliga kriterier för när säkerhetsrådet skall kunna besluta om bruk av våld, i linje med förslagen i högnivåpanelens ovannämnda rapport. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar med kraft generalförsamlingen att fastställa tydliga kriterier för när säkerhetsrådet skall kunna besluta om bruk av våld, i linje med förslagen i högnivåpanelens ovannämnda rapport.

| 16. | Europaparlamentet anser att medlemmarna i det nya rådet för de mänskliga rättigheterna skall vara tvungna att upprätthålla högsta möjliga nivå i fråga om mänskliga rättigheter och att medlemskap i detta råd är ett privilegium och inte en rättighet. Parlamentet anser vidare att rådet för de mänskliga rättigheterna ständigt skall sammanträda för att på så vis undvika att stater som är föremål för en klagan bedriver förhalningstaktik och politiskt rävspel. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att medlemmarna i det nya rådet för de mänskliga rättigheterna skall vara tvungna att upprätthålla högsta möjliga nivå i fråga om mänskliga rättigheter och att medlemskap i detta råd är ett privilegium och inte en rättighet. Parlamentet anser vidare att rådet för de mänskliga rättigheterna ständigt skall sammanträda för att på så vis undvika att stater som är föremål för en klagan bedriver förhalningstaktik och politiskt rävspel.

| 17. | Europaparlamentet beklagar djupt att toppmötet misslyckades med att nå en överenskommelse om åtgärder för icke-spridning och nedrustning och kräver en kraftig intensifiering av arbetet och ansträngningarna för att nå framsteg på detta område. Det är framförallt viktigt att till fullo respektera de befintliga fördragen, särskilt icke-spridningsavtalet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar djupt att toppmötet misslyckades med att nå en överenskommelse om åtgärder för icke-spridning och nedrustning och kräver en kraftig intensifiering av arbetet och ansträngningarna för att nå framsteg på detta område. Det är framförallt viktigt att till fullo respektera de befintliga fördragen, särskilt icke-spridningsavtalet.

| 18. | Europaparlamentet upprepar att FN:s förmåga att snabbt och effektivt gripa in i samband med humanitära katastrofer som kräver ett globalt ledarskap måste ses över och stärkas. Parlamentet välkomnar emellertid åtagandet att inrätta ett världsomfattande system för tidig varning för naturkatastrofer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet upprepar att FN:s förmåga att snabbt och effektivt gripa in i samband med humanitära katastrofer som kräver ett globalt ledarskap måste ses över och stärkas. Parlamentet välkomnar emellertid åtagandet att inrätta ett världsomfattande system för tidig varning för naturkatastrofer.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att inga klara åtaganden gjordes för att ge FN:s generalsekreterare större auktoritet i rollen som chefstjänsteman för generalsekretariatet. Parlamentet uppmanar generalförsamlingen att under den sextionde sessionen åter diskutera denna fråga. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar att inga klara åtaganden gjordes för att ge FN:s generalsekreterare större auktoritet i rollen som chefstjänsteman för generalsekretariatet. Parlamentet uppmanar generalförsamlingen att under den sextionde sessionen åter diskutera denna fråga.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att man inte kunde enas om en reform av FN:s säkerhetsråd men välkomnar samtidigt att generalförsamlingen skall lämna en rapport om säkerhetsrådet före utgången av 2005 på grundval av nya förslag som beaktar målet om bättre representation och ökad öppenhet och effektivitet i säkerhetsrådet. Parlamentet vidhåller sin ståndpunkt om möjligheten för en framtida gemensam plats för EU i säkerhetsrådet så snart som de politiska, konstitutionella och rättsliga villkoren för detta uppfyllts. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar att man inte kunde enas om en reform av FN:s säkerhetsråd men välkomnar samtidigt att generalförsamlingen skall lämna en rapport om säkerhetsrådet före utgången av 2005 på grundval av nya förslag som beaktar målet om bättre representation och ökad öppenhet och effektivitet i säkerhetsrådet. Parlamentet vidhåller sin ståndpunkt om möjligheten för en framtida gemensam plats för EU i säkerhetsrådet så snart som de politiska, konstitutionella och rättsliga villkoren för detta uppfyllts.

| 21. | Europaparlamentet stödjer och välkomnar FN:s nya åtagande i fråga om demokratifonden som ett viktigt instrument för att stärka demokratin världen över och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att politiskt och ekonomiskt ge sitt fulla stöd till denna fond. Europaparlamentet bekräftar sin uppfattning att de demokratiska strukturerna inom FN måste förstärkas kraftigt, och understryker därför sin uppmaning om att upprätta en sammanslutning av demokratier inom FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet stödjer och välkomnar FN:s nya åtagande i fråga om demokratifonden som ett viktigt instrument för att stärka demokratin världen över och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att politiskt och ekonomiskt ge sitt fulla stöd till denna fond. Europaparlamentet bekräftar sin uppfattning att de demokratiska strukturerna inom FN måste förstärkas kraftigt, och understryker därför sin uppmaning om att upprätta en sammanslutning av demokratier inom FN:s generalförsamling.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att EU:s diplomatiska representation i FN är av största betydelse för att förbättra relationerna mellan EU och FN och för att stärka EU:s inflytande på den internationella scenen. Parlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att aktivt arbeta för att deras sambandskontor och delegationer vid FN:s huvudkontor i New York, Genève, Wien och Nairobi slås samman till en gemensam yttre EU-delegation. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att EU:s diplomatiska representation i FN är av största betydelse för att förbättra relationerna mellan EU och FN och för att stärka EU:s inflytande på den internationella scenen. Parlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att aktivt arbeta för att deras sambandskontor och delegationer vid FN:s huvudkontor i New York, Genève, Wien och Nairobi slås samman till en gemensam yttre EU-delegation.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar uppmaningen att stärka samarbetet mellan Förenta nationerna och nationella och regionala parlament, vilket innebär ett erkännande av parlamentens specifika roll i utvecklings- och demokratiseringsprocessen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar uppmaningen att stärka samarbetet mellan Förenta nationerna och nationella och regionala parlament, vilket innebär ett erkännande av parlamentens specifika roll i utvecklings- och demokratiseringsprocessen.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar det förnyade åtagandet vid mötet mellan Världsbanken, IMF och Afrikanska utvecklingsfonden, som hölls efter det ovannämnda världstoppmötet, om att bevilja 100 procents skuldlättnad för 18 av de fattigaste och mest skuldtyngda länderna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar det förnyade åtagandet vid mötet mellan Världsbanken, IMF och Afrikanska utvecklingsfonden, som hölls efter det ovannämnda världstoppmötet, om att bevilja 100 procents skuldlättnad för 18 av de fattigaste och mest skuldtyngda länderna.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, ordföranden och medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd, ordföranden för FN:s generalförsamling under dess sextionde session samt ordföranden för FN:s ekonomiska och sociala råd. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, ordföranden och medlemsstaterna i FN:s säkerhetsråd, ordföranden för FN:s generalförsamling under dess sextionde session samt ordföranden för FN:s ekonomiska och sociala råd.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0115.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0237.

(3)  EUT C 96 E, 21.4.2004, s. 79.

P6_TA(2005)0363

Vitryssland

Europaparlamentets resolution om Vitryssland

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Vitryssland,

| — | med särskilt beaktande av sin resolution av den 10 mars 2005 om Vitryssland (1) och sin resolution av den 7 juli 2005 om den politiska situationen och mediernas oberoende i Vitryssland (2), |
| --- | --- |

—

med särskilt beaktande av sin resolution av den 10 mars 2005 om Vitryssland (1) och sin resolution av den 7 juli 2005 om den politiska situationen och mediernas oberoende i Vitryssland (2),

| — | med beaktande av sitt Sacharovpris för tankefrihet, som i december 2004 tilldelades Vitrysslands journalistförbund, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt Sacharovpris för tankefrihet, som i december 2004 tilldelades Vitrysslands journalistförbund,

| — | med beaktande av FN:s resolution av den 12 april 2005 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution av den 12 april 2005 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland,

| — | med särskilt beaktande av EU:s handlingsplan för att främja demokratin i Vitryssland, som antogs den 23 februari 2005 av Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med särskilt beaktande av EU:s handlingsplan för att främja demokratin i Vitryssland, som antogs den 23 februari 2005 av Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2004 om den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0373), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2004 om den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0373),

| — | med beaktande av resolutionerna från Europarådets parlamentariska församling om situationen i Vitryssland och särskilt dess resolution av den 28 april 2004 om förföljelserna av pressen i Republiken Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från Europarådets parlamentariska församling om situationen i Vitryssland och särskilt dess resolution av den 28 april 2004 om förföljelserna av pressen i Republiken Vitryssland,

| — | med beaktande av de sanktioner EU vidtog den 2 juli 2004 mot vitryska tjänstemän som en följd av att tre vitryska oppositionsledare och en journalist hade försvunnit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de sanktioner EU vidtog den 2 juli 2004 mot vitryska tjänstemän som en följd av att tre vitryska oppositionsledare och en journalist hade försvunnit,

| — | med beaktande av uttalandena från EU:s ordförandeskap om Vitryssland av den 2 augusti 2005, 12 augusti 2005 och 30 augusti 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från EU:s ordförandeskap om Vitryssland av den 2 augusti 2005, 12 augusti 2005 och 30 augusti 2005,

| — | med beaktande av kommissionens beslut att tilldela ett kontrakt på 138 000 euro till Deutsche Welle Radio för oberoende sändningar via radio och Internet till Vitryssland under ett år med början den 1 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut att tilldela ett kontrakt på 138 000 euro till Deutsche Welle Radio för oberoende sändningar via radio och Internet till Vitryssland under ett år med början den 1 november 2005,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I stället för att förbättras har situationen i Vitryssland ytterligare försämrats. Mänskliga rättigheter kränks utan hänsyn, underhuset har fråntagits sin lagstiftande makt och den ekonomiska verksamheten styrs av presidenten. Dessa kränkningar innebär bland annat att medlemmar av den politiska oppositionen fängslats och utsatts för andra former av förtryck. |
| --- | --- |

A.

I stället för att förbättras har situationen i Vitryssland ytterligare försämrats. Mänskliga rättigheter kränks utan hänsyn, underhuset har fråntagits sin lagstiftande makt och den ekonomiska verksamheten styrs av presidenten. Dessa kränkningar innebär bland annat att medlemmar av den politiska oppositionen fängslats och utsatts för andra former av förtryck.

| B. | Under senare år har flera politiska partier, 22 oberoende tidningar, mer än femtio demokratiska icke-statliga organisationer på olika nivåer och med olika politiska inriktningar och ett flertal läroanstalter tvingats stänga av ”tekniska skäl”. I samtliga fall har det dock varit uppenbart att organisationerna straffats för att ha kritiserat presidenten och hans politik. |
| --- | --- |

B.

Under senare år har flera politiska partier, 22 oberoende tidningar, mer än femtio demokratiska icke-statliga organisationer på olika nivåer och med olika politiska inriktningar och ett flertal läroanstalter tvingats stänga av ”tekniska skäl”. I samtliga fall har det dock varit uppenbart att organisationerna straffats för att ha kritiserat presidenten och hans politik.

| C. | Vitrysslands justitieminister Viktar Halavanu har utfärdat ett dekret om obligatorisk registrering av politiska partiblock, fackföreningar, koalitioner, medborgarinitiativ och rörelser som syftar till att förhindra att politiska krafter går samman för att stödja en utmanare till Aleksander Lukasjenko i presidentvalet nästa år. |
| --- | --- |

C.

Vitrysslands justitieminister Viktar Halavanu har utfärdat ett dekret om obligatorisk registrering av politiska partiblock, fackföreningar, koalitioner, medborgarinitiativ och rörelser som syftar till att förhindra att politiska krafter går samman för att stödja en utmanare till Aleksander Lukasjenko i presidentvalet nästa år.

| D. | Den 13 september 2005 utfärdade Vitrysslands president Lukasjenko ett dekret, i vilket han ger sig själv rätten att benåda egendomsrelaterade brott. Detta utgör ytterligare ett försök att monopolisera all makt i landet, inklusive den rättsskipande makten. |
| --- | --- |

D.

Den 13 september 2005 utfärdade Vitrysslands president Lukasjenko ett dekret, i vilket han ger sig själv rätten att benåda egendomsrelaterade brott. Detta utgör ytterligare ett försök att monopolisera all makt i landet, inklusive den rättsskipande makten.

| E. | I april 2005 kritiserade FN:s kommission för mänskliga rättigheter Vitryssland till följd av ständiga rapporter om trakasserier och avstängningar av icke-statliga organisationer, nationella minoritetsorganisationer, oberoende medier, politiska oppositionspartier, oberoende fackföreningar och religiösa organisationer samt om trakasserier av människor som deltar i demokratiska verksamheter, inklusive i oberoende medier. |
| --- | --- |

E.

I april 2005 kritiserade FN:s kommission för mänskliga rättigheter Vitryssland till följd av ständiga rapporter om trakasserier och avstängningar av icke-statliga organisationer, nationella minoritetsorganisationer, oberoende medier, politiska oppositionspartier, oberoende fackföreningar och religiösa organisationer samt om trakasserier av människor som deltar i demokratiska verksamheter, inklusive i oberoende medier.

| F. | Stängningen av oberoende universitet i landet har lett till att det invigts ett universitet för vitryska studenter i exil i Vilnius (European Humanities University). |
| --- | --- |

F.

Stängningen av oberoende universitet i landet har lett till att det invigts ett universitet för vitryska studenter i exil i Vilnius (European Humanities University).

| G. | Politiska arresteringar av och rättegångar mot demokratiska aktivister och oberoende journalister samt deporteringar av utländska medborgare äger fortlöpande rum i Vitryssland. |
| --- | --- |

G.

Politiska arresteringar av och rättegångar mot demokratiska aktivister och oberoende journalister samt deporteringar av utländska medborgare äger fortlöpande rum i Vitryssland.

| H. | Inga framsteg har gjorts när det gäller de olösta fallen med ett antal försvunna personer. |
| --- | --- |

H.

Inga framsteg har gjorts när det gäller de olösta fallen med ett antal försvunna personer.

| I. | Den 12 maj 2005 förklarades ledningen för den polska föreningen i Vitryssland olaglig av Vitrysslands justitiedepartement och ett tryckeri vägrade på regeringens uppmaning att trycka den polska veckotidningen Glos znad Niemna och falska upplagor trycktes med regeringens beskydd. |
| --- | --- |

I.

Den 12 maj 2005 förklarades ledningen för den polska föreningen i Vitryssland olaglig av Vitrysslands justitiedepartement och ett tryckeri vägrade på regeringens uppmaning att trycka den polska veckotidningen Glos znad Niemna och falska upplagor trycktes med regeringens beskydd.

| J. | Den 27 augusti 2005 kallade Lukasjenkoregimen till ett styrelsemöte med den polska föreningen i Vitryssland för att framtvinga det demokratiskt och lagligt valda ledarskapets avgång och för att ersätta det med en styrelse som är beredd att tillmötesgå regimen. |
| --- | --- |

J.

Den 27 augusti 2005 kallade Lukasjenkoregimen till ett styrelsemöte med den polska föreningen i Vitryssland för att framtvinga det demokratiskt och lagligt valda ledarskapets avgång och för att ersätta det med en styrelse som är beredd att tillmötesgå regimen.

| K. | Situationen för andra minoriteter, bland annat romerna och religiösa minoriteter har stadigt försämrats. Protestantiska kyrkor har stängts och den evangeliska kyrkan har förbjudits. |
| --- | --- |

K.

Situationen för andra minoriteter, bland annat romerna och religiösa minoriteter har stadigt försämrats. Protestantiska kyrkor har stängts och den evangeliska kyrkan har förbjudits.

| L. | Rätten till informationsfrihet förvägras eftersom alla TV-program, både nationella och regionala, kontrolleras av regeringen och alla Internetanslutningar går via ett statligt bolag som har blockerat många konton och webbplatser. |
| --- | --- |

L.

Rätten till informationsfrihet förvägras eftersom alla TV-program, både nationella och regionala, kontrolleras av regeringen och alla Internetanslutningar går via ett statligt bolag som har blockerat många konton och webbplatser.

| M. | Alla verksamhetsutövare inom kabel-TV-branschen som sänder utländska kanaler som inte godkänts av den vitryska regeringen utsätts för förföljelser. Kabel-TV-företagen i Vitryssland har mot denna bakgrund förbjudits att sända samtliga ukrainska kanaler och den polska kanalen Polonia. |
| --- | --- |

M.

Alla verksamhetsutövare inom kabel-TV-branschen som sänder utländska kanaler som inte godkänts av den vitryska regeringen utsätts för förföljelser. Kabel-TV-företagen i Vitryssland har mot denna bakgrund förbjudits att sända samtliga ukrainska kanaler och den polska kanalen Polonia.

| N. | All registrering av nya tidningar har stoppats av de statliga myndigheterna, rättegångar mot tidningar och journalister äger rum varje dag och många befintliga tidningar har ådömts höga böter som gör det omöjligt för dem att fortsätta verksamheten. |
| --- | --- |

N.

All registrering av nya tidningar har stoppats av de statliga myndigheterna, rättegångar mot tidningar och journalister äger rum varje dag och många befintliga tidningar har ådömts höga böter som gör det omöjligt för dem att fortsätta verksamheten.

| O. | President Lukasjenko har gjort det nästan omöjligt för internationella nätverk av icke-statliga organisationer i Europa och Vitryssland att hjälpa barn som lider av sviterna av Tjernobylkatastrofen att resa till olika länder för att tillfriskna. |
| --- | --- |

O.

President Lukasjenko har gjort det nästan omöjligt för internationella nätverk av icke-statliga organisationer i Europa och Vitryssland att hjälpa barn som lider av sviterna av Tjernobylkatastrofen att resa till olika länder för att tillfriskna.

| P. | Polen kallade tillfälligt hem sin ambassadör från Minsk efter en rad utvisningar av diplomater, och avvisade president Lukasjenkos anklagelser om att Polen blandade sig hans lands angelägenheter. |
| --- | --- |

P.

Polen kallade tillfälligt hem sin ambassadör från Minsk efter en rad utvisningar av diplomater, och avvisade president Lukasjenkos anklagelser om att Polen blandade sig hans lands angelägenheter.

| Q. | Vid FN:s toppmöte i New York den 15 september 2005 framförde president Lukasjenko anklagelser om att FN:s människorättsorgan lät sig missbrukas för att kontrollera andra länder. |
| --- | --- |

Q.

Vid FN:s toppmöte i New York den 15 september 2005 framförde president Lukasjenko anklagelser om att FN:s människorättsorgan lät sig missbrukas för att kontrollera andra länder.

| R. | Rådets attityd gentemot Vitryssland har saknat beslutsamhet och fasthet. |
| --- | --- |

R.

Rådets attityd gentemot Vitryssland har saknat beslutsamhet och fasthet.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt den vitryska regimens godtyckliga angrepp på medier, minoritets- och människorättsaktivister, oppositionsmedlemmar och religiösa ledare liksom på alla som fritt försöker kritisera presidenten och regimen. Dessa angrepp tar sig uttryck i godtyckliga arresteringar, misshandel av fängslade personer, försvinnanden, politiskt motiverade förföljelser och andra repressiva handlingar som strider mot demokratins och rättsstatens grundläggande principer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt den vitryska regimens godtyckliga angrepp på medier, minoritets- och människorättsaktivister, oppositionsmedlemmar och religiösa ledare liksom på alla som fritt försöker kritisera presidenten och regimen. Dessa angrepp tar sig uttryck i godtyckliga arresteringar, misshandel av fängslade personer, försvinnanden, politiskt motiverade förföljelser och andra repressiva handlingar som strider mot demokratins och rättsstatens grundläggande principer.

| 2. | Europaparlamentet fördömer att den vitryska regimen den 17 augusti 2005 ändrade dekret 460 om bestämmelser för att ta emot utländskt bistånd, varmed förteckningen över syften för vilka utländskt bistånd inte får tas emot utökades. Det är nu förbjudet att acceptera och använda internationellt bistånd i ”författningsstridiga syften”, att omstörta myndigheter, blanda sig i Vitrysslands inre angelägenheter, förbereda val eller folkomröstningar, anordna möten, samlingar, strejkvaktsorganisationer eller strejker, samt att ta fram och dela ut propagandamaterial. Det är även omöjligt att anordna konferenser, seminarier och möten av något slag med hjälp av utländskt stöd. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer att den vitryska regimen den 17 augusti 2005 ändrade dekret 460 om bestämmelser för att ta emot utländskt bistånd, varmed förteckningen över syften för vilka utländskt bistånd inte får tas emot utökades. Det är nu förbjudet att acceptera och använda internationellt bistånd i ”författningsstridiga syften”, att omstörta myndigheter, blanda sig i Vitrysslands inre angelägenheter, förbereda val eller folkomröstningar, anordna möten, samlingar, strejkvaktsorganisationer eller strejker, samt att ta fram och dela ut propagandamaterial. Det är även omöjligt att anordna konferenser, seminarier och möten av något slag med hjälp av utländskt stöd.

| 3. | Europaparlamentet fördömer regimens beslut av den 22 augusti 2005 om att förbjuda den evangeliska reformerta kyrkan som funnits i Vitryssland i mer än 400 år. Den förklarades olaglig eftersom samfundet inte hade en laglig adress, men någon sådan adress kunde ändå inte ha registrerats eftersom myndigheterna tidigare hade bannlyst denna församling från alla sina bönehus, vilket strider mot den vitryska lagstiftningen om trosfrihet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer regimens beslut av den 22 augusti 2005 om att förbjuda den evangeliska reformerta kyrkan som funnits i Vitryssland i mer än 400 år. Den förklarades olaglig eftersom samfundet inte hade en laglig adress, men någon sådan adress kunde ändå inte ha registrerats eftersom myndigheterna tidigare hade bannlyst denna församling från alla sina bönehus, vilket strider mot den vitryska lagstiftningen om trosfrihet.

| 4. | Europaparlamentet fördömer regeringens aktion mot den polska föreningen i Vitryssland (ZPDB, som strider mot de grundläggande principerna i Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter från 1995 och som är ett försök att kväsa den största icke-statliga organisationen, och en av de få som inte kontrollerades av regeringen. Parlamentet påminner om att respekten för minoriteters rättigheter även omfattar föreningsfrihet och erkännande av organisationens valda och stadgeenliga organ. Parlamentet beklagar regeringens försök att ta kontroll över tidningen Glos znad Niemna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer regeringens aktion mot den polska föreningen i Vitryssland (ZPDB, som strider mot de grundläggande principerna i Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter från 1995 och som är ett försök att kväsa den största icke-statliga organisationen, och en av de få som inte kontrollerades av regeringen. Parlamentet påminner om att respekten för minoriteters rättigheter även omfattar föreningsfrihet och erkännande av organisationens valda och stadgeenliga organ. Parlamentet beklagar regeringens försök att ta kontroll över tidningen Glos znad Niemna.

| 5. | Europaparlamentet fördömer den fortsatta förföljelsen av företrädare för den polska minoriteten som vill bevara sin organisations oberoende. Parlamentet påpekar att mest aktiva trakasseras genom att upprepade gånger kallas till åklagarens kontor och till polisen, att Angelika Borys, ledaren för ZPB, har förhörts mer än 50 gånger under de senaste veckorna och att Tadeusz Gawin, en av grundarna och för närvarande vice ordförande för ZPB, har dömts till 30 dagars fängelse. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer den fortsatta förföljelsen av företrädare för den polska minoriteten som vill bevara sin organisations oberoende. Parlamentet påpekar att mest aktiva trakasseras genom att upprepade gånger kallas till åklagarens kontor och till polisen, att Angelika Borys, ledaren för ZPB, har förhörts mer än 50 gånger under de senaste veckorna och att Tadeusz Gawin, en av grundarna och för närvarande vice ordförande för ZPB, har dömts till 30 dagars fängelse.

| 6. | Europaparlamentet fördömer att Jozef Parzecki, Wieslaw Kiewlak, Andrzej Pisalnik och Andrzej Poczobut, som är verksamma medlemmar i ZPB, dömts till upp till två års fängelse på falska anklagelser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer att Jozef Parzecki, Wieslaw Kiewlak, Andrzej Pisalnik och Andrzej Poczobut, som är verksamma medlemmar i ZPB, dömts till upp till två års fängelse på falska anklagelser.

| 7. | Europaparlamentet fördömer den vitryska regimens fullständiga marginalisering av den romska minoriteten i Vitryssland, vars grundläggande medborgerliga rättigheter inskränkts, och fördömer med eftertryck hatiska uttalanden mot den romska befolkningen i officiella media. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer den vitryska regimens fullständiga marginalisering av den romska minoriteten i Vitryssland, vars grundläggande medborgerliga rättigheter inskränkts, och fördömer med eftertryck hatiska uttalanden mot den romska befolkningen i officiella media.

| 8. | Europaparlamentet fördömer att de vitryska myndigheterna inte beviljade inresevisum för en delegation av ledamöter från Europaparlamentet som den 8 augusti 2005 reste iväg på ett undersökningsuppdrag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer att de vitryska myndigheterna inte beviljade inresevisum för en delegation av ledamöter från Europaparlamentet som den 8 augusti 2005 reste iväg på ett undersökningsuppdrag.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inrätta stipendie-, besöks- och praktikantprogram för företrädare för icke-statliga organisationer, mänskliga rättigheter och minoriteter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inrätta stipendie-, besöks- och praktikantprogram för företrädare för icke-statliga organisationer, mänskliga rättigheter och minoriteter.

| 10. | Europaparlamentet anser att kommissionen, rådet och parlamentet bör inleda ett förfarande för att utöka förteckningen över visumförbud med de företrädare för vitryska myndigheter som är involverade i förföljelserna, om de vitryska myndigheterna underlåter att förbättra situationen för yttrande-, mötes- och religionsfriheten eller om denna situation ytterligare försämras. Parlamentet anser att sanktionerna mot president Lukasjenkos regim också bör omfatta en frysning av de vitryska myndigheternas tillgångar utomlands. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att kommissionen, rådet och parlamentet bör inleda ett förfarande för att utöka förteckningen över visumförbud med de företrädare för vitryska myndigheter som är involverade i förföljelserna, om de vitryska myndigheterna underlåter att förbättra situationen för yttrande-, mötes- och religionsfriheten eller om denna situation ytterligare försämras. Parlamentet anser att sanktionerna mot president Lukasjenkos regim också bör omfatta en frysning av de vitryska myndigheternas tillgångar utomlands.

| 11. | Europaparlamentet poängterar återigen att den fortsatta utvecklingen av EU:s förbindelser med Vitryssland även fortsättningsvis kommer att vara beroende av de framsteg som görs i landet i fråga om demokratisering, reformer och vitryssarnas tillgång till objektiva och fria medier som erbjuder full insyn, liksom i fråga om respekt för minoriteternas och de religiösas rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet poängterar återigen att den fortsatta utvecklingen av EU:s förbindelser med Vitryssland även fortsättningsvis kommer att vara beroende av de framsteg som görs i landet i fråga om demokratisering, reformer och vitryssarnas tillgång till objektiva och fria medier som erbjuder full insyn, liksom i fråga om respekt för minoriteternas och de religiösas rättigheter och friheter.

| 12. | Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen beviljade ytterligare stöd till oberoende sändningar i Vitryssland. Parlamentet betonar vikten av att tillhandahålla oberoende information av hög kvalitet till den vitryska allmänheten. Parlamentet uppmanar på nytt rådet och kommissionen att leva upp till det ansvar som följer av grannskapsstrategin för att stödja det vitryska civilsamhället samt att inrätta ett ekonomiskt program rörande målen för den europeiska grannskapspolitiken och anpassa stödåtgärderna till Vitryssland. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att så snart som möjligt ytterligare stödja oberoende medier och oberoende icke-statliga organisationer i Vitryssland samt att intensifiera sina insatser till förmån för sändningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen beviljade ytterligare stöd till oberoende sändningar i Vitryssland. Parlamentet betonar vikten av att tillhandahålla oberoende information av hög kvalitet till den vitryska allmänheten. Parlamentet uppmanar på nytt rådet och kommissionen att leva upp till det ansvar som följer av grannskapsstrategin för att stödja det vitryska civilsamhället samt att inrätta ett ekonomiskt program rörande målen för den europeiska grannskapspolitiken och anpassa stödåtgärderna till Vitryssland. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att så snart som möjligt ytterligare stödja oberoende medier och oberoende icke-statliga organisationer i Vitryssland samt att intensifiera sina insatser till förmån för sändningar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att inga pseudo-frivilligorganisationer, inrättade av de vitryska myndigheterna för att erhålla medel från utländska givare, erhåller EU-medel eller andra bidrag från EU:s budget. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att inga pseudo-frivilligorganisationer, inrättade av de vitryska myndigheterna för att erhålla medel från utländska givare, erhåller EU-medel eller andra bidrag från EU:s budget.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stödja den demokratiskt valda styrelsen för ZPB samt andra demokratiskt valda icke-statliga organisationers styrelser, vilka utsätts för förföljelse av Lukasjenkoregimen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stödja den demokratiskt valda styrelsen för ZPB samt andra demokratiskt valda icke-statliga organisationers styrelser, vilka utsätts för förföljelse av Lukasjenkoregimen.

| 15. | Europaparlamentet begär att det inrättas en tillfällig delegation på hög nivå som skall sändas på undersökningsuppdrag till Vitryssland och sedan rapportera resultaten till parlamentet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att det inrättas en tillfällig delegation på hög nivå som skall sändas på undersökningsuppdrag till Vitryssland och sedan rapportera resultaten till parlamentet.

| 16. | Europaparlamentet stöder bestämt kommissionens ordförande som meddelade att en särskild diplomat skulle stationeras i Vitryssland för att övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna och uppmanar kommissionen att påskynda öppnandet av en ständig representation för Europeiska unionen i Minsk, så att man bättre kan sprida information, samordna projekt och övervaka situationen i Vitryssland. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder bestämt kommissionens ordförande som meddelade att en särskild diplomat skulle stationeras i Vitryssland för att övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna och uppmanar kommissionen att påskynda öppnandet av en ständig representation för Europeiska unionen i Minsk, så att man bättre kan sprida information, samordna projekt och övervaka situationen i Vitryssland.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta upp frågan om Vitryssland med de ryska myndigheterna i syfte att fastställa ett gemensamt ansvar för att få till stånd konkreta demokratiska förändringar i landet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta upp frågan om Vitryssland med de ryska myndigheterna i syfte att fastställa ett gemensamt ansvar för att få till stånd konkreta demokratiska förändringar i landet.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar alla EU:s medlemsstater att införa gratis visum till vitryska medborgare. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar alla EU:s medlemsstater att införa gratis visum till vitryska medborgare.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska politiska partierna och de politiska grupperna i Europaparlamentet att öka sina kontakter med och sitt politiska stöd till den vitryska oppositionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar de europeiska politiska partierna och de politiska grupperna i Europaparlamentet att öka sina kontakter med och sitt politiska stöd till den vitryska oppositionen.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar samt till OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar samt till OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar.

---

(1)  Antagna texter P6_TA(2005)0080

(2)  Antagna texter P6_TA(2005)0095

P6_TA(2005)0364

Relationerna mellan EU och Indien

Europaparlamentets resolution om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (2004/2169(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av dokumentet av den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken med titeln ”Ett säkert Europa i en bättre värld. En europeisk säkerhetsstrategi” av den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet av den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken med titeln ”Ett säkert Europa i en bättre värld. En europeisk säkerhetsstrategi” av den 12 december 2003,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om ”Ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien” (KOM(2004)0430) av den 16 juni 2004 och Indiens svar på meddelandet i sitt strategidokument från augusti 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om ”Ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien” (KOM(2004)0430) av den 16 juni 2004 och Indiens svar på meddelandet i sitt strategidokument från augusti 2004,

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet om förbindelserna mellan EU och Indien av den 28 oktober 2004 (1) och alla sina tidigare resolutioner om Indien och regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet om förbindelserna mellan EU och Indien av den 28 oktober 2004 (1) och alla sina tidigare resolutioner om Indien och regionen,

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 11 oktober 2004 med avseende på kommissionens meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 11 oktober 2004 med avseende på kommissionens meddelande,

| — | med beaktande av det ovannämnda femte toppmötet mellan EU och Indien, som ägde rum i Haag den 8 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ovannämnda femte toppmötet mellan EU och Indien, som ägde rum i Haag den 8 november 2004,

| — | med beaktande av det sjätte toppmötet mellan EU och Indien som anordnades i New Delhi den 7 september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjätte toppmötet mellan EU och Indien som anordnades i New Delhi den 7 september 2005,

| — | med beaktande av det gemensamma pressmeddelande som EU och Indien offentliggjorde den 8 november 2004 i slutet av det femte toppmötet och den gemensamma förklaringen om kulturella förbindelser av samma datum samt EU:s och Indiens uppenbara avsikt att utarbeta en handlingsplan för EU och Indien för en strategisk associering och en ny gemensam politisk förklaring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma pressmeddelande som EU och Indien offentliggjorde den 8 november 2004 i slutet av det femte toppmötet och den gemensamma förklaringen om kulturella förbindelser av samma datum samt EU:s och Indiens uppenbara avsikt att utarbeta en handlingsplan för EU och Indien för en strategisk associering och en ny gemensam politisk förklaring,

| — | med beaktande av handlingsplanen för EU-Indien för ett strategiskt partnerskap och den nya gemensamma politiska förklaringen, vilka antogs vid det ovannämnda sjätte toppmötet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för EU-Indien för ett strategiskt partnerskap och den nya gemensamma politiska förklaringen, vilka antogs vid det ovannämnda sjätte toppmötet,

| — | med beaktande av de sju mötena i EU:s och Indiens rundabordsforum, som inrättades i enlighet med det program som utarbetades vid toppmötet mellan EU och Indien i Lissabon 2001, i syfte att stärka banden mellan det civila samhället i Europa och Indien och i hopp om att upprätta ett nät av europeiska och indiska forskningscentrum, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de sju mötena i EU:s och Indiens rundabordsforum, som inrättades i enlighet med det program som utarbetades vid toppmötet mellan EU och Indien i Lissabon 2001, i syfte att stärka banden mellan det civila samhället i Europa och Indien och i hopp om att upprätta ett nät av europeiska och indiska forskningscentrum,

| — | med beaktande av rådets ovan nämnda slutsatser av den 11 oktober 2004 och hänvisningen till dialogen om de mänskliga rättigheterna mellan EU och Indien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ovan nämnda slutsatser av den 11 oktober 2004 och hänvisningen till dialogen om de mänskliga rättigheterna mellan EU och Indien,

| — | med beaktande av den verksamhet för att öka medvetenheten om de mänskliga rättigheterna och de projekt för att främja god samhällsstyrning och lokalt deltagande på stads- och bynivå i beslutsprocessen som stöds genom Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter, samt andra därmed sammanhängande projekt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den verksamhet för att öka medvetenheten om de mänskliga rättigheterna och de projekt för att främja god samhällsstyrning och lokalt deltagande på stads- och bynivå i beslutsprocessen som stöds genom Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter, samt andra därmed sammanhängande projekt,

| — | med beaktande av besöket i New Delhi av Europaparlamentets delegation för förbindelserna med länderna i Sydasien och Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC) i november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besöket i New Delhi av Europaparlamentets delegation för förbindelserna med länderna i Sydasien och Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC) i november 2004,

| — | med beaktande av besöket i Indien i januari 2005 av kommissionsledamoten med ansvar för handel, Peter Mandelson, särskilt den konferens i Kolkata (Calcutta) vid vilken han talade på temat ”Den globala ekonomiska agendan: Europas och Indiens utmaning”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besöket i Indien i januari 2005 av kommissionsledamoten med ansvar för handel, Peter Mandelson, särskilt den konferens i Kolkata (Calcutta) vid vilken han talade på temat ”Den globala ekonomiska agendan: Europas och Indiens utmaning”,

| — | med beaktande av det G20-möte som Indien anordnade i februari 2005 och sitt deltagande som observatör vid det senaste G7-mötet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det G20-möte som Indien anordnade i februari 2005 och sitt deltagande som observatör vid det senaste G7-mötet,

| — | med beaktande av det parlamentariska forum Indien–Förenta staterna som ägde rum på de indiska handels- och industrikamrarnas förbunds (FICCI) huvudkontor i New Delhi i mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det parlamentariska forum Indien–Förenta staterna som ägde rum på de indiska handels- och industrikamrarnas förbunds (FICCI) huvudkontor i New Delhi i mars 2005,

| — | med beaktande av besöket i regionen av Förenta staternas utrikesminister Condoleezza Rice i mars 2005 och av besöket av Kinas premiärminister Wen Jibao i Pakistan, Bangladesh, Sri Lanka och Indien i april, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besöket i regionen av Förenta staternas utrikesminister Condoleezza Rice i mars 2005 och av besöket av Kinas premiärminister Wen Jibao i Pakistan, Bangladesh, Sri Lanka och Indien i april,

| — | med beaktande av WTO:s Dohadeklaration om avtalet om handelsrelaterade immaterialrättigheter (TRIP) och folkhälsa som antogs den 14 november 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO:s Dohadeklaration om avtalet om handelsrelaterade immaterialrättigheter (TRIP) och folkhälsa som antogs den 14 november 2001,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0256/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0256/2005), och av följande skäl:

| A. | EU och Indien utgör de största demokratierna i världen och deras gemensamma engagemang för demokrati, pluralism, rättsstatsprincipen och multilateralism i de internationella förbindelserna bidrar till global fred och stabilitet |
| --- | --- |

A.

EU och Indien utgör de största demokratierna i världen och deras gemensamma engagemang för demokrati, pluralism, rättsstatsprincipen och multilateralism i de internationella förbindelserna bidrar till global fred och stabilitet

| B. | Indien och EU delar uppfattningen att handel, investeringar och fri konkurrens utgör centrala faktorer för ekonomisk utveckling, och båda inser att den socioekonomiska sammanhållningen, miljöskyddet och konsumenternas rättigheter bör säkerställas för att främja denna utveckling |
| --- | --- |

B.

Indien och EU delar uppfattningen att handel, investeringar och fri konkurrens utgör centrala faktorer för ekonomisk utveckling, och båda inser att den socioekonomiska sammanhållningen, miljöskyddet och konsumenternas rättigheter bör säkerställas för att främja denna utveckling

| C. | EU är Indiens största handelspartner och den största källan till utländska direktinvesteringar i Indien. |
| --- | --- |

C.

EU är Indiens största handelspartner och den största källan till utländska direktinvesteringar i Indien.

| D. | Kongresspartiet, som vann valet i maj 2004, hämtade sitt väljarstöd från grupperna på landsbygden, som anser att de vinster som härrör från den teknologiska explosionen i Indien inte kommer dem till del. |
| --- | --- |

D.

Kongresspartiet, som vann valet i maj 2004, hämtade sitt väljarstöd från grupperna på landsbygden, som anser att de vinster som härrör från den teknologiska explosionen i Indien inte kommer dem till del.

| E. | Den språkliga, sociala och religiösa mångfalden är enorm i Indien, ett land av paradoxer med en befolkning på 1,069 miljarder människor: samhället är öppet men står inför utmaningen att befria 370 miljoner människor från fattigdom, landet är världsledande på IT–området, men 550 miljoner människor lever av jordbruk. |
| --- | --- |

E.

Den språkliga, sociala och religiösa mångfalden är enorm i Indien, ett land av paradoxer med en befolkning på 1,069 miljarder människor: samhället är öppet men står inför utmaningen att befria 370 miljoner människor från fattigdom, landet är världsledande på IT–området, men 550 miljoner människor lever av jordbruk.

| F. | 34,7 procent av Indiens befolkning lever under fattigdomsgränsen och en fjärdedel av dessa människor bor i städer. Därför måste EU:s program för att utrota fattigdomen i Indien fortsätta för att bidra till att uppfylla millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

F.

34,7 procent av Indiens befolkning lever under fattigdomsgränsen och en fjärdedel av dessa människor bor i städer. Därför måste EU:s program för att utrota fattigdomen i Indien fortsätta för att bidra till att uppfylla millennieutvecklingsmålen.

| G. | Både Europeiska unionen och Indien är demokratiska och öppna samhällen. |
| --- | --- |

G.

Både Europeiska unionen och Indien är demokratiska och öppna samhällen.

| H. | Indien har den näst högsta andelen muslimsk befolkning i världen efter Indonesien och åtskilliga miljoner människor som tillhör denna religion och kultur bor i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

H.

Indien har den näst högsta andelen muslimsk befolkning i världen efter Indonesien och åtskilliga miljoner människor som tillhör denna religion och kultur bor i Europeiska unionen.

| I. | EU och Indien har potential att bygga ett privilegierat partnerskap i de internationella förbindelserna, men det finns en bristande medvetenhet i Indien om EU och dess demokratiska system. Indiens potential som en partner till EU när det gäller att bidra till att uppmuntra nya och unga demokratier framhålls. |
| --- | --- |

I.

EU och Indien har potential att bygga ett privilegierat partnerskap i de internationella förbindelserna, men det finns en bristande medvetenhet i Indien om EU och dess demokratiska system. Indiens potential som en partner till EU när det gäller att bidra till att uppmuntra nya och unga demokratier framhålls.

| J. | Indien och Pakistan har fört en kontinuerlig dialog sedan i början av 2004 i syfte att lösa några av sina tvister. |
| --- | --- |

J.

Indien och Pakistan har fört en kontinuerlig dialog sedan i början av 2004 i syfte att lösa några av sina tvister.

| K. | Det är dock möjligt att en ny kris håller på att uppstå i Kashmir, liksom i de indiska delstaterna Punjab och Haryana och i de pakistanska provinserna Punjab och Sindh, som en följd av den ökande vattenbristen där, som skulle kunna utlösa en ny och farlig konflikt. |
| --- | --- |

K.

Det är dock möjligt att en ny kris håller på att uppstå i Kashmir, liksom i de indiska delstaterna Punjab och Haryana och i de pakistanska provinserna Punjab och Sindh, som en följd av den ökande vattenbristen där, som skulle kunna utlösa en ny och farlig konflikt.

| L. | Med tanke på de ständigt minskande tillgångarna är det globala behovet av olja en potentiell källa till strategiska och politiska spänningar. |
| --- | --- |

L.

Med tanke på de ständigt minskande tillgångarna är det globala behovet av olja en potentiell källa till strategiska och politiska spänningar.

| M. | 70 procent av den energi som förbrukas i Indien är importerad. |
| --- | --- |

M.

70 procent av den energi som förbrukas i Indien är importerad.

| N. | Den 1 april 2005 ersattes de oräkneliga lokala skatterna av en nationell mervärdesskatt, som man hoppas skall inbringa tiotals miljoner dollar om året. De flesta indiska delstaterna, men inte alla, har antagit denna nya lag. |
| --- | --- |

N.

Den 1 april 2005 ersattes de oräkneliga lokala skatterna av en nationell mervärdesskatt, som man hoppas skall inbringa tiotals miljoner dollar om året. De flesta indiska delstaterna, men inte alla, har antagit denna nya lag.

Inrikespolitisk situation

| 1. | Europaparlamentet välkomnar demokratiseringsprocessen i Indien och landets internationella engagemang. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar demokratiseringsprocessen i Indien och landets internationella engagemang.

| 2. | Europaparlamentet förklarar sin avsikt att bidra till att fördjupa förhållandet mellan EU och Indien i enlighet med kommissionens ovannämnda meddelande, slutsatserna från det ovannämnda femte toppmötet mellan EU och Indien samt Europaparlaments ovannämnda rekommendation, liksom sin fortlöpande önskan att fortsätta att utveckla och stärka de bilaterala förbindelserna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förklarar sin avsikt att bidra till att fördjupa förhållandet mellan EU och Indien i enlighet med kommissionens ovannämnda meddelande, slutsatserna från det ovannämnda femte toppmötet mellan EU och Indien samt Europaparlaments ovannämnda rekommendation, liksom sin fortlöpande önskan att fortsätta att utveckla och stärka de bilaterala förbindelserna.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar antagandet vid det ovannämnda sjätte toppmötet mellan EU och Indien av en gemensam handlingsplan för att genomföra det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien, tillsammans med det gemensamma politiska uttalandet, som för förbindelserna mellan EU och Indien till en ny, högre och mer intensiv nivå, särskilt i fråga om internationell fred och säkerhet, multilateralism, forskning, utveckling, miljö, vetenskap, teknik och mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar särskilt inrättandet av en arbetsgrupp på hög nivå för handel och investeringar. Parlamentet anser att dessa avtal utgör en vändpunkt i förbindelserna mellan de två ekonomiska stormakterna och att de bör genomföras med Indiens aktiva deltagande och engagemang. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar antagandet vid det ovannämnda sjätte toppmötet mellan EU och Indien av en gemensam handlingsplan för att genomföra det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien, tillsammans med det gemensamma politiska uttalandet, som för förbindelserna mellan EU och Indien till en ny, högre och mer intensiv nivå, särskilt i fråga om internationell fred och säkerhet, multilateralism, forskning, utveckling, miljö, vetenskap, teknik och mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar särskilt inrättandet av en arbetsgrupp på hög nivå för handel och investeringar. Parlamentet anser att dessa avtal utgör en vändpunkt i förbindelserna mellan de två ekonomiska stormakterna och att de bör genomföras med Indiens aktiva deltagande och engagemang.

| 4. | Europaparlamentet betonar Indiens framstående kulturella, politiska och numera även ekonomiska betydelse, som tidigare inte alls återspeglade de avtalsmässiga förbindelserna mellan Indien och Europa i tillräckligt stor utsträckning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar Indiens framstående kulturella, politiska och numera även ekonomiska betydelse, som tidigare inte alls återspeglade de avtalsmässiga förbindelserna mellan Indien och Europa i tillräckligt stor utsträckning.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien, som gör EU:s förbindelser med Indien lika betydelsefulla som de med Kina, Ryssland, Japan, Förenta staterna och Kanada. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien, som gör EU:s förbindelser med Indien lika betydelsefulla som de med Kina, Ryssland, Japan, Förenta staterna och Kanada.

| 6. | Europaparlamentet anser att det är viktigt, med tanke på att det hos icke-europeiska regeringar och inom den allmänna opinionen finns en klar önskan att ingå strategiska allianser med Indien, att kommissionen anstränger sig extra för att ge Europeiska unionen en större tyngd i Indien och verka för att öka medvetenheten om dess institutioner, principer, värden och mål. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det är viktigt, med tanke på att det hos icke-europeiska regeringar och inom den allmänna opinionen finns en klar önskan att ingå strategiska allianser med Indien, att kommissionen anstränger sig extra för att ge Europeiska unionen en större tyngd i Indien och verka för att öka medvetenheten om dess institutioner, principer, värden och mål.

| 7. | Europaparlamentet anser att den eftersträvade ömsesidiga förståelsen mellan EU och Indien skulle öka om de privilegierade förbindelser som vissa medlemsstater av historiska skäl upprätthåller med ett antal regioner i Indien skulle stärkas. Dessa förbindelser utgör ett mervärde som främjar nära förbindelser och ett verkligt samarbete på det sociala, tekniska och ekonomiska området. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att den eftersträvade ömsesidiga förståelsen mellan EU och Indien skulle öka om de privilegierade förbindelser som vissa medlemsstater av historiska skäl upprätthåller med ett antal regioner i Indien skulle stärkas. Dessa förbindelser utgör ett mervärde som främjar nära förbindelser och ett verkligt samarbete på det sociala, tekniska och ekonomiska området.

| 8. | Europaparlamentet understryker behovet av att upprätta partnerskap mellan EU och Indien i syfte att främja studier, värdesättande, spridning och återställande av det gemensamma språkarvet, historiska arvet och kulturarvet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker behovet av att upprätta partnerskap mellan EU och Indien i syfte att främja studier, värdesättande, spridning och återställande av det gemensamma språkarvet, historiska arvet och kulturarvet.

| 9. | Europaparlamentet stöder samtliga mål i kommissionens meddelande om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder samtliga mål i kommissionens meddelande om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien.

| 10. | Europaparlamentet anser emellertid att målen i det banbrytande strategiska partnerskap som kommissionen har presenterat måste backas upp med nya resurser för att unionen skall kunna fullgöra sina åtaganden och strävanden. Parlamentet begär att ytterligare resurser som kan behövas för att genomföra målen i det strategiska partnerskapet inte skall tas från befintliga EU-projekt och -program i Indien, utan att de skall läggas till dessa. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser emellertid att målen i det banbrytande strategiska partnerskap som kommissionen har presenterat måste backas upp med nya resurser för att unionen skall kunna fullgöra sina åtaganden och strävanden. Parlamentet begär att ytterligare resurser som kan behövas för att genomföra målen i det strategiska partnerskapet inte skall tas från befintliga EU-projekt och -program i Indien, utan att de skall läggas till dessa.

| 11. | Europaparlamentet uppskattar och stöder det faktum att det strategiska partnerskapet lägger särskild vikt vid den politiska dialogen. Parlamentet betonar emellertid att utvecklingsmålen i millenniedeklarationen och en effektiv kamp mot fattigdomen bör stå i centrum för partnerskapet mellan EU och Indien. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppskattar och stöder det faktum att det strategiska partnerskapet lägger särskild vikt vid den politiska dialogen. Parlamentet betonar emellertid att utvecklingsmålen i millenniedeklarationen och en effektiv kamp mot fattigdomen bör stå i centrum för partnerskapet mellan EU och Indien.

| 12. | Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att enligt de indikatorer som mäter utvecklingen på det humana området har Indien gjort avsevärda framsteg under de senaste årtiondena, och har i viss utsträckning övergått från att vara en biståndsmottagare till att bli biståndsgivare. Parlamentet uttrycker emellertid sin oro över att det fortfarande finns ett stort antal indier som lever i fullständig fattigdom och utan några rättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att enligt de indikatorer som mäter utvecklingen på det humana området har Indien gjort avsevärda framsteg under de senaste årtiondena, och har i viss utsträckning övergått från att vara en biståndsmottagare till att bli biståndsgivare. Parlamentet uttrycker emellertid sin oro över att det fortfarande finns ett stort antal indier som lever i fullständig fattigdom och utan några rättigheter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att så snart som möjligt samarbeta med den indiska regeringen för att förbättra situationen för de mindre gynnade befolkningsgrupperna, i synnerhet kvinnor, barn och missgynnade grupper, till exempel daliter och adivasis. Europaparlamentet kräver att alla sådana framtida insatser aktivt skall bidra till att göra slut på köns- och kastdiskriminering oberoende av var den sker. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att så snart som möjligt samarbeta med den indiska regeringen för att förbättra situationen för de mindre gynnade befolkningsgrupperna, i synnerhet kvinnor, barn och missgynnade grupper, till exempel daliter och adivasis. Europaparlamentet kräver att alla sådana framtida insatser aktivt skall bidra till att göra slut på köns- och kastdiskriminering oberoende av var den sker.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som uppnåtts under det ovannämnda sjätte toppmötet på de olika områden som omfattas av den gemensamma handlingsplanen, närmare bestämt införlivandet av Indien i det europeiska projektet för kärnfusion (ITER) samt de framsteg som gjorts i förhandlingarna om Indiens deltagande i ramavtalet för navigeringssystemet Galileo. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som uppnåtts under det ovannämnda sjätte toppmötet på de olika områden som omfattas av den gemensamma handlingsplanen, närmare bestämt införlivandet av Indien i det europeiska projektet för kärnfusion (ITER) samt de framsteg som gjorts i förhandlingarna om Indiens deltagande i ramavtalet för navigeringssystemet Galileo.

| 15. | Europaparlamentet noterar att de bilaterala förbindelserna mellan Indien och Kina utvidgas, vilket kulminerade i det toppmöte mellan de båda länderna som hölls i New Delhi den 11 april 2005. Europaparlamentet välkomnar att ”de båda ländernas ledare har kommit överens om att bilda ett strategiskt partnerskap för att samarbeta för fred och välstånd” som det sägs i den gemensamma kommunikén från detta toppmöte. Parlamentet välkomnar att man tycks ha funnit en lösning på frågan om gränsen mellan Indien och Kina. Parlamentet noterar att en överenskommelse i hög grad skulle bidra till stabilitet i regionen, göra det möjligt för båda parter att spendera mindre pengar på att försvara sina gränser och begränsa risken för att spänningarna mellan dessa två asiatiska stormakter utnyttjas av andra. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att de bilaterala förbindelserna mellan Indien och Kina utvidgas, vilket kulminerade i det toppmöte mellan de båda länderna som hölls i New Delhi den 11 april 2005. Europaparlamentet välkomnar att ”de båda ländernas ledare har kommit överens om att bilda ett strategiskt partnerskap för att samarbeta för fred och välstånd” som det sägs i den gemensamma kommunikén från detta toppmöte. Parlamentet välkomnar att man tycks ha funnit en lösning på frågan om gränsen mellan Indien och Kina. Parlamentet noterar att en överenskommelse i hög grad skulle bidra till stabilitet i regionen, göra det möjligt för båda parter att spendera mindre pengar på att försvara sina gränser och begränsa risken för att spänningarna mellan dessa två asiatiska stormakter utnyttjas av andra.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att ”kricketdiplomati” ledde till att det hölls ett toppmöte mellan Indiens premiärminister och Pakistans president i New Delhi (den 17 april 2005). Parlamentet välkomnar att båda parter gör framsteg när det gäller att konsolidera de förtroendeskapande åtgärderna, genom en successiv bilateral normalisering som kan leda till en politisk lösning av tvisten i Kashmir. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att den gemensamma handelskommittén har återupplivats och noterar att de båda länderna har kommit överens om att driva projektet att bygga en gasledning från Iran till Indien genom pakistanskt territorium, vilket utan tvivel skulle skapa positiva band mellan parterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att ”kricketdiplomati” ledde till att det hölls ett toppmöte mellan Indiens premiärminister och Pakistans president i New Delhi (den 17 april 2005). Parlamentet välkomnar att båda parter gör framsteg när det gäller att konsolidera de förtroendeskapande åtgärderna, genom en successiv bilateral normalisering som kan leda till en politisk lösning av tvisten i Kashmir. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att den gemensamma handelskommittén har återupplivats och noterar att de båda länderna har kommit överens om att driva projektet att bygga en gasledning från Iran till Indien genom pakistanskt territorium, vilket utan tvivel skulle skapa positiva band mellan parterna.

| 17. | Europaparlamentet erkänner Förenta staternas berättigade ambition att upprätta en strategisk allians med Indien, men också behovet av en multipolär värld och är övertygat om de betydande fördelar som kunnandet och lyhördheten i Europa kan erbjuda Indien. Europaparlamentet rekommenderar därför EU att snabbt konsolidera det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien. Parlamentet anser att det krävs nya resurser för att infria målen för detta strategiska partnerskap. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet erkänner Förenta staternas berättigade ambition att upprätta en strategisk allians med Indien, men också behovet av en multipolär värld och är övertygat om de betydande fördelar som kunnandet och lyhördheten i Europa kan erbjuda Indien. Europaparlamentet rekommenderar därför EU att snabbt konsolidera det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien. Parlamentet anser att det krävs nya resurser för att infria målen för detta strategiska partnerskap.

| 18. | Europaparlamentet anser att en systematisk och strukturerad dialog mellan de båda parterna om frågor som har med ekonomi och handel att göra är ett mycket viktigt inslag i det strategiska partnerskapet, och att EU måste ägna sig särskilt åt att öka och förbättra det politiska och strategiska samarbetet, med tanke på att EU och Indien delar inställningen att världen kan göras säkrare genom internationella förbindelser som grundar sig på multilateralism och respekt för internationell rätt och Förenta nationernas filosofi, stadga och resolutioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att en systematisk och strukturerad dialog mellan de båda parterna om frågor som har med ekonomi och handel att göra är ett mycket viktigt inslag i det strategiska partnerskapet, och att EU måste ägna sig särskilt åt att öka och förbättra det politiska och strategiska samarbetet, med tanke på att EU och Indien delar inställningen att världen kan göras säkrare genom internationella förbindelser som grundar sig på multilateralism och respekt för internationell rätt och Förenta nationernas filosofi, stadga och resolutioner.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att, för att i praktiken kunna omsätta den multilateralism i de internationella förbindelserna som båda förespråkar, införa en ömsesidig samrådsmekanism som skall användas inför internationella möten och konferenser, i syfte att lägga fram gemensamma initiativ eller hitta gemensamma lösningar på de problem som tas upp vid dessa tillfällen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att, för att i praktiken kunna omsätta den multilateralism i de internationella förbindelserna som båda förespråkar, införa en ömsesidig samrådsmekanism som skall användas inför internationella möten och konferenser, i syfte att lägga fram gemensamma initiativ eller hitta gemensamma lösningar på de problem som tas upp vid dessa tillfällen.

| 20. | Europaparlamentet anser att EU-institutioner - mot bakgrund av att stora delar av den allmänna opinionen och näringslivet i Indien inte betraktar EU som en helhet utan som ett konglomerat av 25 stater - bör anta en strategi för kommunikation och insyn för att hjälpa det indiska samhället och myndigheterna att bättre förstå framstegen på vägen mot enande, däribland de framsteg i fråga om en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som ikraftträdandet av den nya europeiska konstitutionen skulle kunna medföra. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att EU-institutioner - mot bakgrund av att stora delar av den allmänna opinionen och näringslivet i Indien inte betraktar EU som en helhet utan som ett konglomerat av 25 stater - bör anta en strategi för kommunikation och insyn för att hjälpa det indiska samhället och myndigheterna att bättre förstå framstegen på vägen mot enande, däribland de framsteg i fråga om en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som ikraftträdandet av den nya europeiska konstitutionen skulle kunna medföra.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser ett årligt parlamentariskt toppmöte som skulle anordnas samtidigt med eller strax före det årliga toppmötet mellan EU och Indien, som för närvarande hålls utan att Europaparlamentet involveras formellt. Parlamentet framhåller att ett sådant toppmöte skulle vara ett sätt att utveckla förbindelserna mellan de parlamentariska organen och underlätta för bägge sidor att förstå varandras synpunkter och demokratiska system. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser ett årligt parlamentariskt toppmöte som skulle anordnas samtidigt med eller strax före det årliga toppmötet mellan EU och Indien, som för närvarande hålls utan att Europaparlamentet involveras formellt. Parlamentet framhåller att ett sådant toppmöte skulle vara ett sätt att utveckla förbindelserna mellan de parlamentariska organen och underlätta för bägge sidor att förstå varandras synpunkter och demokratiska system.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att Manmohan Singhs nya regering har vidtagit viktiga och positiva åtgärder när det gäller de nödvändiga socioekonomiska reformerna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att Manmohan Singhs nya regering har vidtagit viktiga och positiva åtgärder när det gäller de nödvändiga socioekonomiska reformerna.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att den demokratiska kulturen och utvecklingen i Indien har nått en mycket hög nivå, vilket framgår av det faktum att det finns väl fungerande statliga och delstatliga koalitionsregeringar. Detta möjliggör framsteg i fråga om reformer på det ekonomiska och sociala området som annars inte skulle ha varit möjliga. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att den demokratiska kulturen och utvecklingen i Indien har nått en mycket hög nivå, vilket framgår av det faktum att det finns väl fungerande statliga och delstatliga koalitionsregeringar. Detta möjliggör framsteg i fråga om reformer på det ekonomiska och sociala området som annars inte skulle ha varit möjliga.

| 24. | Europaparlamentet anser likväl att detta inte kommer att ge fullgoda garantier för att denna process inte kommer att vara förenad med svårigheter och problem, med tanke på hur enormt komplext och mångfaldigt Indien är socialt, ekonomiskt och politiskt sett. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser likväl att detta inte kommer att ge fullgoda garantier för att denna process inte kommer att vara förenad med svårigheter och problem, med tanke på hur enormt komplext och mångfaldigt Indien är socialt, ekonomiskt och politiskt sett.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att 450 barn mellan 6 och 14 år som arbetade olagligt under slavliknande förhållanden i Mumbai hämtades av polis i juni 2005 och att de 42 skrupelfria affärsmän som exploaterade dem häktades. Parlamentet är dock fortfarande oroat över de Unicef-rapporter som säger att 17,5 miljoner barn (dubbelt så många enligt vissa icke-statliga organisationer) arbetar i Indien, oftast under omänskliga förhållanden. Parlamentet berömmer den nya strategi att åtala personer som exploaterar barn som den indiska polisen och arbetsmarknadsmyndigheterna tycks ha infört och uppmanar dem att se till att det finns tillräckliga resurser och en fortsatt politisk vilja för att göra det möjligt att undanröja denna skamfläck på samhället. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar att 450 barn mellan 6 och 14 år som arbetade olagligt under slavliknande förhållanden i Mumbai hämtades av polis i juni 2005 och att de 42 skrupelfria affärsmän som exploaterade dem häktades. Parlamentet är dock fortfarande oroat över de Unicef-rapporter som säger att 17,5 miljoner barn (dubbelt så många enligt vissa icke-statliga organisationer) arbetar i Indien, oftast under omänskliga förhållanden. Parlamentet berömmer den nya strategi att åtala personer som exploaterar barn som den indiska polisen och arbetsmarknadsmyndigheterna tycks ha infört och uppmanar dem att se till att det finns tillräckliga resurser och en fortsatt politisk vilja för att göra det möjligt att undanröja denna skamfläck på samhället.

Ekonomiska frågor

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att regeringen verkar för en strukturförändring i ekonomin och att den har gjort framsteg med avregleringen av flera sektorer (mobiltelefoni, försäkringar, energi, luftfart osv.). Parlamentet välkomnar det faktum att den nya regeringens första budget rymmer strukturförbättringar, tullsänkningar och slopade restriktioner för utländskt ägande samt att regeringen går vidare med privatiseringen av statliga företag. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att regeringen verkar för en strukturförändring i ekonomin och att den har gjort framsteg med avregleringen av flera sektorer (mobiltelefoni, försäkringar, energi, luftfart osv.). Parlamentet välkomnar det faktum att den nya regeringens första budget rymmer strukturförbättringar, tullsänkningar och slopade restriktioner för utländskt ägande samt att regeringen går vidare med privatiseringen av statliga företag.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar den indiska regeringen, mot bakgrund av att EU och Indien delar uppfattningen att handel, investeringar och fri konkurrens är avgörande för ekonomisk utveckling, men också att man måste ta hänsyn till grundläggande sociala behov som ökar den ekonomiska och sociala sammanhållningen, förbättrar miljön och ökar konsumenternas rättigheter om denna utveckling skall bli harmonisk och rättvis, att fästa avseende vid dessa frågor när den ger sig i kast med den stora uppgiften att främja utveckling. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar den indiska regeringen, mot bakgrund av att EU och Indien delar uppfattningen att handel, investeringar och fri konkurrens är avgörande för ekonomisk utveckling, men också att man måste ta hänsyn till grundläggande sociala behov som ökar den ekonomiska och sociala sammanhållningen, förbättrar miljön och ökar konsumenternas rättigheter om denna utveckling skall bli harmonisk och rättvis, att fästa avseende vid dessa frågor när den ger sig i kast med den stora uppgiften att främja utveckling.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar, mot denna bakgrund och med tanke på denna gemensamma vision, EU och Indien att gemensamt ta itu med frågor som har med näringsliv, miljö, utvecklingssamarbete, handel, investeringar och god förvaltningssed att göra och som ligger i båda parters gemensamma intresse. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar, mot denna bakgrund och med tanke på denna gemensamma vision, EU och Indien att gemensamt ta itu med frågor som har med näringsliv, miljö, utvecklingssamarbete, handel, investeringar och god förvaltningssed att göra och som ligger i båda parters gemensamma intresse.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar den indiska privata sektorn, som åtnjuter regeringens fulla förtroende och spelar en avgörande roll för de ekonomiska åtgärder och planer som regeringen drar upp för en hållbar utveckling av landet, att visa en utpräglad social lyhördhet när den deltar i dessa planer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar den indiska privata sektorn, som åtnjuter regeringens fulla förtroende och spelar en avgörande roll för de ekonomiska åtgärder och planer som regeringen drar upp för en hållbar utveckling av landet, att visa en utpräglad social lyhördhet när den deltar i dessa planer.

| 30. | Europaparlamentet noterar de åtgärder som det indiska handels- och industriministeriet har utlovat för att underlätta exporten, däribland införandet av en enda enhetlig ansökningsblankett. Dessa åtgärder kan i hög grad reducera den alltför tungrodda byråkrati som finns för närvarande. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar de åtgärder som det indiska handels- och industriministeriet har utlovat för att underlätta exporten, däribland införandet av en enda enhetlig ansökningsblankett. Dessa åtgärder kan i hög grad reducera den alltför tungrodda byråkrati som finns för närvarande.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar också beslutet att minska väntetiderna i landets överbelastade hamnar som, tillsammans med de finansiella åtgärder för hamnar och andra större infrastrukturanläggningar som ingår i den nationella budget som antogs i februari 2005 på industriministerns initiativ, kan ge stora fördelar för import och export. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar också beslutet att minska väntetiderna i landets överbelastade hamnar som, tillsammans med de finansiella åtgärder för hamnar och andra större infrastrukturanläggningar som ingår i den nationella budget som antogs i februari 2005 på industriministerns initiativ, kan ge stora fördelar för import och export.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att både EU och Indien har beslutat att samordna sina insatser avseende geografiska beteckningar och har kommit överens om att hålla seminarier för att utforma en strategi på detta område. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar att både EU och Indien har beslutat att samordna sina insatser avseende geografiska beteckningar och har kommit överens om att hålla seminarier för att utforma en strategi på detta område.

| 33. | Det är positivt att man inom ramen för det ovannämnda femte toppmötet mellan EU och Indien ingick ett avtal som underlättar och vidareutvecklar den bilaterala handeln och investeringarna, med tanke på att de bilaterala handelsförbindelserna uppenbarligen inte är så omfattande som de skulle kunna vara. Europaparlamentet understryker emellertid att särskilt investeringarna skulle behöva utökas och att det för Indiens del är nödvändigt att landets marknad öppnas mer för ekonomiska reformer, bland annat i syfte att reducera tullhindren ytterligare, tackla icke-tariffära begränsningar och skydda immaterialrätten på effektivt sätt. |
| --- | --- |

33.

Det är positivt att man inom ramen för det ovannämnda femte toppmötet mellan EU och Indien ingick ett avtal som underlättar och vidareutvecklar den bilaterala handeln och investeringarna, med tanke på att de bilaterala handelsförbindelserna uppenbarligen inte är så omfattande som de skulle kunna vara. Europaparlamentet understryker emellertid att särskilt investeringarna skulle behöva utökas och att det för Indiens del är nödvändigt att landets marknad öppnas mer för ekonomiska reformer, bland annat i syfte att reducera tullhindren ytterligare, tackla icke-tariffära begränsningar och skydda immaterialrätten på effektivt sätt.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att EU och Indien har intresse av att gemensamt arbeta för en lycklig utgång av förhandlingarna om Dohas utvecklingsprogram. Det är därför nödvändigt att eftersträva största möjliga konvergens i kritiska frågor i anslutning till utvecklingsprogrammet. Särskilt ändamålsenligt vore det med utvidgade kontakter mellan ledamöter av Europaparlamentet och Indiens parlament. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att EU och Indien har intresse av att gemensamt arbeta för en lycklig utgång av förhandlingarna om Dohas utvecklingsprogram. Det är därför nödvändigt att eftersträva största möjliga konvergens i kritiska frågor i anslutning till utvecklingsprogrammet. Särskilt ändamålsenligt vore det med utvidgade kontakter mellan ledamöter av Europaparlamentet och Indiens parlament.

| 35. | Europaparlamentet hoppas att Indien under de pågående förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen (WTO) tar på sig en nyckelroll och aktivt medverkar till att finna en lösning på de problem som i synnerhet råder i fråga om marknadstillgången för andra varor än jordbruksprodukter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU och Indien att utnyttja de tre kommande månaderna före WTO:s ministermöte i Hong Kong för att diskutera och vidta beslutsamma åtgärder samt för att främja större öppenhet gentemot övriga WTO-medlemmar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet hoppas att Indien under de pågående förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen (WTO) tar på sig en nyckelroll och aktivt medverkar till att finna en lösning på de problem som i synnerhet råder i fråga om marknadstillgången för andra varor än jordbruksprodukter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU och Indien att utnyttja de tre kommande månaderna före WTO:s ministermöte i Hong Kong för att diskutera och vidta beslutsamma åtgärder samt för att främja större öppenhet gentemot övriga WTO-medlemmar.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av förstärkt bilateralt samarbete, fokuserat på tekniska hinder för handel och hälsofrågor och inriktat på en dialog om instrument för handelsförsvar och mer allmänt om anpassningen till WTO:s bestämmelser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av förstärkt bilateralt samarbete, fokuserat på tekniska hinder för handel och hälsofrågor och inriktat på en dialog om instrument för handelsförsvar och mer allmänt om anpassningen till WTO:s bestämmelser.

| 37. | Europaparlamentet begär att man i den dialog om investeringar som förs mellan EU och Indien tar hänsyn till de utländska investerarnas samhällspolitiska ansvar i värdlandet. I utbyte mot företagens rättigheter bör man utkräva vissa åtaganden och att investerarna åtminstone tillämpar Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande arbetsnormer i värdlandet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet begär att man i den dialog om investeringar som förs mellan EU och Indien tar hänsyn till de utländska investerarnas samhällspolitiska ansvar i värdlandet. I utbyte mot företagens rättigheter bör man utkräva vissa åtaganden och att investerarna åtminstone tillämpar Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande arbetsnormer i värdlandet.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar beslutet av regeringen i New Delhi att skapa särskilda ekonomiska områden i syfte att dra till sig utländska investeringar och uppmanar Indien att se över och uppdatera sin lagstiftning på det här området och vidta åtgärder för att förhindra att arbetstagare utnyttjas för att slå vakt om såväl arbetsgivarnas som arbetstagarnas rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar beslutet av regeringen i New Delhi att skapa särskilda ekonomiska områden i syfte att dra till sig utländska investeringar och uppmanar Indien att se över och uppdatera sin lagstiftning på det här området och vidta åtgärder för att förhindra att arbetstagare utnyttjas för att slå vakt om såväl arbetsgivarnas som arbetstagarnas rättigheter och skyldigheter.

| 39. | Europaparlamentet anser att tilldelningen av frekvenser för mobilkommunikation är av central betydelse för EU eftersom den får allvarliga följder för mobiltelefonin (GSM). Europaparlamentet uppmanar Indien att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt att anpassa frekvenserna för mobilkommunikation till Internationella teleunionens (ITU) normer. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att tilldelningen av frekvenser för mobilkommunikation är av central betydelse för EU eftersom den får allvarliga följder för mobiltelefonin (GSM). Europaparlamentet uppmanar Indien att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt att anpassa frekvenserna för mobilkommunikation till Internationella teleunionens (ITU) normer.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar Indien att ställa sig positivt till förslag som det från Malaysia, Indiens främsta handelspartner inom Asean, om att upprätta ett frihandelsområde, eftersom sådana förslag kan bidra till stabilitet, utveckling och välstånd för de olika folken och staterna i området. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar Indien att ställa sig positivt till förslag som det från Malaysia, Indiens främsta handelspartner inom Asean, om att upprätta ett frihandelsområde, eftersom sådana förslag kan bidra till stabilitet, utveckling och välstånd för de olika folken och staterna i området.

| 41. | Europaparlamentet noterar att en omfattande medelklass växer fram i Indien, en grupp som inte bara kan betraktas som en möjlig målgrupp för vissa handelsprodukter, utan också och framför allt som en grupp som är mottaglig för europeisk kultur. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar att en omfattande medelklass växer fram i Indien, en grupp som inte bara kan betraktas som en möjlig målgrupp för vissa handelsprodukter, utan också och framför allt som en grupp som är mottaglig för europeisk kultur.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att ge sitt stöd åt en konsolidering och kontinuerlig uppdatering av ett specifikt kulturellt samarbetsprogram som ett inslag i det planerade strategiska partnerskapet. Parlamentet anser att detta är viktigt med tanke på den stora kulturella mångfalden på båda sidor, och anser att kännedom om och spridning av de båda kulturerna till de indiska och europeiska medborgarna kommer att bidra till att lägga en solidare grund för detta partnerskap. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att ge sitt stöd åt en konsolidering och kontinuerlig uppdatering av ett specifikt kulturellt samarbetsprogram som ett inslag i det planerade strategiska partnerskapet. Parlamentet anser att detta är viktigt med tanke på den stora kulturella mångfalden på båda sidor, och anser att kännedom om och spridning av de båda kulturerna till de indiska och europeiska medborgarna kommer att bidra till att lägga en solidare grund för detta partnerskap.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen och Indiens regering nyligen undertecknade ett avtal som innebär att kommissionen erbjuder ett tusen resestipendier (motsvarande ett värde på 33 miljoner euro) för att indiska studenter skall kunna studera vid europeiska universitet inom ramen för Erasmus Mundus programmet, vilket utan tvivel kommer att bidra till att nå målen i ovanstående punkt. Parlamentet noterar att det indiska rådet för kulturella förbindelser erbjuder europeiska studenter att studera vid universitet i Indien, men efterlyser att det visas ett större intresse för detta så att det aktivare bidrar till att befästa grunderna för det strategiska partnerskapet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen och Indiens regering nyligen undertecknade ett avtal som innebär att kommissionen erbjuder ett tusen resestipendier (motsvarande ett värde på 33 miljoner euro) för att indiska studenter skall kunna studera vid europeiska universitet inom ramen för Erasmus Mundus programmet, vilket utan tvivel kommer att bidra till att nå målen i ovanstående punkt. Parlamentet noterar att det indiska rådet för kulturella förbindelser erbjuder europeiska studenter att studera vid universitet i Indien, men efterlyser att det visas ett större intresse för detta så att det aktivare bidrar till att befästa grunderna för det strategiska partnerskapet.

| 44. | Europaparlamentet hoppas att Indien tillsammans med andra förmånsländer också kommer att svara på den uppmaning som andra utvecklingsländer har framfört i fråga om att finna lösningar på de problem som utan tvekan kommer att uppstå i och med att de kvantitativa begränsningarna för textilprodukter och kläder avskaffas, med tanke på att Indien förväntas kunna dra full nytta av just denna åtgärd. Parlamentet hoppas också att Indien kommer att avstå från att tillämpa illojala handelsmetoder mot EU:s industri, så att EU slipper att ta till tillbörliga handelspolitiska skyddsinstrument i enlighet med WTO:s bestämmelser. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet hoppas att Indien tillsammans med andra förmånsländer också kommer att svara på den uppmaning som andra utvecklingsländer har framfört i fråga om att finna lösningar på de problem som utan tvekan kommer att uppstå i och med att de kvantitativa begränsningarna för textilprodukter och kläder avskaffas, med tanke på att Indien förväntas kunna dra full nytta av just denna åtgärd. Parlamentet hoppas också att Indien kommer att avstå från att tillämpa illojala handelsmetoder mot EU:s industri, så att EU slipper att ta till tillbörliga handelspolitiska skyddsinstrument i enlighet med WTO:s bestämmelser.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att Indien redan har en enorm geopolitisk styrka som grundar sig på den ekonomiska styrka som i synnerhet sektorn för ny teknologi bidrar till, och påpekar att Indien därför skall betraktas som en global aktör och att Indien därför bör bära ett större socialt ansvar. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att Indien redan har en enorm geopolitisk styrka som grundar sig på den ekonomiska styrka som i synnerhet sektorn för ny teknologi bidrar till, och påpekar att Indien därför skall betraktas som en global aktör och att Indien därför bör bära ett större socialt ansvar.

| 46. | Europaparlamentet framhåller att det samtidigt är viktigt att EU stöder Indiens kamp mot fattigdom och dess arbete för att uppnå de allmänna utvecklingsmålen. EU bör även samarbeta med Indien på många vitt skilda områden, bland annat utvecklingspolitik, samhällsstyre, hållbar utveckling av miljön och social och ekonomisk sammanhållning. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet framhåller att det samtidigt är viktigt att EU stöder Indiens kamp mot fattigdom och dess arbete för att uppnå de allmänna utvecklingsmålen. EU bör även samarbeta med Indien på många vitt skilda områden, bland annat utvecklingspolitik, samhällsstyre, hållbar utveckling av miljön och social och ekonomisk sammanhållning.

| 47. | Europaparlamentet understryker även att EU bör lägga stor vikt vid att uppmuntra och stödja Indiens arbete med att tillämpa och fortsätta att anta internationella arbetsnormer, i synnerhet genom att i stor utsträckning ratificera och i praktiken tillämpa Internationella arbetsorganisationens konventioner, särskilt konventionen i fråga om minimiålder för att kunna ta anställning (konventionen om minimiålder (C138)), med tanke på behovet av att bekämpa barnarbete som fortfarande är ett stort problem i Indien. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker även att EU bör lägga stor vikt vid att uppmuntra och stödja Indiens arbete med att tillämpa och fortsätta att anta internationella arbetsnormer, i synnerhet genom att i stor utsträckning ratificera och i praktiken tillämpa Internationella arbetsorganisationens konventioner, särskilt konventionen i fråga om minimiålder för att kunna ta anställning (konventionen om minimiålder (C138)), med tanke på behovet av att bekämpa barnarbete som fortfarande är ett stort problem i Indien.

| 48. | Europaparlamentet gläder sig över det Airbusavtal motsvarande ett belopp på 1 800 miljoner euro som ingicks vid handelstoppmötet mellan EU och Indien den 7 september 2005, vilket visar att de bilaterala förbindelserna utvecklas samt bekräftar det europeiska konsortiets framgång. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet gläder sig över det Airbusavtal motsvarande ett belopp på 1 800 miljoner euro som ingicks vid handelstoppmötet mellan EU och Indien den 7 september 2005, vilket visar att de bilaterala förbindelserna utvecklas samt bekräftar det europeiska konsortiets framgång.

Utveckling

| 49. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över utbredningen av aids i landet, vilket kan leda till en epidemi i området om den inte bemöts med kraft, och uppmanar den indiska regeringen att förbinda sig att ta itu med och betrakta detta problem som en prioriterad fråga, utbyta information och sträva efter att utveckla gemensamma strategier med andra berörda länder. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över utbredningen av aids i landet, vilket kan leda till en epidemi i området om den inte bemöts med kraft, och uppmanar den indiska regeringen att förbinda sig att ta itu med och betrakta detta problem som en prioriterad fråga, utbyta information och sträva efter att utveckla gemensamma strategier med andra berörda länder.

| 50. | Europaparlamentet inser att de lagar om immateriella rättigheter som det indiska parlamentet nyligen antog kan få negativa effekter på den indiska läkemedelsindustrins produktionskapacitet. Denna har tagit fram tillförlitliga mediciner till överkomliga priser, särskilt mot aids, för patienter i hela världen. Europaparlamentet är därför fast övertygat om att lagen bör medge undantag för mediciner som är av allmänt intresse, såsom mediciner som används för att bekämpa bland annat aids, cancer, malaria, tuberkulos och hepatit. Parlamentet anser att tillgången till tillförlitliga mediciner, särskilt mot aids, till överkomliga priser är livsviktig. Parlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att se till att internationella standarder för djurens välbefinnande tillämpas när levande djur används i vetenskapliga experiment samt att användningen av sådana experiment minimeras och att alternativ tas fram. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet inser att de lagar om immateriella rättigheter som det indiska parlamentet nyligen antog kan få negativa effekter på den indiska läkemedelsindustrins produktionskapacitet. Denna har tagit fram tillförlitliga mediciner till överkomliga priser, särskilt mot aids, för patienter i hela världen. Europaparlamentet är därför fast övertygat om att lagen bör medge undantag för mediciner som är av allmänt intresse, såsom mediciner som används för att bekämpa bland annat aids, cancer, malaria, tuberkulos och hepatit. Parlamentet anser att tillgången till tillförlitliga mediciner, särskilt mot aids, till överkomliga priser är livsviktig. Parlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att se till att internationella standarder för djurens välbefinnande tillämpas när levande djur används i vetenskapliga experiment samt att användningen av sådana experiment minimeras och att alternativ tas fram.

| 51. | Europaparlamentet påpekar att hälften av de patienter som konsumerar antivirala mediciner i de fattiga länderna använder läkemedel som har producerats i Indien. Parlamentet uppmanar EU att stödja Indien i arbetet med att fortsätta att genomföra den immaterialrättsliga lagstiftningen på ett sätt som innebär att produktionen, marknadsföringen och exporten av oundgängliga mediciner inte störs, och att därvid skapa en miljö som kommer att fortsätta att uppmuntra och underlätta investeringar från Indiens allmänna tillverkningsindustris sida för att tillhandahålla överkomliga oundgängliga mediciner till utvecklingsländer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påpekar att hälften av de patienter som konsumerar antivirala mediciner i de fattiga länderna använder läkemedel som har producerats i Indien. Parlamentet uppmanar EU att stödja Indien i arbetet med att fortsätta att genomföra den immaterialrättsliga lagstiftningen på ett sätt som innebär att produktionen, marknadsföringen och exporten av oundgängliga mediciner inte störs, och att därvid skapa en miljö som kommer att fortsätta att uppmuntra och underlätta investeringar från Indiens allmänna tillverkningsindustris sida för att tillhandahålla överkomliga oundgängliga mediciner till utvecklingsländer.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att WTO tillåter sådana undantag och att Dohaförklaringen om TRIPs fortfarande gäller, i vilken det sägs att ”[TRIPs]-avtalet kan och bör tolkas och genomföras på ett sätt som stöder WTO-medlemmarnas rätt att skydda folkhälsan och framför allt att främja tillgången till mediciner för alla”. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påminner om att WTO tillåter sådana undantag och att Dohaförklaringen om TRIPs fortfarande gäller, i vilken det sägs att ”[TRIPs]-avtalet kan och bör tolkas och genomföras på ett sätt som stöder WTO-medlemmarnas rätt att skydda folkhälsan och framför allt att främja tillgången till mediciner för alla”.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Indien att på grundval av ständiga och kontinuerliga kontakter samarbeta för att göra utvecklingsagendan från Doha framgångsrik till förmån för alla berörda parter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Indien att på grundval av ständiga och kontinuerliga kontakter samarbeta för att göra utvecklingsagendan från Doha framgångsrik till förmån för alla berörda parter.

| 54. | Europaparlamentet anser, med detta i åtanke, att förhandlarna för Indien och EU borde kunna upprätta direkta och permanenta kanaler för att hantera bilaterala och multilaterala frågor. Detta kommer att bidra till en balanserad utveckling av huvudpunkterna i utvecklingsagendan från Doha som gynnar båda parter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser, med detta i åtanke, att förhandlarna för Indien och EU borde kunna upprätta direkta och permanenta kanaler för att hantera bilaterala och multilaterala frågor. Detta kommer att bidra till en balanserad utveckling av huvudpunkterna i utvecklingsagendan från Doha som gynnar båda parter.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att så snart som möjligt undersöka möjligheterna till gemensamma åtgärder inom ramen för samverkande utvecklingsprojekt i tredjeland och att vidta nödvändiga åtgärder för att sätta i gång dessa när deras genomförbarhet väl har bekräftats. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att så snart som möjligt undersöka möjligheterna till gemensamma åtgärder inom ramen för samverkande utvecklingsprojekt i tredjeland och att vidta nödvändiga åtgärder för att sätta i gång dessa när deras genomförbarhet väl har bekräftats.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar att båda parter har kommit överens om att hålla det första mötet i miljöforumet för EU och Indien i oktober/november 2005 och uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt de områden som Indien prioriterar, såsom förnybara energikällor, ren teknik och avfallshantering, och att bidra med all tänkbar assistans. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar att båda parter har kommit överens om att hålla det första mötet i miljöforumet för EU och Indien i oktober/november 2005 och uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt de områden som Indien prioriterar, såsom förnybara energikällor, ren teknik och avfallshantering, och att bidra med all tänkbar assistans.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att vidta kraftfulla och verkningsfulla åtgärder för att förhindra att det förekommer dumpning i Indiens handel med EU. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att vidta kraftfulla och verkningsfulla åtgärder för att förhindra att det förekommer dumpning i Indiens handel med EU.

Miljö och jordbruk

| 58. | Europaparlamentet betonar att den tilltagande miljöförstöringen i Indien utgör ett allt större problem, i synnerhet för den fattiga befolkningen, i form av vattenföroreningar, markförstöring, luftföroreningar, klimatförändringar och minskad biologisk mångfald. Parlamentet betonar att det är särskilt angeläget att främja samarbetet mellan EU och Indien på detta område. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att den tilltagande miljöförstöringen i Indien utgör ett allt större problem, i synnerhet för den fattiga befolkningen, i form av vattenföroreningar, markförstöring, luftföroreningar, klimatförändringar och minskad biologisk mångfald. Parlamentet betonar att det är särskilt angeläget att främja samarbetet mellan EU och Indien på detta område.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar Indien, som har undertecknat Kyotoprotokollet men som tillfälligt undantas från vissa åtaganden, att visa större lyhördhet i frågan om global uppvärmning samtidigt som man strävar efter att fylla sina utvecklingsbehov och nå sina mål på ett rimligt sätt som är förenligt med en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar Indien, som har undertecknat Kyotoprotokollet men som tillfälligt undantas från vissa åtaganden, att visa större lyhördhet i frågan om global uppvärmning samtidigt som man strävar efter att fylla sina utvecklingsbehov och nå sina mål på ett rimligt sätt som är förenligt med en hållbar utveckling.

| 60. | Europaparlamentet är bekymrat över den alarmerande minskningen av antalet tigrar i landets större naturreservat och uppmanar de indiska myndigheterna att öka sina insatser för att bekämpa den korruption och inkompetens som har orsakat denna minskning. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet är bekymrat över den alarmerande minskningen av antalet tigrar i landets större naturreservat och uppmanar de indiska myndigheterna att öka sina insatser för att bekämpa den korruption och inkompetens som har orsakat denna minskning.

| 61. | Europaparlamentet anser att de övervaknings- och kontrollåtgärder som har vidtagits för att skydda detta djur bör utökas, särskilt i delstaterna Rajasthan, Madhya Pradesh och Bihar. Parlamentet kräver, mot denna bakgrund, att den nationella byrå för bekämpning av viltbrott som nyligen inrättats skall ges erforderliga resurser för att kunna arbeta effektivt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att de övervaknings- och kontrollåtgärder som har vidtagits för att skydda detta djur bör utökas, särskilt i delstaterna Rajasthan, Madhya Pradesh och Bihar. Parlamentet kräver, mot denna bakgrund, att den nationella byrå för bekämpning av viltbrott som nyligen inrättats skall ges erforderliga resurser för att kunna arbeta effektivt.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med denna fråga och samarbeta fullt ut, eftersom tigrarna inte bara är viktiga för Indiens ekosystem och turistsektor, utan också kan betraktas som en del av världsarvet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med denna fråga och samarbeta fullt ut, eftersom tigrarna inte bara är viktiga för Indiens ekosystem och turistsektor, utan också kan betraktas som en del av världsarvet.

| 63. | Europaparlamentet noterar Indiens enorma och växande energibehov och uppmanar bestämt kommissionen, medlemsstaterna och Indien att öka samarbetet på området för förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Indien att förstärka deras samarbete vad gäller förnybara energier. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet noterar Indiens enorma och växande energibehov och uppmanar bestämt kommissionen, medlemsstaterna och Indien att öka samarbetet på området för förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Indien att förstärka deras samarbete vad gäller förnybara energier.

| 64. | Europaparlamentet är oroat över den allvarliga jordbrukskris som enligt åtskilliga experter skulle kunna få mycket allvarliga konsekvenser inom några år till följd av vattenbristen i olika delar av landet, och uppmanar rådet och kommissionen att bevaka denna fråga noggrant. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet är oroat över den allvarliga jordbrukskris som enligt åtskilliga experter skulle kunna få mycket allvarliga konsekvenser inom några år till följd av vattenbristen i olika delar av landet, och uppmanar rådet och kommissionen att bevaka denna fråga noggrant.

| 65. | Europaparlamentet noterar att tjugo år efter det att Union Carbide Corporations bekämpningsmedelsfabrik i Bhopal, i Madhya Pradesh, läckte ut giftiga gaser och dödade över 22 000 människor medan tiotusentals andra drabbades av kroniska och försvagande sjukdomar har fabriksområdet ännu inte sanerats och giftigt avfall fortsätter att förorena miljön och grundvattnet. Parlamentet uppmanar de indiska myndigheterna och Dow Chemicals att omedelbart sanera området och de drabbade omgivningarna, att ge offren full gottgörelse och ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet noterar att tjugo år efter det att Union Carbide Corporations bekämpningsmedelsfabrik i Bhopal, i Madhya Pradesh, läckte ut giftiga gaser och dödade över 22 000 människor medan tiotusentals andra drabbades av kroniska och försvagande sjukdomar har fabriksområdet ännu inte sanerats och giftigt avfall fortsätter att förorena miljön och grundvattnet. Parlamentet uppmanar de indiska myndigheterna och Dow Chemicals att omedelbart sanera området och de drabbade omgivningarna, att ge offren full gottgörelse och ställa de ansvariga inför rätta.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar EU att tillämpa det strategiska partnerskapet på ett sätt som medför en påtaglig skillnad ute på fältet och uppmuntra människor att ingå partnerskap i hela världen för att förbättra sina arbetsrutiner och sin livskvalitet och utbyta idéer och bästa praxis i alla sektorer, särskilt inom industrin och jordbruket. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar EU att tillämpa det strategiska partnerskapet på ett sätt som medför en påtaglig skillnad ute på fältet och uppmuntra människor att ingå partnerskap i hela världen för att förbättra sina arbetsrutiner och sin livskvalitet och utbyta idéer och bästa praxis i alla sektorer, särskilt inom industrin och jordbruket.

| 67. | Europaparlamentet anser att synergin i samarbetet inom vetenskap och teknik bör stärkas ytterligare. Ett av de främsta syftena är att främja en dialog på samtliga nivåer, med tonvikt på frågor av gemensamt intresse, till exempel informationsteknik, rymdteknik, bioteknik, elektronisk handel och textilprodukter. Parlamentet betonar vikten av att utvidga möjligheterna för kontakter och utbyte mellan olika universitet. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att synergin i samarbetet inom vetenskap och teknik bör stärkas ytterligare. Ett av de främsta syftena är att främja en dialog på samtliga nivåer, med tonvikt på frågor av gemensamt intresse, till exempel informationsteknik, rymdteknik, bioteknik, elektronisk handel och textilprodukter. Parlamentet betonar vikten av att utvidga möjligheterna för kontakter och utbyte mellan olika universitet.

Mänskliga rättigheter

| 68. | Europaparlamentet anser att ett veritabelt partnerskap bör präglas av en öppen och ärlig dialog på samtliga områden av gemensamt intresse. Parlamentet välkomnar därför att det strategiska partnerskapet omfattar en utökad formalisering av dialogen på människorättsområdet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att ett veritabelt partnerskap bör präglas av en öppen och ärlig dialog på samtliga områden av gemensamt intresse. Parlamentet välkomnar därför att det strategiska partnerskapet omfattar en utökad formalisering av dialogen på människorättsområdet.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar den indiska högsta domstolens beslut att ompröva över två tusen anmälningar som polisen arkiverat samt omkring två hundra fall som slutat i frikännanden, vilka har med massmordet på två tusen muslimer i delstaten Gujarat 2002 att göra. Europaparlamentet gratulerar den nationella människorättskommissionen i Indien till dess självständighet och rigorösa arbete med denna och andra frågor, såsom diskriminering på grund av kast eller riktad mot bland annat daliter och stamfolk (”adivasis”), och anser att de rättsliga och polisiära myndigheterna måste ges tillräcklig tid att avsluta sitt arbete utan yttre inblandning, som kan visa sig vara kontraproduktivt i slutändan. Parlamentet efterlyser ett samarbete med människorättsorganisationer i den processen. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar den indiska högsta domstolens beslut att ompröva över två tusen anmälningar som polisen arkiverat samt omkring två hundra fall som slutat i frikännanden, vilka har med massmordet på två tusen muslimer i delstaten Gujarat 2002 att göra. Europaparlamentet gratulerar den nationella människorättskommissionen i Indien till dess självständighet och rigorösa arbete med denna och andra frågor, såsom diskriminering på grund av kast eller riktad mot bland annat daliter och stamfolk (”adivasis”), och anser att de rättsliga och polisiära myndigheterna måste ges tillräcklig tid att avsluta sitt arbete utan yttre inblandning, som kan visa sig vara kontraproduktivt i slutändan. Parlamentet efterlyser ett samarbete med människorättsorganisationer i den processen.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar Nanavati-kommissionens rapport och regeringens rapport över de åtgärder som vidtagits i samband med våldet mot sikherna 1984, och uppmanar Indiens regering att hålla sina löften och att på ett snabbt och seriöst sätt ställa förövarna av detta våld till svars. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar Nanavati-kommissionens rapport och regeringens rapport över de åtgärder som vidtagits i samband med våldet mot sikherna 1984, och uppmanar Indiens regering att hålla sina löften och att på ett snabbt och seriöst sätt ställa förövarna av detta våld till svars.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar, när det gäller diskriminering och våld mot kvinnor, regeringen att fortsätta med de särskilda åtgärderna för att helt eliminera våldet i hemmen och ge offren hjälp. Parlamentet efterlyser också fortsatta insatser för att främja flickors utbildning, så att millennieutvecklingsmålen 2 och 3 uppfylls. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar, när det gäller diskriminering och våld mot kvinnor, regeringen att fortsätta med de särskilda åtgärderna för att helt eliminera våldet i hemmen och ge offren hjälp. Parlamentet efterlyser också fortsatta insatser för att främja flickors utbildning, så att millennieutvecklingsmålen 2 och 3 uppfylls.

| 72. | Europaparlamentet är medvetet om att Indien i århundraden har bevarat ett samhälle med etnisk, religiös, kulturell och språklig mångfald inom sitt territorium och därmed är ett föredöme för Västerlandet och Europa. Parlamentet uppmanar Indiens regering att särskilt vara på sin vakt mot uppkomsten av etniska, religiösa och kulturella spänningar mellan olika grupper i samhället, vilka skulle äventyra landets månghundraåriga arv av tolerans och samexistens. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet är medvetet om att Indien i århundraden har bevarat ett samhälle med etnisk, religiös, kulturell och språklig mångfald inom sitt territorium och därmed är ett föredöme för Västerlandet och Europa. Parlamentet uppmanar Indiens regering att särskilt vara på sin vakt mot uppkomsten av etniska, religiösa och kulturella spänningar mellan olika grupper i samhället, vilka skulle äventyra landets månghundraåriga arv av tolerans och samexistens.

| 73. | Europaparlamentet är medvetet om den nya regeringens erkända vilja att modernisera och uppmanar den att beslutsamt fortsätta med reformen av det ytterst långsamma och föråldrade rättsväsendet. När rättsväsendet fungerar långsamt eller när polisen är försumlig eller inte ingriper, särskilt i vissa våldtäktsfall, påpekar parlamentet att befolkningen blir frustrerad och drivs att ta rättvisan i egna händer. Parlamentet välkomnar likväl det faktum att detta har väckt en offentlig debatt om dessa frågor i synnerhet och om situationen för rättssystemet i allmänhet. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet är medvetet om den nya regeringens erkända vilja att modernisera och uppmanar den att beslutsamt fortsätta med reformen av det ytterst långsamma och föråldrade rättsväsendet. När rättsväsendet fungerar långsamt eller när polisen är försumlig eller inte ingriper, särskilt i vissa våldtäktsfall, påpekar parlamentet att befolkningen blir frustrerad och drivs att ta rättvisan i egna händer. Parlamentet välkomnar likväl det faktum att detta har väckt en offentlig debatt om dessa frågor i synnerhet och om situationen för rättssystemet i allmänhet.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att avskaffa dödsstraffet.

| 75. | Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att Indien är ett av de få demokratiska länder som inte har ratificerat FN:s konvention mot tortyr, som trädde i kraft 1987, och konstaterar att sagda ratificering är en nödvändig förutsättning för att förbindelserna mellan EU och Indien skall kunna stärkas. Parlamentet uppmanar Indien att också ratificera konventionerna om avskaffande av barnarbete och främjande av kollektivavtal. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att Indien är ett av de få demokratiska länder som inte har ratificerat FN:s konvention mot tortyr, som trädde i kraft 1987, och konstaterar att sagda ratificering är en nödvändig förutsättning för att förbindelserna mellan EU och Indien skall kunna stärkas. Parlamentet uppmanar Indien att också ratificera konventionerna om avskaffande av barnarbete och främjande av kollektivavtal.

| 76. | Europaparlamentet betonar att EU måste kräva att Indien till fullo uppfyller rekommendationerna från kommittén för avskaffandet av rasdiskriminering. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar att EU måste kräva att Indien till fullo uppfyller rekommendationerna från kommittén för avskaffandet av rasdiskriminering.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar Indien att ansluta sig till Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar Indien att ansluta sig till Internationella brottmålsdomstolen.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inleda en dialog med Indien om ratificeringen av Internationella brottmålsdomstolens Rom-stadga, avskaffandet av dödsstraffet, ratificeringen av i synnerhet konventionerna mot tortyr och barnarbete samt de tilläggsprotokoll som bifogas den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inleda en dialog med Indien om ratificeringen av Internationella brottmålsdomstolens Rom-stadga, avskaffandet av dödsstraffet, ratificeringen av i synnerhet konventionerna mot tortyr och barnarbete samt de tilläggsprotokoll som bifogas den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW).

Internationell situation

| 79. | Europaparlamentet konstaterar att den planerade strategiska associeringen mellan Washington och New Delhi omfattar försäljning av amerikanska flygplan och gemensamt nyttjande av kärnteknik för rymdändamål och civil användning. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet konstaterar att den planerade strategiska associeringen mellan Washington och New Delhi omfattar försäljning av amerikanska flygplan och gemensamt nyttjande av kärnteknik för rymdändamål och civil användning.

| 80. | Europaparlamentet erkänner att Indien har spelat en framskjuten roll i fråga om förebyggande av konflikter och fredsbevarande insatser, till exempel i Afghanistan. Parlamentet noterar Indiens reaktion på den kungliga statskuppen i Nepal nyligen och dess efterdyningar. Parlamentet uppmanar Indien, som det största medlemslandet i SAARC, att ta ledningen när det gäller att utveckla det regionala samarbetet inom SAARC ytterligare. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet erkänner att Indien har spelat en framskjuten roll i fråga om förebyggande av konflikter och fredsbevarande insatser, till exempel i Afghanistan. Parlamentet noterar Indiens reaktion på den kungliga statskuppen i Nepal nyligen och dess efterdyningar. Parlamentet uppmanar Indien, som det största medlemslandet i SAARC, att ta ledningen när det gäller att utveckla det regionala samarbetet inom SAARC ytterligare.

| 81. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att EU uppmuntrar det regionala samarbetet i södra Asien och genomför ett strategiskt närmande för att förbättra förbindelserna mellan EU och SAARC. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att EU uppmuntrar det regionala samarbetet i södra Asien och genomför ett strategiskt närmande för att förbättra förbindelserna mellan EU och SAARC.

| 82. | Europaparlamentet noterar att Iran, Pakistan och Indien har närmat sig varandra och att ett resultat av detta är att man nu diskuterar möjligheterna att bygga en gasledning från Iran till Indien genom pakistanskt territorium. Parlamentet anser att projekt av det här slaget bör stödjas eftersom de till sin natur är fredliga, kommer människorna i regionen till del och skapar ett nätverk av ömsesidiga intressen som minskar risken för konflikter mellan länderna och stärker stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet noterar att Iran, Pakistan och Indien har närmat sig varandra och att ett resultat av detta är att man nu diskuterar möjligheterna att bygga en gasledning från Iran till Indien genom pakistanskt territorium. Parlamentet anser att projekt av det här slaget bör stödjas eftersom de till sin natur är fredliga, kommer människorna i regionen till del och skapar ett nätverk av ömsesidiga intressen som minskar risken för konflikter mellan länderna och stärker stabiliteten i regionen.

| 83. | Europaparlamentet välkomnar tecknen på framsteg i de bilaterala samtalen mellan Indien och Pakistan om Kashmir liksom andra ömsesidiga uppvisningar av flexibilitet, såsom den nyligen öppnade busslinjen mellan de två – indiska och pakistanska – delarna av territoriet, samt besöken av den indiske utrikesministern i Pakistan och av Pakistans president i Indien. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet välkomnar tecknen på framsteg i de bilaterala samtalen mellan Indien och Pakistan om Kashmir liksom andra ömsesidiga uppvisningar av flexibilitet, såsom den nyligen öppnade busslinjen mellan de två – indiska och pakistanska – delarna av territoriet, samt besöken av den indiske utrikesministern i Pakistan och av Pakistans president i Indien.

| 84. | Europaparlamentet fördömer de terroristattacker som genomfördes mot ovannämnda buss på dess invigningsdag den 7 april 2005. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet fördömer de terroristattacker som genomfördes mot ovannämnda buss på dess invigningsdag den 7 april 2005.

| 85. | Europaparlamentet välkomnar den indiske premiärministerns uttalande, som president Musharraf har instämt i, att Siachenglaciären i Kashmir bör betraktas som ett ”Fredens berg” och som en ny symbol på vägen till fullständig försoning mellan Indien och Pakistan i Kashmirfrågan, och uppmanar EU att stödja detta positiva utspel för att så snart som möjligt få till stånd ett slutgiltigt avtal mellan parterna, i vilket omplacering och tillbakadragande av de militära styrkorna i området ingår. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet välkomnar den indiske premiärministerns uttalande, som president Musharraf har instämt i, att Siachenglaciären i Kashmir bör betraktas som ett ”Fredens berg” och som en ny symbol på vägen till fullständig försoning mellan Indien och Pakistan i Kashmirfrågan, och uppmanar EU att stödja detta positiva utspel för att så snart som möjligt få till stånd ett slutgiltigt avtal mellan parterna, i vilket omplacering och tillbakadragande av de militära styrkorna i området ingår.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att stödja den ansökan om privilegierat partnerskap som Indien och dess behöriga säkerhetstjänster och brottsbekämpande myndigheter har lämnat in till Europol för att kunna bekämpa internationell terrorism och organiserad brottslighet på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att stödja den ansökan om privilegierat partnerskap som Indien och dess behöriga säkerhetstjänster och brottsbekämpande myndigheter har lämnat in till Europol för att kunna bekämpa internationell terrorism och organiserad brottslighet på ett effektivare sätt.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar Indien, tillsammans med Pakistan och Israel, att ansluta sig till fördraget om icke-spridning av kärnvapen, som är ett oersättligt multilateralt instrument för att bibehålla och konsolidera internationell fred, säkerhet och stabilitet och som skapar en rättslig ram för att förhindra ytterligare spridning av kärnvapen. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar Indien, tillsammans med Pakistan och Israel, att ansluta sig till fördraget om icke-spridning av kärnvapen, som är ett oersättligt multilateralt instrument för att bibehålla och konsolidera internationell fred, säkerhet och stabilitet och som skapar en rättslig ram för att förhindra ytterligare spridning av kärnvapen.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att underteckna konventionen om förbud mot användning, lagring, framställning och överföring av antipersonella minor och om deras förstöring (Ottawakonventionen). |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att underteckna konventionen om förbud mot användning, lagring, framställning och överföring av antipersonella minor och om deras förstöring (Ottawakonventionen).

| 89. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa sorg över den förlust av liv och egendom som orsakades av tsunamin i december 2004 och gratulerar den indiska regeringen till den solidaritet den visade genom sin snabba reaktion på katastrofen och särskilt den indiska flottan, som skickade flera enheter till de drabbade regionerna redan nästa dag. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att Indien blir omfattat av dess program för återuppbyggnad efter tsunamin. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa sorg över den förlust av liv och egendom som orsakades av tsunamin i december 2004 och gratulerar den indiska regeringen till den solidaritet den visade genom sin snabba reaktion på katastrofen och särskilt den indiska flottan, som skickade flera enheter till de drabbade regionerna redan nästa dag. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att Indien blir omfattat av dess program för återuppbyggnad efter tsunamin.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar sin talmanskonferens att överväga att för den andra halvan av parlamentets valperiod inrätta en särskild interparlamentarisk delegation för Indien och Europaparlamentet för att skapa djupare band mellan parlamenten i de två största demokratierna i världen.
  *
  - * |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar sin talmanskonferens att överväga att för den andra halvan av parlamentets valperiod inrätta en särskild interparlamentarisk delegation för Indien och Europaparlamentet för att skapa djupare band mellan parlamenten i de två största demokratierna i världen.

*

- *

| 91. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, regeringarna och parlamenten i Europeiska unionens medlemsstater, Indiens regering och parlament samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna av Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC). |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, regeringarna och parlamenten i Europeiska unionens medlemsstater, Indiens regering och parlament samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna av Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC).

---

(1)  EUT C 174 E, 14.7.2005, s. 179.

P6_TA(2005)0365

Andelen förnybar energi i EU

Europaparlamentets resolution om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (2004/2153(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om andelen förnybar energi i EU (KOM(2004)0366), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om andelen förnybar energi i EU (KOM(2004)0366),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (2) (biodrivmedelsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (2) (biodrivmedelsdirektivet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med rubriken ”Energi för framtiden: förnybara energikällor – Vitbok för en gemenskapsstrategi och handlingsplan” (KOM(1997)0599), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med rubriken ”Energi för framtiden: förnybara energikällor – Vitbok för en gemenskapsstrategi och handlingsplan” (KOM(1997)0599),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 april 2004 om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 april 2004 om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) (3),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttranden från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och jordbruksutskottet (A6-0227/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttranden från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och jordbruksutskottet (A6-0227/2005), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om andelen förnybar energi i EU och uppmanar kommissionen att fortsätta att utveckla en ambitiös och samtidigt realistisk strategi för förnybara energikällor. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om andelen förnybar energi i EU och uppmanar kommissionen att fortsätta att utveckla en ambitiös och samtidigt realistisk strategi för förnybara energikällor.

| 2. | Europaparlamentet erkänner att det är oerhört viktigt med förnybar energi tillsammans med energieffektivitet och energibesparingar, inte bara för att man skall få bukt med miljöförstöringen och hoten mot hälsan och trygga en hållbar utveckling så att Europa kan nå sina klimatpolitiska mål, utan också för att bidra till innovation och utveckling på det regionala och det nationella planet samt möjligheter för handeln och sysselsättningsskapande i enlighet med Lissabonagendan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner att det är oerhört viktigt med förnybar energi tillsammans med energieffektivitet och energibesparingar, inte bara för att man skall få bukt med miljöförstöringen och hoten mot hälsan och trygga en hållbar utveckling så att Europa kan nå sina klimatpolitiska mål, utan också för att bidra till innovation och utveckling på det regionala och det nationella planet samt möjligheter för handeln och sysselsättningsskapande i enlighet med Lissabonagendan.

| 3. | Europaparlamentet påpekar dessutom att förnybar energi i förening med energisparåtgärder gör Europa mindre beroende av importerad energi, så att de politiska och ekonomiska riskerna som hänger samman med energiimporten också minskar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar dessutom att förnybar energi i förening med energisparåtgärder gör Europa mindre beroende av importerad energi, så att de politiska och ekonomiska riskerna som hänger samman med energiimporten också minskar.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp ambitiösa men realistiska mål för energiteknik med mycket små eller inga koldioxidutsläpp eller energiteknik som är neutral med avseende på koldioxid, för att teknik av nyssnämnda slag skall täcka 60 procent av elbehovet inom EU fram till 2020 och EU på så sätt få stöd i arbetet med att nå sina mål på klimatförändringens och försörjningstrygghetens områden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp ambitiösa men realistiska mål för energiteknik med mycket små eller inga koldioxidutsläpp eller energiteknik som är neutral med avseende på koldioxid, för att teknik av nyssnämnda slag skall täcka 60 procent av elbehovet inom EU fram till 2020 och EU på så sätt få stöd i arbetet med att nå sina mål på klimatförändringens och försörjningstrygghetens områden.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att förnybara energikällor inte bara består av vindkraft och att annan förnybar energi som vattenkraft, solenergi, geotermisk energi och biomassa också kan användas för att stabilisera nätet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att förnybara energikällor inte bara består av vindkraft och att annan förnybar energi som vattenkraft, solenergi, geotermisk energi och biomassa också kan användas för att stabilisera nätet.

21 förnybara energikällor för 2000-talet

| 6. | Europaparlamentet är medvetet om en mängd olika möjligheter från över 21 olika tekniker för förnybara energikällor som förutom all relevant energianvändning även i princip täcker alla geografiska områden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är medvetet om en mängd olika möjligheter från över 21 olika tekniker för förnybara energikällor som förutom all relevant energianvändning även i princip täcker alla geografiska områden.

| 7. | Europaparlamentet noterar att förnybara energikällor är den snabbast växande sektorn inom EU:s energiindustri i såväl Europa som världen med en årlig tillväxttakt på över 20 procent inom vindkraft och fotovoltaisk (PV) solenergi och att utvecklingen av tekniken för förnybar energi har skapat fler än 300 000 nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att förnybara energikällor är den snabbast växande sektorn inom EU:s energiindustri i såväl Europa som världen med en årlig tillväxttakt på över 20 procent inom vindkraft och fotovoltaisk (PV) solenergi och att utvecklingen av tekniken för förnybar energi har skapat fler än 300 000 nya arbetstillfällen.

| 8. | Europaparlamentet noterar att kostnaderna för de olika teknikerna för förnybara energikällor har sjunkit kraftigt, i vissa fall med upp till 50 procent på 15 år, men konstaterar att det behövs ytterliga kostnadssänkningar och att dessa förutsätter starka incitament. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att kostnaderna för de olika teknikerna för förnybara energikällor har sjunkit kraftigt, i vissa fall med upp till 50 procent på 15 år, men konstaterar att det behövs ytterliga kostnadssänkningar och att dessa förutsätter starka incitament.

| 9. | Europaparlamentet begär att den planerade handlingsplanen för biomassa skall antas, ökat stöd till kraftverk för solenergi i Europeiska unionens södra delar och ett storskaligt samordnat vindkraftprojekt i Nordsjön för att främja en snabb utbyggnad av dessa förnybara energikällor. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att den planerade handlingsplanen för biomassa skall antas, ökat stöd till kraftverk för solenergi i Europeiska unionens södra delar och ett storskaligt samordnat vindkraftprojekt i Nordsjön för att främja en snabb utbyggnad av dessa förnybara energikällor.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU är världsledande inom de flesta tekniker för förnybara energikällor tack vare det arbete som vissa medlemsstater har lagt ned och efterlyser nya initiativ och direktiv på EU-nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU är världsledande inom de flesta tekniker för förnybara energikällor tack vare det arbete som vissa medlemsstater har lagt ned och efterlyser nya initiativ och direktiv på EU-nivå.

| 11. | Europaparlamentet noterar potentialen hos biomassa som på ett systematiskt sätt måste utnyttjas vid användningen och det integrerade underhållet av territoriet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar potentialen hos biomassa som på ett systematiskt sätt måste utnyttjas vid användningen och det integrerade underhållet av territoriet.

| 12. | Europaparlamentet erkänner ytterligare den geotermiska energins potential för både värme- och elproduktion och begär att ökad politisk uppmärksamhet skall ägnas den geotermiska energins potential. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner ytterligare den geotermiska energins potential för både värme- och elproduktion och begär att ökad politisk uppmärksamhet skall ägnas den geotermiska energins potential.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar insatserna för att främja väteteknik och en vätebaserad ekonomi och understryker att väte är en energibärare (energy carrier) vars fördelar framträder särskilt klart om det framställs av förnybara energikällor och på så sätt effektivt främjar miljöskyddet, den hållbara utvecklingen och åtgärderna för bekämpande av växthuseffekten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar insatserna för att främja väteteknik och en vätebaserad ekonomi och understryker att väte är en energibärare (energy carrier) vars fördelar framträder särskilt klart om det framställs av förnybara energikällor och på så sätt effektivt främjar miljöskyddet, den hållbara utvecklingen och åtgärderna för bekämpande av växthuseffekten.

Bana väg för EU som världsledande på marknaden för förnybara energikällor

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av att fastställa obligatoriska mål till 2020 för att sända en tydlig signal till marknadens aktörer, till exempel stora energibolag och finansiella aktörer, och till nationella politiker om att förnybara energikällor är framtiden för EU:s energisektor och en del av unionens strategi för miljö och industri. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar vikten av att fastställa obligatoriska mål till 2020 för att sända en tydlig signal till marknadens aktörer, till exempel stora energibolag och finansiella aktörer, och till nationella politiker om att förnybara energikällor är framtiden för EU:s energisektor och en del av unionens strategi för miljö och industri.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis strikt övervaka att medlemsstaterna uppnår de indikativa nationella målen, och att försöka utarbeta en strategi för EU på medellång sikt när det gäller förnybara energikällor för perioden efter 2010. Parlamentet anser vidare att det bör göras en detaljerad utvärdering av i hur hög grad man uppnått målen för 2010, av relationen mellan kostnader och nytta för slutkonsumenten (varvid externa kostnader skall inkluderas) och slutligen av vilka framsteg som gjorts när det gäller energieffektiviteten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis strikt övervaka att medlemsstaterna uppnår de indikativa nationella målen, och att försöka utarbeta en strategi för EU på medellång sikt när det gäller förnybara energikällor för perioden efter 2010. Parlamentet anser vidare att det bör göras en detaljerad utvärdering av i hur hög grad man uppnått målen för 2010, av relationen mellan kostnader och nytta för slutkonsumenten (varvid externa kostnader skall inkluderas) och slutligen av vilka framsteg som gjorts när det gäller energieffektiviteten.

| 16. | Europaparlamentet påminner om sin resolution från april 2004 i vilken en överväldigande majoritet av parlamentsledamöterna efterlyste en målsättning om att de förnybara energikällorna skall utgöra 20 procent av EU:s totala energiförbrukning 2020. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om sin resolution från april 2004 i vilken en överväldigande majoritet av parlamentsledamöterna efterlyste en målsättning om att de förnybara energikällorna skall utgöra 20 procent av EU:s totala energiförbrukning 2020.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att det av nya undersökningar framgått, i synnerhet i de fall då de tagit hänsyn till energieffektivitetsscenarier för alla sektorer, visat att det går att genomföra ett mera ambitiöst mål, om det skapas bättre förutsättningar för förnybar energi och energieffektivitet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att det av nya undersökningar framgått, i synnerhet i de fall då de tagit hänsyn till energieffektivitetsscenarier för alla sektorer, visat att det går att genomföra ett mera ambitiöst mål, om det skapas bättre förutsättningar för förnybar energi och energieffektivitet.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla efterfrågeeffektivitetsscenarier med vilkas hjälp vi kan nå fram till det övergripande klimatmålet om att den globala uppvärmningen skall stanna vid 2 °C över de temperaturer som rådde i snitt innan industriåldern inleddes, liksom ett bättre beslutsunderlag för fastställandet av de långsiktiga målen för förnybar energi. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla efterfrågeeffektivitetsscenarier med vilkas hjälp vi kan nå fram till det övergripande klimatmålet om att den globala uppvärmningen skall stanna vid 2 °C över de temperaturer som rådde i snitt innan industriåldern inleddes, liksom ett bättre beslutsunderlag för fastställandet av de långsiktiga målen för förnybar energi.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att upp till 25 procent av EU:s totala energiförbrukning skulle kunna komma från förnybara energikällor fram till 2020 om man intog en mer systematisk hållning i energipolitiken, bl. a. med hjälp av starkare incitament, och integrerade och påskyndade de omfattande möjligheterna med energibesparing, energieffektivitet och förnybara energikällor. Parlamentet anser att en ytterligare minskning av de relativa kostnaderna för de olika teknikerna för förnybara energikällor skulle spela en viktig roll för att en sådan andel skulle uppnås, framför allt genom att stimulera efterfrågan samt forskningen och utvecklingen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att upp till 25 procent av EU:s totala energiförbrukning skulle kunna komma från förnybara energikällor fram till 2020 om man intog en mer systematisk hållning i energipolitiken, bl. a. med hjälp av starkare incitament, och integrerade och påskyndade de omfattande möjligheterna med energibesparing, energieffektivitet och förnybara energikällor. Parlamentet anser att en ytterligare minskning av de relativa kostnaderna för de olika teknikerna för förnybara energikällor skulle spela en viktig roll för att en sådan andel skulle uppnås, framför allt genom att stimulera efterfrågan samt forskningen och utvecklingen.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s mål måste delas upp både efter sektor och efter land för att man skall kunna upptäcka de signaler som behövs för så vitt skilda energimarknader som el, transportbränsle och uppvärmnings- och nedkylningssektorn, så att det kan skapas enhetligare och ekonomiskt mer attraktiva villkor för investeringar i forskning om och användning av förnybar energi. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s mål måste delas upp både efter sektor och efter land för att man skall kunna upptäcka de signaler som behövs för så vitt skilda energimarknader som el, transportbränsle och uppvärmnings- och nedkylningssektorn, så att det kan skapas enhetligare och ekonomiskt mer attraktiva villkor för investeringar i forskning om och användning av förnybar energi.

| 21. | Europaparlamentet anser att incitament i form av skattesänkningar är ett effektivt sätt att främja förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sådana instrument och kommissionen att undanröja alla hinder som i ligger i vägen för medlemsstaterna att agera på detta sätt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att incitament i form av skattesänkningar är ett effektivt sätt att främja förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sådana instrument och kommissionen att undanröja alla hinder som i ligger i vägen för medlemsstaterna att agera på detta sätt.

Uppvärmning och nedkylning: En viktig marknad för förnybara energikällor som endast kräver låga temperaturer

| 22. | Europaparlamentet noterar att uppvärmningen och nedkylningen av byggnader står för ca 40 procent av all energiförbrukning i EU. Parlamentet efterlyser ett systematiskt tillvägagångssätt som integrerar bästa tillgängliga teknik för att minska efterfrågan på uppvärmning och nedkylning med energi med låg densitet från förnybara energikällor som endast kräver låg temperatur eller från kraftvärmeanläggningar eller anläggningar som kombinerar värme-, kraft- och kylproduktion. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar att uppvärmningen och nedkylningen av byggnader står för ca 40 procent av all energiförbrukning i EU. Parlamentet efterlyser ett systematiskt tillvägagångssätt som integrerar bästa tillgängliga teknik för att minska efterfrågan på uppvärmning och nedkylning med energi med låg densitet från förnybara energikällor som endast kräver låg temperatur eller från kraftvärmeanläggningar eller anläggningar som kombinerar värme-, kraft- och kylproduktion.

| 23. | Europaparlamentet gläds över de framsteg som gjorts inom energidesign i nya byggnader där man integrerat solceller, isolering och förnybara energikällor för att skapa lågenergihus, s.k. passivenergihus och till och med s.k. plusenergihus, dvs. hus som producerar mer energi under ett år än vad de förbrukar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet gläds över de framsteg som gjorts inom energidesign i nya byggnader där man integrerat solceller, isolering och förnybara energikällor för att skapa lågenergihus, s.k. passivenergihus och till och med s.k. plusenergihus, dvs. hus som producerar mer energi under ett år än vad de förbrukar.

| 24. | Europaparlamentet betonar vilka enorma vinster det skulle kunna innebära för produktiviteten om man integrerade faktorer som energibesparing och förnybara energikällor ytterligare i förtillverkade byggnadselement som tak och väggar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar vilka enorma vinster det skulle kunna innebära för produktiviteten om man integrerade faktorer som energibesparing och förnybara energikällor ytterligare i förtillverkade byggnadselement som tak och väggar.

| 25. | Europaparlamentet poängterar vilka framsteg som gjorts med solenergivärme, men beklagar den enorma klyfta som råder mellan å ena sidan kapaciteten per invånare i dag i det fåtal medlemsstater som spelar en ledande roll på detta område (Cypern, Österrike, Grekland och Tyskland) och å andra sidan det stora flertalet medlemsstater och konstaterar vilken stor potential för solenergi det finns inom EU. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet poängterar vilka framsteg som gjorts med solenergivärme, men beklagar den enorma klyfta som råder mellan å ena sidan kapaciteten per invånare i dag i det fåtal medlemsstater som spelar en ledande roll på detta område (Cypern, Österrike, Grekland och Tyskland) och å andra sidan det stora flertalet medlemsstater och konstaterar vilken stor potential för solenergi det finns inom EU.

| 26. | Europaparlamentet poängterar vikten av att nedkylning med hjälp av värmekraft som producerats av solenergi, biomassa eller geotermisk energi får slå igenom på marknaden och konstaterar att en ökad användning av förnybara energikällor för nedkylningsändamål är ett nödvändigt svar på den belastning som uppstår till följd av den ökande efterfrågan på nedkylning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet poängterar vikten av att nedkylning med hjälp av värmekraft som producerats av solenergi, biomassa eller geotermisk energi får slå igenom på marknaden och konstaterar att en ökad användning av förnybara energikällor för nedkylningsändamål är ett nödvändigt svar på den belastning som uppstår till följd av den ökande efterfrågan på nedkylning.

| 27. | Europaparlamentet betonar de marknadsmöjligheter som förnybara energikällor som biomassa och geotermisk energi skulle innebära för den växande sektorn för centralvärme, fjärrvärme och fjärrkyla om man producerade miljövänlig elektricitet och använde avfallsförbränning vid låg temperatur till uppvärmning eller nedkylning av byggnader. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar de marknadsmöjligheter som förnybara energikällor som biomassa och geotermisk energi skulle innebära för den växande sektorn för centralvärme, fjärrvärme och fjärrkyla om man producerade miljövänlig elektricitet och använde avfallsförbränning vid låg temperatur till uppvärmning eller nedkylning av byggnader.

| 28. | Europaparlamentet belyser den potential som fjärrvärme- och fjärrkylningsnätet erbjuder, vilket i egenskap av infrastruktur möjliggör ett optimalt utnyttjande och en kombination av ett brett spektrum av olika typer av energi utan fossila bränslen: överskottsvärme från elproduktion, olika former av förnybar värme (t.ex. geotermisk energi, värme/kyla från havs- eller sjövatten eller biomassa) värmepumpar samt värme från förbränning av biologiskt nedbrytbart avfall och/eller från industriprocesser. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet belyser den potential som fjärrvärme- och fjärrkylningsnätet erbjuder, vilket i egenskap av infrastruktur möjliggör ett optimalt utnyttjande och en kombination av ett brett spektrum av olika typer av energi utan fossila bränslen: överskottsvärme från elproduktion, olika former av förnybar värme (t.ex. geotermisk energi, värme/kyla från havs- eller sjövatten eller biomassa) värmepumpar samt värme från förbränning av biologiskt nedbrytbart avfall och/eller från industriprocesser.

| 29. | Europaparlamentet noterar att investeringar i hållbara boendeformer kräver större investeringar inledningsvis samtidigt som de löpande kostnaderna för byggnaderna minskar. Parlamentet betonar behovet av tjänsteföretag på området för effektivitet som överbryggar klyftan mellan investerare och användare och uppmanar EU:s institutioner att använda förslaget till direktiv om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster för att skapa en stabil marknad för denna typ av investeringar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att investeringar i hållbara boendeformer kräver större investeringar inledningsvis samtidigt som de löpande kostnaderna för byggnaderna minskar. Parlamentet betonar behovet av tjänsteföretag på området för effektivitet som överbryggar klyftan mellan investerare och användare och uppmanar EU:s institutioner att använda förslaget till direktiv om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster för att skapa en stabil marknad för denna typ av investeringar.

| 30. | Europaparlamentet anmodar kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (4) (byggnadsdirektivet) till att, i fråga om total energieffektivitet och användningen av förnybar energi, även omfatta alla affärsfastigheter på mer än 250 m samt att lägga fram ett förslag till direktiv om förnybara energikällor inom sektorn för uppvärmning och nedkylning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anmodar kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (4) (byggnadsdirektivet) till att, i fråga om total energieffektivitet och användningen av förnybar energi, även omfatta alla affärsfastigheter på mer än 250 m samt att lägga fram ett förslag till direktiv om förnybara energikällor inom sektorn för uppvärmning och nedkylning.

| 31. | Europaparlamentet betonar att i motsats till det tillvägagångssätt som tillämpas inom el- och bränslesektorn har Europeiska unionen inte något systematiskt tillvägagångssätt när det gäller att stödja förnybara energikällor inom uppvärmnings- och nedkylningssektorn, detta trots att beroendet av gas- och oljeimport är särskilt omfattande inom denna sektor, och att kostnaderna för att utöka andelen förnybara energikällor är förhållandevis låga. Därför begär parlamentet att man tillämpar en bred strategi för att göra förnybara uppvärmnings- och nedkylningsenheter konkurrenskraftiga genom att öka deras produktion. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att byråkratiska bestämmelser som på EU-nivå påtvingas husägare och byggnadsföretag inte är rätt sätt för att uppnå detta, utan snarare behövs det ett direktiv som fastställer realistiska, men ambitiösa mål och som samordnar medlemsstaternas åtgärder utifrån tidsbegränsade stimulansåtgärder för marknadstillgång. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att i motsats till det tillvägagångssätt som tillämpas inom el- och bränslesektorn har Europeiska unionen inte något systematiskt tillvägagångssätt när det gäller att stödja förnybara energikällor inom uppvärmnings- och nedkylningssektorn, detta trots att beroendet av gas- och oljeimport är särskilt omfattande inom denna sektor, och att kostnaderna för att utöka andelen förnybara energikällor är förhållandevis låga. Därför begär parlamentet att man tillämpar en bred strategi för att göra förnybara uppvärmnings- och nedkylningsenheter konkurrenskraftiga genom att öka deras produktion. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att byråkratiska bestämmelser som på EU-nivå påtvingas husägare och byggnadsföretag inte är rätt sätt för att uppnå detta, utan snarare behövs det ett direktiv som fastställer realistiska, men ambitiösa mål och som samordnar medlemsstaternas åtgärder utifrån tidsbegränsade stimulansåtgärder för marknadstillgång.

| 32. | Europaparlamentet anser i detta hänseende att kommissionen bör lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och nedkylning, och att direktivet bör likna det befintliga förslaget rörande biobränslen (KOM(2001)0547). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser i detta hänseende att kommissionen bör lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och nedkylning, och att direktivet bör likna det befintliga förslaget rörande biobränslen (KOM(2001)0547).

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att senast 2012 införa miniminormer för byggnader som skall gälla alla privathus som byggts utifrån normerna för passiv energi (lägre än 10 kW/m). |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att senast 2012 införa miniminormer för byggnader som skall gälla alla privathus som byggts utifrån normerna för passiv energi (lägre än 10 kW/m).

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet (ekonomiska och finansiella frågor) att vidta snabba och effektiva åtgärder för att stoppa miljöfarliga subventioner inom områdena uppvärmning och nedkylning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda effektiva incitament i form av skattesänkningar för att främja användandet av förnybara energikällor inom områdena uppvärmning och nedkylning och uppmanar kommissionen att undanröja alla hinder för användningen av sådana energikällor. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet (ekonomiska och finansiella frågor) att vidta snabba och effektiva åtgärder för att stoppa miljöfarliga subventioner inom områdena uppvärmning och nedkylning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda effektiva incitament i form av skattesänkningar för att främja användandet av förnybara energikällor inom områdena uppvärmning och nedkylning och uppmanar kommissionen att undanröja alla hinder för användningen av sådana energikällor.

Elektricitet: Rättvisa marknadsförhållanden för produktion av förnybar energi

| 35. | Europaparlamentet påminner om målsättningen på 21 procent förnybara energikällor av EU:s totala elförbrukning, vilket fastställts i direktiv 2001/77/EG. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om målsättningen på 21 procent förnybara energikällor av EU:s totala elförbrukning, vilket fastställts i direktiv 2001/77/EG.

| 36. | Europaparlamentet erinrar sig att denna målsättning är en procentsats av den totala elförbrukningen och uppmanar alla EU-institutioner att tänka på vilka oerhörda möjligheter det finns att minska elförbrukningen med hjälp av en aktiv politik som riktar sig till alla elkonsumenter. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet erinrar sig att denna målsättning är en procentsats av den totala elförbrukningen och uppmanar alla EU-institutioner att tänka på vilka oerhörda möjligheter det finns att minska elförbrukningen med hjälp av en aktiv politik som riktar sig till alla elkonsumenter.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen gläder sig över att vissa medlemsstater, i synnerhet Tyskland och Spanien, har infört lämpliga politiska ramar för att uppnå sina nationella mål. Parlamentet konstaterar även att andra regeringar inte förväntas uppnå de nationella mål som de åtog sig att uppfylla och uppmanar därför med kraft kommissionen att utnyttja de möjligheter som anges i direktiv 2001/77/EG för att införa bindande nationella mål. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen gläder sig över att vissa medlemsstater, i synnerhet Tyskland och Spanien, har infört lämpliga politiska ramar för att uppnå sina nationella mål. Parlamentet konstaterar även att andra regeringar inte förväntas uppnå de nationella mål som de åtog sig att uppfylla och uppmanar därför med kraft kommissionen att utnyttja de möjligheter som anges i direktiv 2001/77/EG för att införa bindande nationella mål.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin rapport för 2005 om direktiv 2001/77/EG införa ytterligare bestämmelser om avskaffandet av samtliga hinder (t.ex. administrativa och politiska hinder) och om bristen på rättvis och fri tillgång till nätet samt icke-diskriminerande avgifter, vilket för närvarande hindrar utvecklingen av förnybara elenergikällor i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin rapport för 2005 om direktiv 2001/77/EG införa ytterligare bestämmelser om avskaffandet av samtliga hinder (t.ex. administrativa och politiska hinder) och om bristen på rättvis och fri tillgång till nätet samt icke-diskriminerande avgifter, vilket för närvarande hindrar utvecklingen av förnybara elenergikällor i flera medlemsstater.

| 39. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har betecknat de administrativa hinder som fastställts i artikel 6.1 i direktiv 2001/77/EG som höga i flera medlemsstater och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder mot dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar att kommissionen har betecknat de administrativa hinder som fastställts i artikel 6.1 i direktiv 2001/77/EG som höga i flera medlemsstater och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder mot dessa medlemsstater.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen även har fastställt att den orättvisa tillgången till nätet blockerar vidare utveckling av projekt för förnybar elenergi i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka tillämpningen av artikel 7 i direktiv 2001/77/EG och att vidta åtgärder mot dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen även har fastställt att den orättvisa tillgången till nätet blockerar vidare utveckling av projekt för förnybar elenergi i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka tillämpningen av artikel 7 i direktiv 2001/77/EG och att vidta åtgärder mot dessa medlemsstater.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att konkurrensvillkoren på elmarknaden fortfarande skiljer sig mellan å ena sidan de energileverantörer och -distributörer som tidigare varit strukturerade enligt ett monopolsystem och å andra sidan små eller medelstora leverantörer av förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till detta, inte minst vid utvärderingen av direktiv 2001/77/EG. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att konkurrensvillkoren på elmarknaden fortfarande skiljer sig mellan å ena sidan de energileverantörer och -distributörer som tidigare varit strukturerade enligt ett monopolsystem och å andra sidan små eller medelstora leverantörer av förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till detta, inte minst vid utvärderingen av direktiv 2001/77/EG.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta utveckla nationella strategier och strukturer för att främja förnybara energikällor i syfte att minska byråkratin inom planering och tillståndsgivning, underlätta nättillträde och säkra ursprungsgarantier, upprätthålla nätverkets stabilitet och se över miljöfarliga subventioner. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta utveckla nationella strategier och strukturer för att främja förnybara energikällor i syfte att minska byråkratin inom planering och tillståndsgivning, underlätta nättillträde och säkra ursprungsgarantier, upprätthålla nätverkets stabilitet och se över miljöfarliga subventioner.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i fråga om alla energiresurser ta hänsyn till principen om att förorenaren betalar och internaliseringen av de externa kostnaderna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i fråga om alla energiresurser ta hänsyn till principen om att förorenaren betalar och internaliseringen av de externa kostnaderna.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att vindkraften har utvecklats på ett imponerande sätt i vissa europeiska länder och att över 34 600 MW installerades fram till slutet av 2004 vilket är mycket mer än vad någon hade förväntat sig. Parlamentet kräver ytterligare forskning för att lösa problem som har att göra med energiutjämning och nätstabilitet. Parlamentet noterar att anläggande av vindkraftverk måste ske på ett genomtänkt sätt så att problemen för befolkningen i berörda områden begränsas. Parlamentet beklagar emellertid att elproduktionen från biomassa inte har utvecklats fullt ut som planerat och välkomnar därför kommissionens uttalande om en handlingsplan för biobränsle. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att vindkraften har utvecklats på ett imponerande sätt i vissa europeiska länder och att över 34 600 MW installerades fram till slutet av 2004 vilket är mycket mer än vad någon hade förväntat sig. Parlamentet kräver ytterligare forskning för att lösa problem som har att göra med energiutjämning och nätstabilitet. Parlamentet noterar att anläggande av vindkraftverk måste ske på ett genomtänkt sätt så att problemen för befolkningen i berörda områden begränsas. Parlamentet beklagar emellertid att elproduktionen från biomassa inte har utvecklats fullt ut som planerat och välkomnar därför kommissionens uttalande om en handlingsplan för biobränsle.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att det fortfarande förekommer en rad allvarliga störningar på EU:s elmarknad, såsom otillräckliga krav för åtskillnad av ägandet, ineffektiva grossistmarknader, ökad marknadskoncentration, stora direkta och indirekta subventioner, ingen icke-diskriminerande tillgång till anläggningar för utjämning, såsom stora kraftverk med vattenmagasin, integrerade avvecklingsfonder och bristande internalisering av externa kostnader. Parlamentet insisterar på att kommissionen tar itu med dessa frågor i sina rapporter om de inhemska el- och gasmarknaderna i slutet av året och lägger fram nya lagstiftningsinitiativ för att få slut på dessa kraftiga marknadsstörningar som drabbar produktionen av förnybar energi. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner om att det fortfarande förekommer en rad allvarliga störningar på EU:s elmarknad, såsom otillräckliga krav för åtskillnad av ägandet, ineffektiva grossistmarknader, ökad marknadskoncentration, stora direkta och indirekta subventioner, ingen icke-diskriminerande tillgång till anläggningar för utjämning, såsom stora kraftverk med vattenmagasin, integrerade avvecklingsfonder och bristande internalisering av externa kostnader. Parlamentet insisterar på att kommissionen tar itu med dessa frågor i sina rapporter om de inhemska el- och gasmarknaderna i slutet av året och lägger fram nya lagstiftningsinitiativ för att få slut på dessa kraftiga marknadsstörningar som drabbar produktionen av förnybar energi.

| 46. | Europaparlamentet beklagar att EU hittills inte har gett tillräckligt stöd för att införa kraftverksteknik för solenergi på marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att de stora möjligheter som denna teknik erbjuder utnyttjas i större utsträckning. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet beklagar att EU hittills inte har gett tillräckligt stöd för att införa kraftverksteknik för solenergi på marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att de stora möjligheter som denna teknik erbjuder utnyttjas i större utsträckning.

| 47. | Europaparlamentet anser att kraftöverföring med högspänningsledningar med likström avsevärt kan stimulera till användning av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att kraftöverföring med högspänningsledningar med likström avsevärt kan stimulera till användning av förnybara energikällor.

| 48. | Europaparlamentet noterar att Nordsjön har stor potential för utbyggnad av havsbaserad vindkraft och insisterar på att EU:s institutioner genom TEN-E-fonderna skall bidra till en effektiv samordning mellan de länder som gränsar till Nordsjön, Östersjön och Irländska sjön för att till lägsta möjliga kostnad integrera denna potential i det europeiska elnätet. Parlamentet noterar att det finns en liknande potential för storskalig vindkraftsutbyggnad i Marocko och uppmanar kommissionen att överväga möjligheterna till ett strategiskt partnerskap med Maghreb-länderna om förnybar energi. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar att Nordsjön har stor potential för utbyggnad av havsbaserad vindkraft och insisterar på att EU:s institutioner genom TEN-E-fonderna skall bidra till en effektiv samordning mellan de länder som gränsar till Nordsjön, Östersjön och Irländska sjön för att till lägsta möjliga kostnad integrera denna potential i det europeiska elnätet. Parlamentet noterar att det finns en liknande potential för storskalig vindkraftsutbyggnad i Marocko och uppmanar kommissionen att överväga möjligheterna till ett strategiskt partnerskap med Maghreb-länderna om förnybar energi.

| 49. | Europaparlamentet begär att det på lång sikt inrättas ett harmoniserat europeiskt incitamentssystem som uppfyller följande krav:






  a) | Bidrar till att både nuvarande mål och mer ambitiösa framtida mål uppnås. |
| --- | --- | --- |

49.

Europaparlamentet begär att det på lång sikt inrättas ett harmoniserat europeiskt incitamentssystem som uppfyller följande krav:

a)

Bidrar till att både nuvarande mål och mer ambitiösa framtida mål uppnås.

| b) | Är förenligt med principerna för den inre marknaden för el. |
| --- | --- |

b)

Är förenligt med principerna för den inre marknaden för el.

| c) | Ingår som ett led i en systeminriktad syn på utvecklingen av förnybara energikällor där det tas hänsyn både till särdragen hos de olika förnybara energikällorna och till de skillnader som råder i tekniskt och geografiskt hänseende. |
| --- | --- |

c)

Ingår som ett led i en systeminriktad syn på utvecklingen av förnybara energikällor där det tas hänsyn både till särdragen hos de olika förnybara energikällorna och till de skillnader som råder i tekniskt och geografiskt hänseende.

| d) | Effektivt främjar användningen av förnybara energikällor och är så enkelt och samtidigt så effektivt som möjligt, framför allt kostnadseffektivt. |
| --- | --- |

d)

Effektivt främjar användningen av förnybara energikällor och är så enkelt och samtidigt så effektivt som möjligt, framför allt kostnadseffektivt.

| e) | Internaliserar de externa kostnaderna för alla energikällor. |
| --- | --- |

e)

Internaliserar de externa kostnaderna för alla energikällor.

| f) | Innefattar tillräckligt långa övergångstider för systemen för nationellt stöd, för att investerarnas förtroende skall kvarstå. |
| --- | --- |

f)

Innefattar tillräckligt långa övergångstider för systemen för nationellt stöd, för att investerarnas förtroende skall kvarstå.

Parlamentet anser att det på lång sikt kunde vara förnuftigt med en lagstiftning om europeiska inmatningssystem utgående från dessa kriterier, men att man också kunde tänka sig kvoter eller en modell med anbudsinfordringar, förutsatt att man kan få bort de svagheter som dessa modeller är behäftade med och som framkommit i några av medlemsstaterna.

| 50. | Europaparlamentet understryker att det i Europa redan finns självständiga elförsörjningssystem, t.ex. på öar, där man främst använder avancerad teknik för elproduktion i hybridenheter som kombinerar förnybara energikällor och lagringsteknik, vilket leder till ökad effektivitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen till fortsatta initiativ för att sträva åt detta håll. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att studera de bästa metoderna inom förvaltningen av elnätet i syfte att lösa de sammankopplingsproblem som uppstår vid försöken att kombinera elnätet med förnybara energikällor, särskilt med vind- och solenerginät. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker att det i Europa redan finns självständiga elförsörjningssystem, t.ex. på öar, där man främst använder avancerad teknik för elproduktion i hybridenheter som kombinerar förnybara energikällor och lagringsteknik, vilket leder till ökad effektivitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen till fortsatta initiativ för att sträva åt detta håll. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att studera de bästa metoderna inom förvaltningen av elnätet i syfte att lösa de sammankopplingsproblem som uppstår vid försöken att kombinera elnätet med förnybara energikällor, särskilt med vind- och solenerginät.

| 51. | Europaparlamentet noterar att en del av elproduktionen från förnybara energikällor, i första hand från solceller, fortfarande är dyr. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja åtgärder för att sänka kostnaderna genom i första hand forskning och utveckling samt att utforma incitament på ett sätt som främjar fortsatt teknikutveckling och fortsatta kostnadssänkningar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet noterar att en del av elproduktionen från förnybara energikällor, i första hand från solceller, fortfarande är dyr. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja åtgärder för att sänka kostnaderna genom i första hand forskning och utveckling samt att utforma incitament på ett sätt som främjar fortsatt teknikutveckling och fortsatta kostnadssänkningar.

Transport: Först effektivitet, sedan förnybart bränsle

| 52. | Europaparlamentet konstaterar att transportsektorn är enormt beroende av importen av oljan, som kraftigt varierar i pris och orsakar kännbara hälsoproblem på grund av luftföroreningar och som även ligger bakom de hastigt ökande koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar att transportsektorn är enormt beroende av importen av oljan, som kraftigt varierar i pris och orsakar kännbara hälsoproblem på grund av luftföroreningar och som även ligger bakom de hastigt ökande koldioxidutsläppen.

| 53. | Europaparlamentet noterar att en ökad effektivitet till följd av strukturella åtgärder, som bättre stads- och landsbygdsplanering, ändrade resvanor och transportsätt samt stegvist ökade normer för energieffektivitet för fordon och flygplan, är ett viktigt komplement till strategier för förnybara energikällor inom transportsektorn. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet noterar att en ökad effektivitet till följd av strukturella åtgärder, som bättre stads- och landsbygdsplanering, ändrade resvanor och transportsätt samt stegvist ökade normer för energieffektivitet för fordon och flygplan, är ett viktigt komplement till strategier för förnybara energikällor inom transportsektorn.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda analyserna av bränslens totala miljöpåverkan – så kallade ”well-to-wheel”-energikedjor – som gjorts av kommissionens gemensamma forskningscenter i dess Concawe-studie, innan kommissionen tar några initiativ till mer omfattande gemenskapspolitiska åtgärder inom detta område. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda analyserna av bränslens totala miljöpåverkan – så kallade ”well-to-wheel”-energikedjor – som gjorts av kommissionens gemensamma forskningscenter i dess Concawe-studie, innan kommissionen tar några initiativ till mer omfattande gemenskapspolitiska åtgärder inom detta område.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att nå de mål som fastställts i direktivet om biobränslen och tillämpa de skattemässiga incitament som tillåtits enligt rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (5). Parlamentet anser att främjandet av biobränslen kommer att öppna nya möjligheter till hållbar utveckling på landsbygden samt nya utsikter för innovativa jordbruksprodukter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppnå målen i biobränsledirektivet och att tillämpa de skattestimulansåtgärder som tillåts genom direktiv 2003/96/EG. Parlamentet anser att främjande av biobränslen kommer att skapa nya möjligheter för hållbar utveckling på landsbygden. Parlamentet hoppas vidare att resultaten av utvärderingen av de tekniska specifikationerna för att blanda etanol med konventionella bränslen är tillfredsställande och att det inom kort kommer att bli möjligt att modifiera bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (6). |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att nå de mål som fastställts i direktivet om biobränslen och tillämpa de skattemässiga incitament som tillåtits enligt rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (5). Parlamentet anser att främjandet av biobränslen kommer att öppna nya möjligheter till hållbar utveckling på landsbygden samt nya utsikter för innovativa jordbruksprodukter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppnå målen i biobränsledirektivet och att tillämpa de skattestimulansåtgärder som tillåts genom direktiv 2003/96/EG. Parlamentet anser att främjande av biobränslen kommer att skapa nya möjligheter för hållbar utveckling på landsbygden. Parlamentet hoppas vidare att resultaten av utvärderingen av de tekniska specifikationerna för att blanda etanol med konventionella bränslen är tillfredsställande och att det inom kort kommer att bli möjligt att modifiera bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (6).

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin handlingsplan för biomassa även inkludera en obligatorisk och stegvis ökande skyldighet från energibolagens sida att ta med biobränsle i sitt utbud. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin handlingsplan för biomassa även inkludera en obligatorisk och stegvis ökande skyldighet från energibolagens sida att ta med biobränsle i sitt utbud.

| 57. | Europaparlamentet betonar att användningen av etanol som bränsle kommer att bidra till att hjälpa jordbruksområdena i EU och höja värdet på råvaror från jordbruket. Mot bakgrund av nyligen genomförda reformer och nedskärningar av det ekonomiska stödet (den gemensamma jordbrukspolitiken, socker) skulle det genom att främja användning och produktion av etanol som bränsle vara möjligt att erbjuda denna sektor ett nytt avsättningsområde. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att användningen av etanol som bränsle kommer att bidra till att hjälpa jordbruksområdena i EU och höja värdet på råvaror från jordbruket. Mot bakgrund av nyligen genomförda reformer och nedskärningar av det ekonomiska stödet (den gemensamma jordbrukspolitiken, socker) skulle det genom att främja användning och produktion av etanol som bränsle vara möjligt att erbjuda denna sektor ett nytt avsättningsområde.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med tanke på den teknik som håller på att utvecklas, utnyttja de möjligheter som bioenergi och biobränsle innebär för ett hållbart jord- och skogsbruk samt för en hållbar avfallshantering i den gemensamma jordbrukspolitiken och i EU:s avfallsstrategi. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med tanke på den teknik som håller på att utvecklas, utnyttja de möjligheter som bioenergi och biobränsle innebär för ett hållbart jord- och skogsbruk samt för en hållbar avfallshantering i den gemensamma jordbrukspolitiken och i EU:s avfallsstrategi.

Biomassa – den sovande jätten bland förnybara energikällor

| 59. | Europaparlamentet noterar att användningen av biomassa innebär många fördelar jämfört med konventionella energikällor och jämfört med vissa andra förnybara energikällor: relativt låga kostnader, mindre beroende av kortsiktiga väderomslag, främjande av regionala ekonomiska strukturer och tillhandahållande av alternativa inkomstkällor för jordbrukare. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet noterar att användningen av biomassa innebär många fördelar jämfört med konventionella energikällor och jämfört med vissa andra förnybara energikällor: relativt låga kostnader, mindre beroende av kortsiktiga väderomslag, främjande av regionala ekonomiska strukturer och tillhandahållande av alternativa inkomstkällor för jordbrukare.

| 60. | Europaparlamentet beklagar därför att biomassans enorma potential som förnybar energikälla inte har exploaterats i den utsträckning som hade varit tekniskt möjligt till rimliga kostnader. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att lägga fram en handlingsplan för biomassa och uppmanar kommissionen att utarbeta ett ambitiöst dokument som innehåller konkreta och juridiskt bindande förslag. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet beklagar därför att biomassans enorma potential som förnybar energikälla inte har exploaterats i den utsträckning som hade varit tekniskt möjligt till rimliga kostnader. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att lägga fram en handlingsplan för biomassa och uppmanar kommissionen att utarbeta ett ambitiöst dokument som innehåller konkreta och juridiskt bindande förslag.

| 61. | Europaparlamentet betonar att fördelarna med biomassa inom området el bäst kommer till sin rätt, när anläggningarna är byggda på ett sådant sätt att el, värme och kyla används i lika mån. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att fördelarna med biomassa inom området el bäst kommer till sin rätt, när anläggningarna är byggda på ett sådant sätt att el, värme och kyla används i lika mån.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för att främja användningen av biomassa. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för att främja användningen av biomassa.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja den enorma potential som GJP:s andra pelare (landsbygdsutveckling) erbjuder för att främja en hållbar användning av biomassa. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja den enorma potential som GJP:s andra pelare (landsbygdsutveckling) erbjuder för att främja en hållbar användning av biomassa.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införliva ett ur miljöhänseende effektivt utnyttjande av biomassa i sina prioriteringar för de särskilda programmen i det sjunde ramprogrammet för forskning (RP7). |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införliva ett ur miljöhänseende effektivt utnyttjande av biomassa i sina prioriteringar för de särskilda programmen i det sjunde ramprogrammet för forskning (RP7).

| 65. | Europaparlamentet belyser den enorma potential som samförbränning av biomassa och fossila bränslen (t.ex. kol) innebär och understryker att andelen förnybar energi då kan ökas och bli kostnadseffektiv på kort sikt. Parlamentet anser vidare att man på lång sikt måste bygga anläggningar som endast använder sig av biomassa. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet belyser den enorma potential som samförbränning av biomassa och fossila bränslen (t.ex. kol) innebär och understryker att andelen förnybar energi då kan ökas och bli kostnadseffektiv på kort sikt. Parlamentet anser vidare att man på lång sikt måste bygga anläggningar som endast använder sig av biomassa.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att se till att den nationella skattepolitiken inte hindrar utvecklingen av biomassaproduktionen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att se till att den nationella skattepolitiken inte hindrar utvecklingen av biomassaproduktionen.

| 67. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se över sina skattesystem och att avskaffa alla onödiga skattebördor för användare av biomassa samt att beakta skattelättnader som ett effektivt stöd. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se över sina skattesystem och att avskaffa alla onödiga skattebördor för användare av biomassa samt att beakta skattelättnader som ett effektivt stöd.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en handlingsplan för biomassa. Detta är emellertid en invecklad och kontroversiell fråga och parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra ett brett samråd med allmänhet och berörda aktörer i syfte att utarbeta en balanserad och ambitiös arbetsplan för framtiden. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en handlingsplan för biomassa. Detta är emellertid en invecklad och kontroversiell fråga och parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra ett brett samråd med allmänhet och berörda aktörer i syfte att utarbeta en balanserad och ambitiös arbetsplan för framtiden.

| 69. | Europaparlamentet anser att insatserna för att öka användningen av biomassa vid produktion av förnybar energi genom hållbara produktionsmetoder inte får befria EU från att fortsätta forskningen om bättre energieffektivitet (energisparande när det gäller bränsle, uppvärmning, elektricitet osv.), vilket är ett sätt för jordbrukarna att minska kostnaderna. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att insatserna för att öka användningen av biomassa vid produktion av förnybar energi genom hållbara produktionsmetoder inte får befria EU från att fortsätta forskningen om bättre energieffektivitet (energisparande när det gäller bränsle, uppvärmning, elektricitet osv.), vilket är ett sätt för jordbrukarna att minska kostnaderna.

| 70. | Europaparlamentet kräver att de bestämmelser om samexistens och märkning som gäller för odling och användning av genetiskt modifierade organismer på området för livsmedelsproduktion också skall tillämpas på området för förnybara energikällor. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet kräver att de bestämmelser om samexistens och märkning som gäller för odling och användning av genetiskt modifierade organismer på området för livsmedelsproduktion också skall tillämpas på området för förnybara energikällor.

| 71. | Europaparlamentet erkänner GJP:s bidrag till produktionen av förnybar energi genom biomassa och biobränslen, och begär att ytterligare utveckling och användning av dem skall uppmuntras. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att förbättra möjligheterna till medfinansiering av projekt från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och de andra strukturfonderna i syfte att uppnå en välbalanserad och rationell utveckling och användning av förnybara energikällor, förutsatt att de energimässiga och miljömässiga erfarenheterna av denna användning visar sig vara positiva och innebära hållbar produktion. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet erkänner GJP:s bidrag till produktionen av förnybar energi genom biomassa och biobränslen, och begär att ytterligare utveckling och användning av dem skall uppmuntras. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att förbättra möjligheterna till medfinansiering av projekt från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och de andra strukturfonderna i syfte att uppnå en välbalanserad och rationell utveckling och användning av förnybara energikällor, förutsatt att de energimässiga och miljömässiga erfarenheterna av denna användning visar sig vara positiva och innebära hållbar produktion.

| 72. | Europaparlamentet kräver att användning av biprodukter från jord- och skogsbruket, som grödor som odlas på olönsam mark och häckklipp samt skogsbrukets biprodukter (virkesavfall), bör prioriteras vid främjande av energiutvinning för att i möjligaste mån utesluta konkurrens med den nödvändiga livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet kräver att användning av biprodukter från jord- och skogsbruket, som grödor som odlas på olönsam mark och häckklipp samt skogsbrukets biprodukter (virkesavfall), bör prioriteras vid främjande av energiutvinning för att i möjligaste mån utesluta konkurrens med den nödvändiga livsmedelsproduktionen.

| 73. | Europaparlamentet erkänner den förnybara energiproduktionens potential att samtidigt effektivt diversifiera och garantera jordbruksinkomster, skapa arbetstillfällen, skydda naturen och producera ren energi. Parlamentet påpekar dock att en tryggad livsmedelsförsörjning måste fortsätta att prioriteras framför energiproduktion. Därför behövs åtgärder för att förhindra att energiproduktion tränger undan livsmedelsproduktion från områden lämpliga för jordbruk och att livsmedelsimporterna till EU ökar ytterligare. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet erkänner den förnybara energiproduktionens potential att samtidigt effektivt diversifiera och garantera jordbruksinkomster, skapa arbetstillfällen, skydda naturen och producera ren energi. Parlamentet påpekar dock att en tryggad livsmedelsförsörjning måste fortsätta att prioriteras framför energiproduktion. Därför behövs åtgärder för att förhindra att energiproduktion tränger undan livsmedelsproduktion från områden lämpliga för jordbruk och att livsmedelsimporterna till EU ökar ytterligare.

| 74. | Europaparlamentet noterar att skogsindustrin är en oexploaterad källa som kan spela en avgörande roll inte bara för att utveckla och bredda marknaden för biomassa utan också för att föra energikällan närmare konsumenterna. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet noterar att skogsindustrin är en oexploaterad källa som kan spela en avgörande roll inte bara för att utveckla och bredda marknaden för biomassa utan också för att föra energikällan närmare konsumenterna.

Nyskapande: Betydelsen av bättre samordning mellan EU:s nivå och de nationella, lokala och regionala nivåerna

| 75. | Europaparlamentet vidhåller att en sammanhängande EU-strategi för förnybar energi och energieffektivitet endast kan uppnås genom ett bättre samspel mellan alla inblandade aktörer. Parlamentet betonar i synnerhet vikten av de lokala och regionala nivåerna i strategin. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet vidhåller att en sammanhängande EU-strategi för förnybar energi och energieffektivitet endast kan uppnås genom ett bättre samspel mellan alla inblandade aktörer. Parlamentet betonar i synnerhet vikten av de lokala och regionala nivåerna i strategin.

| 76. | Europaparlamentet efterlyser ett nytt program som ”Intelligent energi – Europa” i budgetplanen 2007–2013 med kraftigt ökade anslag för att hjälpa fram nätverk för bästa metoder samt för att stimulera till hundraprocentigt förnybara samhällen. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet efterlyser ett nytt program som ”Intelligent energi – Europa” i budgetplanen 2007–2013 med kraftigt ökade anslag för att hjälpa fram nätverk för bästa metoder samt för att stimulera till hundraprocentigt förnybara samhällen.

| 77. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att främjandet av förnybar energi bör utgöra en viktig del av den framtida europeiska strukturpolitiken. Parlamentet påpekar att särskilt de nya medlemsstaterna därigenom får nya möjligheter att stärka sina små och medelstora företag. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att främjandet av förnybar energi bör utgöra en viktig del av den framtida europeiska strukturpolitiken. Parlamentet påpekar att särskilt de nya medlemsstaterna därigenom får nya möjligheter att stärka sina små och medelstora företag.

Forskning och utveckling: Prioritering av förnybar energi och energieffektivitet

| 78. | Europaparlamentet noterar att solenergi och marina förnybara energikällor såsom energi från havsströmmar, tidvatten, vågkraft och osmos är nya potentiella källor till förnybar el, och att EU:s forsknings- och utvecklingsverksamhet bör göra stora investeringar i dem. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet noterar att solenergi och marina förnybara energikällor såsom energi från havsströmmar, tidvatten, vågkraft och osmos är nya potentiella källor till förnybar el, och att EU:s forsknings- och utvecklingsverksamhet bör göra stora investeringar i dem.

| 79. | Europaparlamentet gläds över EU spelar en ledande roll globalt inom tekniken för förnybar energi. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet gläds över EU spelar en ledande roll globalt inom tekniken för förnybar energi.

| 80. | Europaparlamentet konstaterar att all outvecklad energiteknik inom energiområdet behöver viss hjälp för att utvecklas under de första åren och betonar att Internationella energiorganet konstaterar att endast 8,2 procent av de totala medel som anslogs till forskning och utveckling i OECD-länderna mellan 1974 och 2001 gick till förnybara energikällor. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet konstaterar att all outvecklad energiteknik inom energiområdet behöver viss hjälp för att utvecklas under de första åren och betonar att Internationella energiorganet konstaterar att endast 8,2 procent av de totala medel som anslogs till forskning och utveckling i OECD-länderna mellan 1974 och 2001 gick till förnybara energikällor.

| 81. | Europaparlamentet står fast vid att det inom de särskilda programmen inom det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling bör anslås ett avsevärt belopp till förnybara energikällor och energieffektivitet, mot bakgrund av att de förnybara energikällorna är till så mångsidig nytta för klimatförändringen, självförsörjningen med energi och en tryggad energiförsörjning. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet står fast vid att det inom de särskilda programmen inom det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling bör anslås ett avsevärt belopp till förnybara energikällor och energieffektivitet, mot bakgrund av att de förnybara energikällorna är till så mångsidig nytta för klimatförändringen, självförsörjningen med energi och en tryggad energiförsörjning.

| 82. | Europaparlamentet understryker att RP7 måste innefatta ett ökat stöd till förnybara energikällor och energieffektivitet. Parlamentet betonar att man måste lägga vikt vid att överbrygga tomrummet mellan faserna demonstration, spridning och saluföring av tekniken för förnybara energikällor. Parlamentet påpekar vidare att man även bör lägga vikt vid forskning om vindkraftverksanläggningar vid kusterna. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet understryker att RP7 måste innefatta ett ökat stöd till förnybara energikällor och energieffektivitet. Parlamentet betonar att man måste lägga vikt vid att överbrygga tomrummet mellan faserna demonstration, spridning och saluföring av tekniken för förnybara energikällor. Parlamentet påpekar vidare att man även bör lägga vikt vid forskning om vindkraftverksanläggningar vid kusterna.

| 83. | Europaparlamentet insisterar på att gemenskapens främsta finansiella instrument – särskilt strukturfonderna och Sammanhållningsfonden samt det finansiella stöd som är tillgängligt genom gemenskapens internationella samarbetsprogram, särskilt det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet – måste inriktas på storskaliga investeringar i ny teknik för förnybara energikällor och energibesparing som uppvisat bäst resultat. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet insisterar på att gemenskapens främsta finansiella instrument – särskilt strukturfonderna och Sammanhållningsfonden samt det finansiella stöd som är tillgängligt genom gemenskapens internationella samarbetsprogram, särskilt det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet – måste inriktas på storskaliga investeringar i ny teknik för förnybara energikällor och energibesparing som uppvisat bäst resultat.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIR) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) att fastställa stegvis ökande mål för förnybara energikällors andel i deras respektive portföljer för lån kopplade till energisektorn samt att fastställa att förebyggande av utsläpp av växthusgaser är ett oundgängligt kriterium vid urvalet av projekt som skall få stöd. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIR) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) att fastställa stegvis ökande mål för förnybara energikällors andel i deras respektive portföljer för lån kopplade till energisektorn samt att fastställa att förebyggande av utsläpp av växthusgaser är ett oundgängligt kriterium vid urvalet av projekt som skall få stöd.

| 85. | Europaparlamentet anser man borde planera teknikplattformar för solenergiproduktion, vindkraft, biomassa och integrering av förnybara energikällor i byggsektorn, inbegripet kraftvärme och fjärrvärme/ fjärrkylning (CHP/DHC) som bygger på förnybara energikällor. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet anser man borde planera teknikplattformar för solenergiproduktion, vindkraft, biomassa och integrering av förnybara energikällor i byggsektorn, inbegripet kraftvärme och fjärrvärme/ fjärrkylning (CHP/DHC) som bygger på förnybara energikällor.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i utbildning om förnybara energikällor för att se till att branschfolk och allmänheten är bättre informerade. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i utbildning om förnybara energikällor för att se till att branschfolk och allmänheten är bättre informerade.

| 87. | Europaparlamentet anser att det finns ett brådskande behov av forskning när det gäller prognos och tillfällig lagring av energi från instabila energikällor som vind- och solenergi. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet anser att det finns ett brådskande behov av forskning när det gäller prognos och tillfällig lagring av energi från instabila energikällor som vind- och solenergi.

| 88. | Europaparlamentet kräver att de befintliga förfarandena för informationsutbyte skall utökas och att databaserna ska bli öppnare så att det multilaterala samarbetet inom miljöforskning och planering kan öka. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet kräver att de befintliga förfarandena för informationsutbyte skall utökas och att databaserna ska bli öppnare så att det multilaterala samarbetet inom miljöforskning och planering kan öka.

Exportstrategi, utvecklingspolitik

| 89. | Europaparlamentet står fast vid att EU har en skyldighet att hjälpa de minst utvecklade länderna och de framväxande ekonomierna med att utveckla, främja och finansiera anpassad teknik för förnybar energi. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet står fast vid att EU har en skyldighet att hjälpa de minst utvecklade länderna och de framväxande ekonomierna med att utveckla, främja och finansiera anpassad teknik för förnybar energi.

| 90. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att upprätthålla sin världsledande roll och försvara sina åtaganden på världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg den 26 augusti till den 4 september 2002, och använda sitt inflytande för att ytterligare förstärka en politik inriktad på en effektiv användning av förnybar energi i relevanta internationella organ. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmuntrar EU att upprätthålla sin världsledande roll och försvara sina åtaganden på världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg den 26 augusti till den 4 september 2002, och använda sitt inflytande för att ytterligare förstärka en politik inriktad på en effektiv användning av förnybar energi i relevanta internationella organ.

| 91. | Europaparlamentet betonar vikten av förnybara energikällor i utvecklingssamarbetet och i Europa-Medelhavspartnerskapet. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet betonar vikten av förnybara energikällor i utvecklingssamarbetet och i Europa-Medelhavspartnerskapet.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ökat stöd till användningen av kraftverksteknik för solenergi i södra och östra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ökat stöd till användningen av kraftverksteknik för solenergi i södra och östra Medelhavsområdet.

| 93. | Europaparlamentet konstaterar att det finns en stor potential för samarbete med nordafrikanska länder och Medelhavsområdet för att dra nytta av solenergi, geotermisk energi och vindenergi i syfte att vidareutveckla dessa regioner samt exportera teknik från och importera el till EU:s marknad. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet konstaterar att det finns en stor potential för samarbete med nordafrikanska länder och Medelhavsområdet för att dra nytta av solenergi, geotermisk energi och vindenergi i syfte att vidareutveckla dessa regioner samt exportera teknik från och importera el till EU:s marknad.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar EU att hjälpa till att främja användningen av förnybar energi i utvecklingsländerna för att minska fattigdomen, förebygga konflikter och åstadkomma en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar EU att hjälpa till att främja användningen av förnybar energi i utvecklingsländerna för att minska fattigdomen, förebygga konflikter och åstadkomma en hållbar utveckling.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för utvecklingsbistånd och särskilt i strategierna för fattigdomsbekämpning prioritera stödet för en hållbar energiförsörjning samt att uppmana stora finansinstitutioner som EIB, EBRD, Världsbanken och de nationella exportkreditinstituten att ge förtur åt investeringar i förnybara energikällor och energieffektivitet, för att främja och underlätta en utveckling i denna riktning. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för utvecklingsbistånd och särskilt i strategierna för fattigdomsbekämpning prioritera stödet för en hållbar energiförsörjning samt att uppmana stora finansinstitutioner som EIB, EBRD, Världsbanken och de nationella exportkreditinstituten att ge förtur åt investeringar i förnybara energikällor och energieffektivitet, för att främja och underlätta en utveckling i denna riktning.

EU-institutionernas föregångsroll inom området förnybara energikällor

| 96. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska institutionerna att föregå med gott och klart synligt exempel för Europas medborgare genom att använda energi från förnybara energikällor i sina egna fastigheter och vid sina egna transporter. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar de europeiska institutionerna att föregå med gott och klart synligt exempel för Europas medborgare genom att använda energi från förnybara energikällor i sina egna fastigheter och vid sina egna transporter.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar parlamentets presidium att långsiktigt engagera sig för att parlamentets behov av el, värme, nedkylning och transporter successivt skall börja tillgodoses med hjälp av förnybara energikällor och samtidigt vidta åtgärder för att parlamentets verksamhet skall bli mera energieffektiv.
  *
  - * |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar parlamentets presidium att långsiktigt engagera sig för att parlamentets behov av el, värme, nedkylning och transporter successivt skall börja tillgodoses med hjälp av förnybara energikällor och samtidigt vidta åtgärder för att parlamentets verksamhet skall bli mera energieffektiv.

*

- *

| 98. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 283, 27.10.2001, s. 33.

(2)  EUT L 123, 17. 5. 2003, s. 42.

(3)  EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 838.

(4)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 65.

(5)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. Senast ändrat genom direktiv 2004/75/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 100).

(6)  EGT L 350, 28.12.1998, s. 58. Senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

P6_TA(2005)0366

Minska antalet dödsoffer i trafiken i EU

Europaparlamentets resolution om det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet: Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar (2004/2162(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: vägval inför framtiden” (KOM(2001)0370) och med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2003 om denna vitbok (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: vägval inför framtiden” (KOM(2001)0370) och med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2003 om denna vitbok (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Informations- och kommunikationsteknik för säkra och intelligenta fordon” (KOM(2003)0542), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Informations- och kommunikationsteknik för säkra och intelligenta fordon” (KOM(2003)0542),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet: Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar” (KOM(2003)0311) och dess publikation ”Saving 20 000 lives on our roads” från oktober 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet: Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar” (KOM(2003)0311) och dess publikation ”Saving 20 000 lives on our roads” från oktober 2004,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2004/345/EG av den 6 april 2004 om efterlevnadskontroller inom trafiksäkerhetsområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2004/345/EG av den 6 april 2004 om efterlevnadskontroller inom trafiksäkerhetsområdet (2),

| — | med beaktande av Veronadeklarationen om trafiksäkerhet av den 24 oktober 2003 samt slutsatserna från den andra konferensen i Verona av den 25 och 26 oktober 2004 och det löfte som EU:s transportministrar då gav om att prioritera trafiksäkerheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Veronadeklarationen om trafiksäkerhet av den 24 oktober 2003 samt slutsatserna från den andra konferensen i Verona av den 25 och 26 oktober 2004 och det löfte som EU:s transportministrar då gav om att prioritera trafiksäkerheten,

| — | med beaktande av den europeiska stadgan om trafiksäkerhet som bilades kommissionens ovannämnda meddelande om det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska stadgan om trafiksäkerhet som bilades kommissionens ovannämnda meddelande om det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0225/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0225/2005), och av följande skäl:

| A. | Både målsättningen att halvera antalet dödsoffer i trafiken i EU till 2010 och kommissionens pågående halvtidsöversyn av det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet är välkomna. |
| --- | --- |

A.

Både målsättningen att halvera antalet dödsoffer i trafiken i EU till 2010 och kommissionens pågående halvtidsöversyn av det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet är välkomna.

| B. | Det bedrivs ett viktigt arbete inom initiativet eSafety, där ett imponerande antal berörda parter deltar. |
| --- | --- |

B.

Det bedrivs ett viktigt arbete inom initiativet eSafety, där ett imponerande antal berörda parter deltar.

| C. | Tillämpningen av hastighets-, alkohol- och bälteslagstiftning måste grunda sig på diskussioner om bästa metoder. |
| --- | --- |

C.

Tillämpningen av hastighets-, alkohol- och bälteslagstiftning måste grunda sig på diskussioner om bästa metoder.

| D. | Alla är medvetna om att för höga hastigheter och olämpliga hastigheter i förhållande till vägförhållandena, konsumtion av alkohol och droger eller vissa läkemedel samt felaktig användning av bilbälte, får katastrofala konsekvenser för vägsäkerheten, både när det gäller antalet döda och antalet skadade och invalidiserade. Många åtgärder har vidtagits, men de höga dödssiffrorna visar att mycket mer måste göras för att nå målet som fastställts till 2010. |
| --- | --- |

D.

Alla är medvetna om att för höga hastigheter och olämpliga hastigheter i förhållande till vägförhållandena, konsumtion av alkohol och droger eller vissa läkemedel samt felaktig användning av bilbälte, får katastrofala konsekvenser för vägsäkerheten, både när det gäller antalet döda och antalet skadade och invalidiserade. Många åtgärder har vidtagits, men de höga dödssiffrorna visar att mycket mer måste göras för att nå målet som fastställts till 2010.

| E. | På området för vägsäkerhet har EU särskilda skyldigheter som explicit fastställs i fördragen och unionen har befogenheter på de områden där dess insatser kan bidra med ett mervärde i förhållande till medlemsstaternas insatser, vid sidan av andra viktiga områden såsom användning av bilbälte och bestämmelser om körkort. Man bör hålla i minnet att tillämpningsområdet för EU:s insatser har utökats till att omfatta ytterligare 80 miljoner medborgare. |
| --- | --- |

E.

På området för vägsäkerhet har EU särskilda skyldigheter som explicit fastställs i fördragen och unionen har befogenheter på de områden där dess insatser kan bidra med ett mervärde i förhållande till medlemsstaternas insatser, vid sidan av andra viktiga områden såsom användning av bilbälte och bestämmelser om körkort. Man bör hålla i minnet att tillämpningsområdet för EU:s insatser har utökats till att omfatta ytterligare 80 miljoner medborgare.

| F. | Utbyte av bästa metoder har en framträdande roll när det gäller att förhindra trafikolyckor. Av dessa olyckor inträffar 65 procent i städer, 30 procent utanför städer och endast 5 procent på motorvägar. |
| --- | --- |

F.

Utbyte av bästa metoder har en framträdande roll när det gäller att förhindra trafikolyckor. Av dessa olyckor inträffar 65 procent i städer, 30 procent utanför städer och endast 5 procent på motorvägar.

| G. | Varje år omkommer mer än 40 000 människor i trafikolyckor i EU, vilket – förutom det oacceptabla mänskliga lidandet – innebär direkta och indirekta kostnader som uppgår till ca 180 miljarder euro eller 2 procent av EU:s BNP. |
| --- | --- |

G.

Varje år omkommer mer än 40 000 människor i trafikolyckor i EU, vilket – förutom det oacceptabla mänskliga lidandet – innebär direkta och indirekta kostnader som uppgår till ca 180 miljarder euro eller 2 procent av EU:s BNP.

| H. | Dagens fordon är fyra gånger säkrare än de var 1970. Det har avsevärt bidragit till att antalet dödsfall i trafiken har kunnat minskas med 50 procent sedan 1970 i EU med 15 medlemsstater, under en period då trafikvolymen har tredubblats. |
| --- | --- |

H.

Dagens fordon är fyra gånger säkrare än de var 1970. Det har avsevärt bidragit till att antalet dödsfall i trafiken har kunnat minskas med 50 procent sedan 1970 i EU med 15 medlemsstater, under en period då trafikvolymen har tredubblats.

| I. | Den låga trafiksäkerhetsnivån i vissa medlemsstater, särskilt i flera av de nya medlemsstaterna, är oroväckande. Om alla medlemsstater skulle uppnå samma resultat som i Storbritannien och i Sverige, skulle antalet dödsolyckor minska med 17 000 om året i EU med 25 medlemsstater. Det skulle innebära en minskning med 39 procent och ett stort steg framåt, men fortfarande uppnås inte den minskning med 50 procent som är målet. |
| --- | --- |

I.

Den låga trafiksäkerhetsnivån i vissa medlemsstater, särskilt i flera av de nya medlemsstaterna, är oroväckande. Om alla medlemsstater skulle uppnå samma resultat som i Storbritannien och i Sverige, skulle antalet dödsolyckor minska med 17 000 om året i EU med 25 medlemsstater. Det skulle innebära en minskning med 39 procent och ett stort steg framåt, men fortfarande uppnås inte den minskning med 50 procent som är målet.

| 1. | Europaparlamentet betonar det gemensamma ansvaret för alla berörda parter, nämligen EU, medlemsstater, regionala och lokala myndigheter, fordonsindustrin, organisationer och enskilda individer, att vidta konkreta och samordnade åtgärder i syfte att förbättra trafiksäkerheten så att det gemensamt antagna målet att halvera antalet dödsoffer i trafiken till 2010 kan uppnås. Subsidiaritetsprincipen måste respekteras till fullo och får inte användas som ursäkt för att slå sig till ro eller vara inaktiv i ljuset av det stora ansvar som Europeiska unionen har när det gäller att skapa den nödvändiga politiska ramen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar det gemensamma ansvaret för alla berörda parter, nämligen EU, medlemsstater, regionala och lokala myndigheter, fordonsindustrin, organisationer och enskilda individer, att vidta konkreta och samordnade åtgärder i syfte att förbättra trafiksäkerheten så att det gemensamt antagna målet att halvera antalet dödsoffer i trafiken till 2010 kan uppnås. Subsidiaritetsprincipen måste respekteras till fullo och får inte användas som ursäkt för att slå sig till ro eller vara inaktiv i ljuset av det stora ansvar som Europeiska unionen har när det gäller att skapa den nödvändiga politiska ramen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planerade halvtidsöversyn av de framsteg som medlemsstaterna har gjort när det gäller genomförandet av åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens planerade halvtidsöversyn av de framsteg som medlemsstaterna har gjort när det gäller genomförandet av åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet.

| 3. | Europaparlamentet anmodar kommissionen att i sin halvtidsöversyn av åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet lägga fram ett förslag om ett heltäckande och beständigt ramverk för trafiksäkerheten i EU där man i detalj redogör för alla trafiksäkerhetsområden, redogör för EU:s och medlemsstaternas mål och åtföljande åtgärder samt bedömer framstegen i förhållande till målen och ser till att de får bred spridning varje år. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anmodar kommissionen att i sin halvtidsöversyn av åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet lägga fram ett förslag om ett heltäckande och beständigt ramverk för trafiksäkerheten i EU där man i detalj redogör för alla trafiksäkerhetsområden, redogör för EU:s och medlemsstaternas mål och åtföljande åtgärder samt bedömer framstegen i förhållande till målen och ser till att de får bred spridning varje år.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att det ovannämnda meddelandet från kommissionen om det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet inte innehåller någon utvärdering av det andra åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet (1997–2001), eftersom det är viktigt med en utvärdering för att undvika att samma misstag upprepas. Parlamentet beklagar vidare att meddelandet inte tar upp de särskilda trafiksäkerhetsproblem som finns i stadsområden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att det ovannämnda meddelandet från kommissionen om det Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet inte innehåller någon utvärdering av det andra åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet (1997–2001), eftersom det är viktigt med en utvärdering för att undvika att samma misstag upprepas. Parlamentet beklagar vidare att meddelandet inte tar upp de särskilda trafiksäkerhetsproblem som finns i stadsområden.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en långsiktig plan för trafiksäkerhet som sträcker sig längre än 2010 och som beskriver de åtgärder som måste vidtas för att man skall kunna undvika de dödsfall och allvarliga skador som trafikolyckorna orsakar (”nollvision”). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en långsiktig plan för trafiksäkerhet som sträcker sig längre än 2010 och som beskriver de åtgärder som måste vidtas för att man skall kunna undvika de dödsfall och allvarliga skador som trafikolyckorna orsakar (”nollvision”).

| 6. | Europaparlamentet anser att kommissionen måste främja ökad användning av kollektivtrafik och andra, icke motordrivna transportmedel i syfte att förbättra trafiksäkerheten, samt att detta kräver en tydlig politisk stödram. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att kommissionen måste främja ökad användning av kollektivtrafik och andra, icke motordrivna transportmedel i syfte att förbättra trafiksäkerheten, samt att detta kräver en tydlig politisk stödram.

| 7. | Europaparlamentet anser att utbytet av bästa metoder och samordningen av gemensam politik kräver mycket större politisk samordning, spridning av obestridliga uppgifter som utövar tryck på aktörer med dåliga resultat att se om sitt eget hus samt ett mer strukturerat tillvägagångssätt än hittills. Parlamentet anser att bl.a. följande viktiga uppgifter kräver ett gemensamt tillvägagångssätt:






  — | insamling, analys och offentliggörande av grundläggande och mer djupgående information samt mått på trafiksäkerhet, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att utbytet av bästa metoder och samordningen av gemensam politik kräver mycket större politisk samordning, spridning av obestridliga uppgifter som utövar tryck på aktörer med dåliga resultat att se om sitt eget hus samt ett mer strukturerat tillvägagångssätt än hittills. Parlamentet anser att bl.a. följande viktiga uppgifter kräver ett gemensamt tillvägagångssätt:

—

insamling, analys och offentliggörande av grundläggande och mer djupgående information samt mått på trafiksäkerhet,

| — | harmonisering av olycksstatistiken (och därefter införande av uppgifterna i en gemenskapsdatabas), |
| --- | --- |

—

harmonisering av olycksstatistiken (och därefter införande av uppgifterna i en gemenskapsdatabas),

| — | genomförande av trafiksäkerhetskampanjer i hela gemenskapen, |
| --- | --- |

—

genomförande av trafiksäkerhetskampanjer i hela gemenskapen,

| — | främjande av forskningsprogram och eventuellt införande av nya tekniker i nära samarbete med industrin och andra berörda parter, |
| --- | --- |

—

främjande av forskningsprogram och eventuellt införande av nya tekniker i nära samarbete med industrin och andra berörda parter,

| — | ökat informationsutbyte över gränserna och kontroll av att gemenskapslagstiftningen tillämpas i fråga om körtider och viloperioder vid vägtransporter för att förbättra trafiksäkerheten i syfte att utveckla en mer enhetlig tolkning och tillämpning av denna lagstiftning. |
| --- | --- |

—

ökat informationsutbyte över gränserna och kontroll av att gemenskapslagstiftningen tillämpas i fråga om körtider och viloperioder vid vägtransporter för att förbättra trafiksäkerheten i syfte att utveckla en mer enhetlig tolkning och tillämpning av denna lagstiftning.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom två år avlägga rapport till parlamentet om vilken institutionell form som med hänvisning till oberoende och expertis skulle vara den bäst lämpade för att utvärdera och främja framsteg i trafiksäkerhetsarbetet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom två år avlägga rapport till parlamentet om vilken institutionell form som med hänvisning till oberoende och expertis skulle vara den bäst lämpade för att utvärdera och främja framsteg i trafiksäkerhetsarbetet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att stå som värd för den tredje konferensen i Verona 2005 samt att sätta igång Veronaprocessen och integrera den i det föreslagna Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet. Parlamentet förväntar sig att Veronaprocessen skall bidra till att skapa det politiska ledarskap som behövs, på samma sätt som Cardiffprocessen och Lissabonprocessen, genom att uppmuntra politiska beslutsfattare att engagera sig starkt för att minska antalet trafikolyckor. Vidare anser parlamentet att resultatindikatorer och ömsisidiga översyner av medlemsstaterna kan vara effektiva, förutsatt att de anger såväl goda som dåliga resultat och därmed skapar en politisk press att nå de uppsatta säkerhetsnivåerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att stå som värd för den tredje konferensen i Verona 2005 samt att sätta igång Veronaprocessen och integrera den i det föreslagna Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet. Parlamentet förväntar sig att Veronaprocessen skall bidra till att skapa det politiska ledarskap som behövs, på samma sätt som Cardiffprocessen och Lissabonprocessen, genom att uppmuntra politiska beslutsfattare att engagera sig starkt för att minska antalet trafikolyckor. Vidare anser parlamentet att resultatindikatorer och ömsisidiga översyner av medlemsstaterna kan vara effektiva, förutsatt att de anger såväl goda som dåliga resultat och därmed skapar en politisk press att nå de uppsatta säkerhetsnivåerna.

| 10. | Europaparlamentet betonar att en stark insats på trafiksäkerhetsområdet kan ge tydliga resultat på kort tid. Detta framgick nyligen i Frankrike där man genom en kampanj som inleddes 2002 lyckades minska antalet dödsolyckor med 30 procent på två år. Parlamentet efterlyser en starkare politisk insats i fråga om trafiksäkerhet i hela EU. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att en stark insats på trafiksäkerhetsområdet kan ge tydliga resultat på kort tid. Detta framgick nyligen i Frankrike där man genom en kampanj som inleddes 2002 lyckades minska antalet dödsolyckor med 30 procent på två år. Parlamentet efterlyser en starkare politisk insats i fråga om trafiksäkerhet i hela EU.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att den europeiska trafiksäkerhetsstadgan så tydligt visar att trafiksäkerheten är ett gemensamt ansvar och ger intresserade berörda parter medel att företa åtaganden. Parlamentet finner det dock oroande att stadgan inte har fått så många anhängare och så mycket publicitet som man ursprungligen hade räknat med. Parlamentet föreslår att stadgan skall främjas genom en kampanj som samorganiseras på europeisk och nationell nivå för att ge publicitet åt de åtaganden som gjorts. Parlamentet kräver att tillräckliga ekonomiska medel skall anslås och att kommunikationsstrategin stärks för att dra till sig fler aktörer, såsom små och medelstora företag, och sprida bästa metoder för varje område. Parlamentet begär att det varje år skall delas ut trafiksäkerhetspriser vid uppmärksammade evenemang. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att nå ut till medborgarna genom att uppmuntra personligt engagemang i fråga om trafiksäkerhet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att den europeiska trafiksäkerhetsstadgan så tydligt visar att trafiksäkerheten är ett gemensamt ansvar och ger intresserade berörda parter medel att företa åtaganden. Parlamentet finner det dock oroande att stadgan inte har fått så många anhängare och så mycket publicitet som man ursprungligen hade räknat med. Parlamentet föreslår att stadgan skall främjas genom en kampanj som samorganiseras på europeisk och nationell nivå för att ge publicitet åt de åtaganden som gjorts. Parlamentet kräver att tillräckliga ekonomiska medel skall anslås och att kommunikationsstrategin stärks för att dra till sig fler aktörer, såsom små och medelstora företag, och sprida bästa metoder för varje område. Parlamentet begär att det varje år skall delas ut trafiksäkerhetspriser vid uppmärksammade evenemang. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att nå ut till medborgarna genom att uppmuntra personligt engagemang i fråga om trafiksäkerhet.

| 12. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att transportbeställare involveras aktivt i insatserna för att förbättra trafiksäkerheten och uppmanar kommissionen att säkra att sådana beställare ställer trafiksäkerhetskrav på sina leverantörer. Parlamentet uppmanar europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheter att kräva en handlingsplan för trafiksäkerhet inom det företag från vilket de köper en transporttjänst. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att den europeiska trafiksäkerhetsstadgan skall kunna utnyttjas för att ge transportföretag ett certifikat som bevisar att de uppfyller trafiksäkerhetskraven inom företaget. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att transportbeställare involveras aktivt i insatserna för att förbättra trafiksäkerheten och uppmanar kommissionen att säkra att sådana beställare ställer trafiksäkerhetskrav på sina leverantörer. Parlamentet uppmanar europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheter att kräva en handlingsplan för trafiksäkerhet inom det företag från vilket de köper en transporttjänst. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att den europeiska trafiksäkerhetsstadgan skall kunna utnyttjas för att ge transportföretag ett certifikat som bevisar att de uppfyller trafiksäkerhetskraven inom företaget.

| 13. | Europaparlamentet är övertygat om att man endast kan nå betydande och varaktiga resultat med hjälp av ett integrerat systemtänkande som omfattar alla trafiksäkerhetsområden, dvs. alla trafikanter och alla användare och beställare av transporttjänster och i synnerhet förare (fysisk kondition, utbildning, beteende), fordonet (dess utrustning, säkerhetsbestämmelser, underhåll) och infrastrukturen (vägnätets skick och underhåll, vägarnas användning, vägbyggen, skyltning) samt genom incitament för större nyttjande av kollektivtrafik och effektiv lagstiftning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är övertygat om att man endast kan nå betydande och varaktiga resultat med hjälp av ett integrerat systemtänkande som omfattar alla trafiksäkerhetsområden, dvs. alla trafikanter och alla användare och beställare av transporttjänster och i synnerhet förare (fysisk kondition, utbildning, beteende), fordonet (dess utrustning, säkerhetsbestämmelser, underhåll) och infrastrukturen (vägnätets skick och underhåll, vägarnas användning, vägbyggen, skyltning) samt genom incitament för större nyttjande av kollektivtrafik och effektiv lagstiftning i medlemsstaterna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och deras regionala myndigheter att i samband med utbildning, lagstiftning och kontrollåtgärder på trafiksäkerhetsområdet i första hand inrikta sig på högriskgrupper. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och deras regionala myndigheter att i samband med utbildning, lagstiftning och kontrollåtgärder på trafiksäkerhetsområdet i första hand inrikta sig på högriskgrupper.

| 15. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att utbildningen av förare, körskollärare och poliser är omfattande och av god kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja utbildning, redan på grundskolenivå för att minska dödstalen bland unga människor, och livslång förarutbildning med vederbörlig hänsyn till behoven i särskilda grupper såsom äldre, funktionshindrade och invandrare. Parlamentet stödjer gemenskapsomfattande kampanjer som riktar sig särskilt till dem som oftast bryter mot lagstiftningen och som betonar de allvarligaste dödsorsakerna såsom fortkörning, körning under alkoholpåverkan och underlåtelse att använda bilbälte. Parlamentet begär att det europeiska körkortet snabbt skall införas, som på sikt även kan användas för att kontrollera förarnas psykiska och fysiska kapacitet och körförmåga. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att utbildningen av förare, körskollärare och poliser är omfattande och av god kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja utbildning, redan på grundskolenivå för att minska dödstalen bland unga människor, och livslång förarutbildning med vederbörlig hänsyn till behoven i särskilda grupper såsom äldre, funktionshindrade och invandrare. Parlamentet stödjer gemenskapsomfattande kampanjer som riktar sig särskilt till dem som oftast bryter mot lagstiftningen och som betonar de allvarligaste dödsorsakerna såsom fortkörning, körning under alkoholpåverkan och underlåtelse att använda bilbälte. Parlamentet begär att det europeiska körkortet snabbt skall införas, som på sikt även kan användas för att kontrollera förarnas psykiska och fysiska kapacitet och körförmåga.

| 16. | Europaparlamentet ser positivt på kommissionens vilja att undersöka hur den ökade användningen av små nyttofordon för yrkesmässig vägtransport påverkar trafiksäkerheten i fråga om utbildning, kör- och vilotider samt hastighetsbegränsande anordningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt och eventuellt tillsammans med ett lagstiftningsförslag översända resultaten av dessa undersökningar till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet ser positivt på kommissionens vilja att undersöka hur den ökade användningen av små nyttofordon för yrkesmässig vägtransport påverkar trafiksäkerheten i fråga om utbildning, kör- och vilotider samt hastighetsbegränsande anordningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt och eventuellt tillsammans med ett lagstiftningsförslag översända resultaten av dessa undersökningar till Europaparlamentet.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att orsaken till många dödsolyckor är trötthet hos föraren. Det framgår av en brittisk undersökning (3) att 20 procent av de olyckor som inträffar under långa resor på huvudled och motorväg orsakas av att föraren har somnat vid ratten. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra statistik över den allmänna situationen i Europa och stödja åtgärder för att motverka detta problem. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att orsaken till många dödsolyckor är trötthet hos föraren. Det framgår av en brittisk undersökning (3) att 20 procent av de olyckor som inträffar under långa resor på huvudled och motorväg orsakas av att föraren har somnat vid ratten. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra statistik över den allmänna situationen i Europa och stödja åtgärder för att motverka detta problem.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och deras regionala myndigheter att ägna särskild uppmärksamhet åt skyddet och säkerheten för utsatta trafikanter såsom fotgängare och cyklister. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och deras regionala myndigheter att ägna särskild uppmärksamhet åt skyddet och säkerheten för utsatta trafikanter såsom fotgängare och cyklister.

| 19. | Europaparlamentet är bekymrat över säkerheten för utsatta trafikanter, inbegripet unga människor, för vilka dödssiffrorna är särskilt höga. Parlamentet konstaterar att dödsrisken för motorcyklister och mopedister är 17 gånger större än för personbilister och att dödsrisken för fotgängare och cyklister är upp till 9 gånger större. Parlamentet betonar att säkerheten måste förbättras avsevärt inte bara för bilförare utan också för mer utsatta trafikanter som fotgängare, cyklister och motorcyklister. Parlamentet betonar behovet av att fokusera på utbildning, lagstiftning och kontrollåtgärder på trafiksäkerhetsområdet för högriskgrupper genom ett större helhetstänkande. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå effektiva åtgärder för att se till att alla utsatta trafikanter skyddas på bästa möjliga sätt – såsom blinkande varningsljus för tvåhjuliga motorfordons säkerhet. Parlamentet anser dessutom att man bör göra alla utsatta trafikanter medvetna om riskerna och hur de kan minskas. Europaparlamentet välkomnar det nya programmet för utvärdering av bilbarnstolar (NPACS) som subventioneras av kommissionen och skall upprätta enhetliga test- och bedömningsprotokoll. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om barnsäkerhet borde ges högre prioritet i gemenskapens trafiksäkerhetspolitik, om skyddet för fotgängare borde ägnas särskild uppmärksamhet i EuroNCAP:s (det europeiska programmet för utvärdering av nya bilmodeller) krocktester och i samband med att andra fasen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/102/EG av den 17 november 2003 om skydd för fotgängare och andra oskyddade trafikanter före och vid kollision med ett motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG inleds (4). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är bekymrat över säkerheten för utsatta trafikanter, inbegripet unga människor, för vilka dödssiffrorna är särskilt höga. Parlamentet konstaterar att dödsrisken för motorcyklister och mopedister är 17 gånger större än för personbilister och att dödsrisken för fotgängare och cyklister är upp till 9 gånger större. Parlamentet betonar att säkerheten måste förbättras avsevärt inte bara för bilförare utan också för mer utsatta trafikanter som fotgängare, cyklister och motorcyklister. Parlamentet betonar behovet av att fokusera på utbildning, lagstiftning och kontrollåtgärder på trafiksäkerhetsområdet för högriskgrupper genom ett större helhetstänkande. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå effektiva åtgärder för att se till att alla utsatta trafikanter skyddas på bästa möjliga sätt – såsom blinkande varningsljus för tvåhjuliga motorfordons säkerhet. Parlamentet anser dessutom att man bör göra alla utsatta trafikanter medvetna om riskerna och hur de kan minskas. Europaparlamentet välkomnar det nya programmet för utvärdering av bilbarnstolar (NPACS) som subventioneras av kommissionen och skall upprätta enhetliga test- och bedömningsprotokoll. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om barnsäkerhet borde ges högre prioritet i gemenskapens trafiksäkerhetspolitik, om skyddet för fotgängare borde ägnas särskild uppmärksamhet i EuroNCAP:s (det europeiska programmet för utvärdering av nya bilmodeller) krocktester och i samband med att andra fasen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/102/EG av den 17 november 2003 om skydd för fotgängare och andra oskyddade trafikanter före och vid kollision med ett motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG inleds (4).

| 20. | Europaparlamentet anser att noggrann och regelbunden kontroll av att lagstiftningen efterlevs är avgörande för att trafiksäkerheten skall kunna förbättras. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att noggrann och regelbunden kontroll av att lagstiftningen efterlevs är avgörande för att trafiksäkerheten skall kunna förbättras.

| 21. | Europaparlamentet understryker att kontroll av efterlevnaden av gällande trafikregler skulle förbättra trafiksäkerheten avsevärt eftersom de flesta olyckor inträffar till följd av att trafikregler inte respekteras. Parlamentet betonar särskilt vikten av att reglerna för hastighetsbegränsningar, högsta tillåtna alkoholhalt i blodet, intag av mediciner och droger samt användningen av bilbälte och hjälm efterlevs. Parlamentet anser att dessa frågor i första hand faller under medlemsstaternas ansvar men att det finns ett stort behov av samordning genom spridning av bästa metoder. Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendation av den 17 januari 2001 om högsta tillåtna blodalkoholkoncentration (BAK) för förare av motorfordon (5) i vilken en maxgräns för alkoholhalten i blodet på 0,5 promille föreslås och uppmanar alla medlemsstater att anta denna maxgräns. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast genomföra kommissionens rekommendation av den 6 april 2004 (6) om efterlevnadskontroller inom trafiksäkerhetsområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av den sistnämnda rekommendationen och vid behov ge stöd till de medlemsstater som inte lyckas genomföra den. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin halvtidsöversyn avlägga rapport om i vilken utsträckning rekommendationen har genomförts. Parlamentet uppmanar även kommissionen att som ett resultat av denna utvärdering föreslå nödvändiga lagstiftningsåtgärder av obligatorisk karaktär på området för alkoholgränser (genom att följa parlamentets rekommendationer: 0,5 mg/ml för vuxna och 0,2 mg/ml för oerfarna förare) och användning av bilbälte. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att kontroll av efterlevnaden av gällande trafikregler skulle förbättra trafiksäkerheten avsevärt eftersom de flesta olyckor inträffar till följd av att trafikregler inte respekteras. Parlamentet betonar särskilt vikten av att reglerna för hastighetsbegränsningar, högsta tillåtna alkoholhalt i blodet, intag av mediciner och droger samt användningen av bilbälte och hjälm efterlevs. Parlamentet anser att dessa frågor i första hand faller under medlemsstaternas ansvar men att det finns ett stort behov av samordning genom spridning av bästa metoder. Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendation av den 17 januari 2001 om högsta tillåtna blodalkoholkoncentration (BAK) för förare av motorfordon (5) i vilken en maxgräns för alkoholhalten i blodet på 0,5 promille föreslås och uppmanar alla medlemsstater att anta denna maxgräns. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast genomföra kommissionens rekommendation av den 6 april 2004 (6) om efterlevnadskontroller inom trafiksäkerhetsområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av den sistnämnda rekommendationen och vid behov ge stöd till de medlemsstater som inte lyckas genomföra den. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin halvtidsöversyn avlägga rapport om i vilken utsträckning rekommendationen har genomförts. Parlamentet uppmanar även kommissionen att som ett resultat av denna utvärdering föreslå nödvändiga lagstiftningsåtgärder av obligatorisk karaktär på området för alkoholgränser (genom att följa parlamentets rekommendationer: 0,5 mg/ml för vuxna och 0,2 mg/ml för oerfarna förare) och användning av bilbälte.

| 22. | Europaparlamentet är medvetet om att den gränsöverskridande tillämpningen av vägtrafiklagstiftningen fortfarande är mycket otillfredsställande, eftersom man saknar ett enhetligt system med vars hjälp myndigheterna i en medlemsstat skulle kunna vidta åtgärder mot lagöverträdare från andra medlemsstater (7). Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslag till en praktiskt genomförbar gemenskapskampanj för att se till att förarna följer trafiklagstiftningen, oberoende av i vilket land de rör sig. Kommissionen uppmanas även att utarbeta ett förslag till en praktiskt genomförbar gemenskapsstrategi för att på detta sätt göra det möjligt för medlemsstaterna att följa upp överträdelser och utfärdade påföljder. När det gäller bötesstraff konstaterar parlamentet att man skapat såväl en grund för en eventuell lagstiftning (8) som en nödvändig ram för ett informationsutbytessystem (9). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är medvetet om att den gränsöverskridande tillämpningen av vägtrafiklagstiftningen fortfarande är mycket otillfredsställande, eftersom man saknar ett enhetligt system med vars hjälp myndigheterna i en medlemsstat skulle kunna vidta åtgärder mot lagöverträdare från andra medlemsstater (7). Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslag till en praktiskt genomförbar gemenskapskampanj för att se till att förarna följer trafiklagstiftningen, oberoende av i vilket land de rör sig. Kommissionen uppmanas även att utarbeta ett förslag till en praktiskt genomförbar gemenskapsstrategi för att på detta sätt göra det möjligt för medlemsstaterna att följa upp överträdelser och utfärdade påföljder. När det gäller bötesstraff konstaterar parlamentet att man skapat såväl en grund för en eventuell lagstiftning (8) som en nödvändig ram för ett informationsutbytessystem (9).

| 23. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att det skall bli obligatoriskt att förse alla läkemedelsförpackningar med enhetliga symboler, som skall bygga på en europeisk läkemedelsklassificering med avseende på läkemedlens effekter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar förslaget att det skall bli obligatoriskt att förse alla läkemedelsförpackningar med enhetliga symboler, som skall bygga på en europeisk läkemedelsklassificering med avseende på läkemedlens effekter.

| 24. | Europaparlamentet understryker faran med så kallade döda vinklar. Parlamentet efterlyser snabba åtgärder för att till låg kostnad utrusta lastbilar med speglar för att eliminera döda vinklar. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka behovet av och möjligheterna att se över gemenskapslagstiftningen för att tillverkare skall kunna införa centrala vindrutestolpar som förbättrar synfältet. Parlamentet kräver framför allt att ledade fordon utrustas med speglar för att förbättra synfältet framåt för att motverka de döda vinklarna för förarna vid övergångsställen för fotgängare. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker faran med så kallade döda vinklar. Parlamentet efterlyser snabba åtgärder för att till låg kostnad utrusta lastbilar med speglar för att eliminera döda vinklar. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka behovet av och möjligheterna att se över gemenskapslagstiftningen för att tillverkare skall kunna införa centrala vindrutestolpar som förbättrar synfältet. Parlamentet kräver framför allt att ledade fordon utrustas med speglar för att förbättra synfältet framåt för att motverka de döda vinklarna för förarna vid övergångsställen för fotgängare.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att en nyare bilpark även skulle vara säkrare. Parlamentet beklagar att kommissionens meddelande om beskattning av personbilar i Europeiska unionen (KOM(2002)0431) och den följande resolutionen som antogs av Europaparlamentet (10) inte har lett till att registreringsskatten har ersatts av en årlig bilskatt, så som föreslagits, och att detta därmed innebär att man förverkar en möjlighet att förbättra den inre marknadens funktion och snabbare introducera nyare och säkrare fordon. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att det inrättas periodiska program som uppmuntrar till förnyelse av bilparken, och även till förnyelse av parken av jordbruksfordon. Detta skulle inte bara gynna vägsäkerheten och miljön, utan även den industriella utvecklingen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera i vilken utsträckning den ökade användningen av fyrhjulsdrivna fordonstyper, samt andra fordonstyper som konstruerats för andra ändamål (fyrhjulingar, buggybilar m.m.), inverkar på antalet olyckor samt föreslå åtgärder som minskar de risker som är förknippade med dessa fordon. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om att en nyare bilpark även skulle vara säkrare. Parlamentet beklagar att kommissionens meddelande om beskattning av personbilar i Europeiska unionen (KOM(2002)0431) och den följande resolutionen som antogs av Europaparlamentet (10) inte har lett till att registreringsskatten har ersatts av en årlig bilskatt, så som föreslagits, och att detta därmed innebär att man förverkar en möjlighet att förbättra den inre marknadens funktion och snabbare introducera nyare och säkrare fordon. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att det inrättas periodiska program som uppmuntrar till förnyelse av bilparken, och även till förnyelse av parken av jordbruksfordon. Detta skulle inte bara gynna vägsäkerheten och miljön, utan även den industriella utvecklingen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera i vilken utsträckning den ökade användningen av fyrhjulsdrivna fordonstyper, samt andra fordonstyper som konstruerats för andra ändamål (fyrhjulingar, buggybilar m.m.), inverkar på antalet olyckor samt föreslå åtgärder som minskar de risker som är förknippade med dessa fordon.

| 26. | Europaparlamentet är angeläget om att bevara det kulturarv som veteranbilar representerar, och framhåller därför bestämt att man i den planerade lagstiftningen måste ta hänsyn till alla former av oavsiktliga, men eventuellt negativa effekter på användningen – och därmed även bevarandet – av veteranbilar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är angeläget om att bevara det kulturarv som veteranbilar representerar, och framhåller därför bestämt att man i den planerade lagstiftningen måste ta hänsyn till alla former av oavsiktliga, men eventuellt negativa effekter på användningen – och därmed även bevarandet – av veteranbilar.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att ett olycksdrabbat vägnät och ett vägnät som inte minimerar konsekvenserna av olyckor utgör en stor säkerhetsrisk. Parlamentet anser att vägar måste uppgraderas så att de anpassas till nuvarande trafikvolymer och byggas enligt standarder som beaktar behoven hos alla trafikanter, inbegripet mer utsatta grupper. Parlamentet stöder kraftfullt kommissionens strävan att införa en harmoniserad definition av olycksdrabbade vägavsnitt, EU-vägmärken, information till bilister samt motåtgärder. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om att ett olycksdrabbat vägnät och ett vägnät som inte minimerar konsekvenserna av olyckor utgör en stor säkerhetsrisk. Parlamentet anser att vägar måste uppgraderas så att de anpassas till nuvarande trafikvolymer och byggas enligt standarder som beaktar behoven hos alla trafikanter, inbegripet mer utsatta grupper. Parlamentet stöder kraftfullt kommissionens strävan att införa en harmoniserad definition av olycksdrabbade vägavsnitt, EU-vägmärken, information till bilister samt motåtgärder.

| 28. | Europaparlamentet anser att ett ramdirektiv om säker infrastrukturförvaltning skulle vara ett användbart verktyg för att tillämpa systemtänkande för trafiksäkerhet. Parlamentet anser vidare att ett sådant direktiv borde fastställa vilka operativa metoder som krävs vid de olika stegen – planering, byggnation och drift – av nya och befintliga vägar för att se till att de uppfyller alla säkerhetsnormer, främja nationella program som syftar till att rätta till olycksdrabbade vägavsnitt, i första hand genom att bygga bort plankorsningar, samt bidra till bildandet av expertgrupper som gör det möjligt att anta Europas bästa utformning och förvaltning av trafiksäkerhet. Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna systematiskt skall beakta alla förares säkerhet (motorcyklister, cyklister, förare av tunga fordon m.fl.) samt förebyggande av olyckor när vägar utformas och byggs. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att ett ramdirektiv om säker infrastrukturförvaltning skulle vara ett användbart verktyg för att tillämpa systemtänkande för trafiksäkerhet. Parlamentet anser vidare att ett sådant direktiv borde fastställa vilka operativa metoder som krävs vid de olika stegen – planering, byggnation och drift – av nya och befintliga vägar för att se till att de uppfyller alla säkerhetsnormer, främja nationella program som syftar till att rätta till olycksdrabbade vägavsnitt, i första hand genom att bygga bort plankorsningar, samt bidra till bildandet av expertgrupper som gör det möjligt att anta Europas bästa utformning och förvaltning av trafiksäkerhet. Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna systematiskt skall beakta alla förares säkerhet (motorcyklister, cyklister, förare av tunga fordon m.fl.) samt förebyggande av olyckor när vägar utformas och byggs.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna mer uppmärksamhet åt att samordna det europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet med åtgärdsprogrammet för miljön och föreslår att man inkluderar säkerhetskriterier och miljökriterier i bedömningen om finansiering av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Parlamentet föreslår en grundläggande harmonisering av vägmärken och information som ett första steg mot ett Europa med enhetliga vägmärken när det gäller färg, form, format, typsnitt och symboler, innan man förser vägarna med intelligenta trafikstyrnings- och trafikinformationssystem. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna mer uppmärksamhet åt att samordna det europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet med åtgärdsprogrammet för miljön och föreslår att man inkluderar säkerhetskriterier och miljökriterier i bedömningen om finansiering av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Parlamentet föreslår en grundläggande harmonisering av vägmärken och information som ett första steg mot ett Europa med enhetliga vägmärken när det gäller färg, form, format, typsnitt och symboler, innan man förser vägarna med intelligenta trafikstyrnings- och trafikinformationssystem.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att det finns möjligheter för EuroTest-instrumentet att utveckla ett antal gemenskapsprogram för utvärdering och jämförelse av produkter och tjänster relaterade till trafikinfrastrukturen och för att öka medborgarnas medvetenhet. Parlamentet fäster särskild uppmärksamhet vid vägbedömningsprogrammet EuroRAP (European Road Assessment Programme) och tunnelbedömningsprogrammet EuroTAP (European Tunnel Assessment Programme). Parlamentet begär att EuroRAP- och EuroTAP-programmen omgående skall utvidgas till att omfatta alla medlemsstater och alla viktigare vägsträckor och tunnlar och att de skall användas för att publicera riktlinjer för bästa metoder. Parlamentet stöder idén att alla viktigare vägavsnitt inom EU skall tilldelas ”säkerhetspoäng” i enlighet med EU:s riktlinjer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att det finns möjligheter för EuroTest-instrumentet att utveckla ett antal gemenskapsprogram för utvärdering och jämförelse av produkter och tjänster relaterade till trafikinfrastrukturen och för att öka medborgarnas medvetenhet. Parlamentet fäster särskild uppmärksamhet vid vägbedömningsprogrammet EuroRAP (European Road Assessment Programme) och tunnelbedömningsprogrammet EuroTAP (European Tunnel Assessment Programme). Parlamentet begär att EuroRAP- och EuroTAP-programmen omgående skall utvidgas till att omfatta alla medlemsstater och alla viktigare vägsträckor och tunnlar och att de skall användas för att publicera riktlinjer för bästa metoder. Parlamentet stöder idén att alla viktigare vägavsnitt inom EU skall tilldelas ”säkerhetspoäng” i enlighet med EU:s riktlinjer.

| 31. | Europaparlamentet noterar resultaten av Eurotestorganets vägmärkesundersökning år 2005 enligt vilka 91 procent av bilisterna vill att man genomför en bättre harmonisering av vägmärken i Europa för att öka trafiksäkerheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingripa genom att vidta effektiva åtgärder för att förbättra vägmärkessystemen och förarbeteendet samt för att informera förarna i denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att lansera ett initiativ för att komma fram till en enhetlig tolkning inom EU av FN:s konvention av den 8 november 1968 om vägmärken och signaler. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka identifierade problem, såsom alltför många och svårförståeliga vägmärken. Parlamentet anser att man bör tillhandahålla användarvänlig och uppdaterad information om medlemsstaternas vägmärkessystem, eftersom detta skulle underlätta den gränsöverskridande trafiken. Sådan information bör göras lättillgänglig på alla officiella gemenskapsspråk via en EU-webbplats. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar resultaten av Eurotestorganets vägmärkesundersökning år 2005 enligt vilka 91 procent av bilisterna vill att man genomför en bättre harmonisering av vägmärken i Europa för att öka trafiksäkerheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingripa genom att vidta effektiva åtgärder för att förbättra vägmärkessystemen och förarbeteendet samt för att informera förarna i denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att lansera ett initiativ för att komma fram till en enhetlig tolkning inom EU av FN:s konvention av den 8 november 1968 om vägmärken och signaler. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka identifierade problem, såsom alltför många och svårförståeliga vägmärken. Parlamentet anser att man bör tillhandahålla användarvänlig och uppdaterad information om medlemsstaternas vägmärkessystem, eftersom detta skulle underlätta den gränsöverskridande trafiken. Sådan information bör göras lättillgänglig på alla officiella gemenskapsspråk via en EU-webbplats.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att alla européer inte känner till det gemensamma larmnumret 112. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera i vilken utsträckning de europeiska medborgarna känner till det gemensamma europeiska larmnumret samt kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls medborgare i nöd genom detta nummer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå åtgärder baserade på denna utvärdering för att förbättra situationen inom EU. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar att alla européer inte känner till det gemensamma larmnumret 112. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera i vilken utsträckning de europeiska medborgarna känner till det gemensamma europeiska larmnumret samt kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls medborgare i nöd genom detta nummer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå åtgärder baserade på denna utvärdering för att förbättra situationen inom EU.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser en framåtsyftande analys av kostnadseffektiviteten för alla de åtgärder som har en betydande ekonomisk inverkan och alla större åtgärder som skall genomföras. Parlamentet rekommenderar att kommissionen förklarar hur den har kommit fram till sin slutsats i de fall då vinsten förväntas bli obetydlig. Parlamentet påpekar att det är motiverat att göra medlemsstaterna delaktiga när man bedömer om en åtgärd bör vidtas eller ej. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser en framåtsyftande analys av kostnadseffektiviteten för alla de åtgärder som har en betydande ekonomisk inverkan och alla större åtgärder som skall genomföras. Parlamentet rekommenderar att kommissionen förklarar hur den har kommit fram till sin slutsats i de fall då vinsten förväntas bli obetydlig. Parlamentet påpekar att det är motiverat att göra medlemsstaterna delaktiga när man bedömer om en åtgärd bör vidtas eller ej.

| 34. | Europaparlamentet uppmärksammar den roll som försäkringsbolag kan ha när det gäller att minska trafikolyckorna för yrkestrafiken. Differentierade premier är ett lämpligt sätt att motivera transportföretag att prioritera trafiksäkerhet och därigenom minska antalet trafikolyckor. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmärksammar den roll som försäkringsbolag kan ha när det gäller att minska trafikolyckorna för yrkestrafiken. Differentierade premier är ett lämpligt sätt att motivera transportföretag att prioritera trafiksäkerhet och därigenom minska antalet trafikolyckor.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att det tredje åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet inte särskilt belyser trafiksäkerhetsproblemen i mycket tätbefolkade områden och att kollektivtrafikens möjligheter att bidra till en minskning av antalet trafikolyckor inte omnämns. Parlamentet är övertygat om den stora potential som en gemensam användning av bästa metoder skulle kunna ha för tätorter i hela EU. Parlamentet efterlyser ökade insatser för att sprida bästa metoder och stärka forskningen. I detta sammanhang understryker parlamentet att utvecklingen av gemensamma standarder för väggeometri, infrastrukturutformning och vägmärken skulle kunna bidra stort till trafiksäkerheten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet beklagar att det tredje åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet inte särskilt belyser trafiksäkerhetsproblemen i mycket tätbefolkade områden och att kollektivtrafikens möjligheter att bidra till en minskning av antalet trafikolyckor inte omnämns. Parlamentet är övertygat om den stora potential som en gemensam användning av bästa metoder skulle kunna ha för tätorter i hela EU. Parlamentet efterlyser ökade insatser för att sprida bästa metoder och stärka forskningen. I detta sammanhang understryker parlamentet att utvecklingen av gemensamma standarder för väggeometri, infrastrukturutformning och vägmärken skulle kunna bidra stort till trafiksäkerheten.

| 36. | Parlamentet är medvetet om att många av de lovande teknikerna inte kan införas omedelbart och uppmanar därför kommissionen att lägga fram en lista över prioriteringsområden inom vilka man bör koncentrera teknisk forskning samt en färdplan över hur de skall införas. Parlamentet insisterar på att både prioriteringslistan och färdplanen skall upprättas först efter det att en grundlig analys har gjorts av kostnadseffektiviteten. Parlamentet begär att dessa prioriterade verksamheter skall löpa på kort, medellång och lång sikt och att de på ett smidigt sätt skall föras in i Veronaprocessen. |
| --- | --- |

36.

Parlamentet är medvetet om att många av de lovande teknikerna inte kan införas omedelbart och uppmanar därför kommissionen att lägga fram en lista över prioriteringsområden inom vilka man bör koncentrera teknisk forskning samt en färdplan över hur de skall införas. Parlamentet insisterar på att både prioriteringslistan och färdplanen skall upprättas först efter det att en grundlig analys har gjorts av kostnadseffektiviteten. Parlamentet begär att dessa prioriterade verksamheter skall löpa på kort, medellång och lång sikt och att de på ett smidigt sätt skall föras in i Veronaprocessen.

| 37. | Europaparlamentet anser att tekniker, såsom telematik, på lång sikt gör det möjligt att nästan helt och hållet undvika dödsolyckor. Parlamentet efterlyser därför intensiv forskning och samarbete mellan samtliga aktörer för att främja ett snabbt införande av de mest lovande teknikerna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att tekniker, såsom telematik, på lång sikt gör det möjligt att nästan helt och hållet undvika dödsolyckor. Parlamentet efterlyser därför intensiv forskning och samarbete mellan samtliga aktörer för att främja ett snabbt införande av de mest lovande teknikerna.

| 38. | Europaparlamentet är medvetet om att det kan bli kostsamt att införa många nya tekniker och att människor som köper ny bil inte alltid kan eller vill betala ett högre pris, även om de samhällsekonomiska kostnadsbesparingarna skulle bli större än köparens merkostnader för fordonet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna fastställa skatteincitament och andra incitament (och att samtidigt säkerställa att den inre marknaden fungerar) för att påskynda införandet av effektiva lösningar och stärka införandet av dessa genom att reformera EuroNCAP-programmet (det europeiska programmet för utvärdering av nya bilmodeller) och göra det mer omfattande. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet är medvetet om att det kan bli kostsamt att införa många nya tekniker och att människor som köper ny bil inte alltid kan eller vill betala ett högre pris, även om de samhällsekonomiska kostnadsbesparingarna skulle bli större än köparens merkostnader för fordonet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna fastställa skatteincitament och andra incitament (och att samtidigt säkerställa att den inre marknaden fungerar) för att påskynda införandet av effektiva lösningar och stärka införandet av dessa genom att reformera EuroNCAP-programmet (det europeiska programmet för utvärdering av nya bilmodeller) och göra det mer omfattande.

| 39. | I ljuset av det stora teknikutbudet anser Europaparlamentet att följande lösningar särskilt borde beaktas:






  — | System som ger påminnelse om bilbälte och avancerade fasthållningsanordningar.
  I Sverige använder 95 procent av alla förare bilbälte, medan hälften av de trafikdödade inte använde bilbälte. Parlamentet stöder därför obligatorisk montering av system som ger påminnelse om bilbälte på förarsäten i alla nya fordon, med nödvändiga undantag för kollektivtrafiken, och en utvidgning av detta system så att dessa anordningar även monteras på passagerarsäten. |
| --- | --- | --- |

39.

I ljuset av det stora teknikutbudet anser Europaparlamentet att följande lösningar särskilt borde beaktas:

—

System som ger påminnelse om bilbälte och avancerade fasthållningsanordningar.
  I Sverige använder 95 procent av alla förare bilbälte, medan hälften av de trafikdödade inte använde bilbälte. Parlamentet stöder därför obligatorisk montering av system som ger påminnelse om bilbälte på förarsäten i alla nya fordon, med nödvändiga undantag för kollektivtrafiken, och en utvidgning av detta system så att dessa anordningar även monteras på passagerarsäten.

| — | Elektronisk stabilitetskontroll (ESC).
  Resultaten av forskning som bedrivits på olika håll i världen visar klart och tydligt att det finns goda möjligheter att rädda liv med hjälp av elektronisk stabilitetskontroll av typen ESC i fordon (11). Parlamentet rekommenderar därför att ESC-system så snart som möjligt införs i alla fordon, eventuellt genom en frivillig överenskommelse, och stödjer utvecklingen av ett internationellt harmoniserat valideringstest för stabilitetssystem i fordon. |
| --- | --- |

—

Elektronisk stabilitetskontroll (ESC).
  Resultaten av forskning som bedrivits på olika håll i världen visar klart och tydligt att det finns goda möjligheter att rädda liv med hjälp av elektronisk stabilitetskontroll av typen ESC i fordon (11). Parlamentet rekommenderar därför att ESC-system så snart som möjligt införs i alla fordon, eventuellt genom en frivillig överenskommelse, och stödjer utvecklingen av ett internationellt harmoniserat valideringstest för stabilitetssystem i fordon.

| — | Hastighetsbegränsningssystem.
  Man bör notera de möjligheter som erbjuds av hastighetsbegränsande teknik för information till föraren, inställningsbara hastighetsregulatorer och intelligent stöd för anpassning av hastigheten (ISA). Dessa anordningar skulle inom ramen för ett obligatoriskt övergångssystem kunna minska antalet olyckor med ungefär 35 procent (12). Parlamentet begär att man inför hastighetsbegränsande varningssystem i bilar och slutligen ISA-system, om de nationella myndigheterna anser detta vara lämpligt. Parlamentet efterlyser gemensamma tekniska standarder och åtgärder med vars hjälp alla uppgifter om hastighetsbegränsningar inom unionen görs tillgängliga på digitala kartor. |
| --- | --- |

—

Hastighetsbegränsningssystem.
  Man bör notera de möjligheter som erbjuds av hastighetsbegränsande teknik för information till föraren, inställningsbara hastighetsregulatorer och intelligent stöd för anpassning av hastigheten (ISA). Dessa anordningar skulle inom ramen för ett obligatoriskt övergångssystem kunna minska antalet olyckor med ungefär 35 procent (12). Parlamentet begär att man inför hastighetsbegränsande varningssystem i bilar och slutligen ISA-system, om de nationella myndigheterna anser detta vara lämpligt. Parlamentet efterlyser gemensamma tekniska standarder och åtgärder med vars hjälp alla uppgifter om hastighetsbegränsningar inom unionen görs tillgängliga på digitala kartor.

| — | Alkolås.
  Det kan konstateras att det sker ungefär 10 000 alkoholrelaterade trafikolyckor per år. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja införandet av tillförlitliga alkolås. Parlamentet ser fördelar med en strategi grundad på ett stegvist införande, så att man börjar med rehabiliteringsåtgärder för förare som gjort sig skyldiga till upprepade överträdelser, frivilliga arrangemang och alkolås i kommersiella transportfordon. |
| --- | --- |

—

Alkolås.
  Det kan konstateras att det sker ungefär 10 000 alkoholrelaterade trafikolyckor per år. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja införandet av tillförlitliga alkolås. Parlamentet ser fördelar med en strategi grundad på ett stegvist införande, så att man börjar med rehabiliteringsåtgärder för förare som gjort sig skyldiga till upprepade överträdelser, frivilliga arrangemang och alkolås i kommersiella transportfordon.

| — | Samtalslokalisering i fordon (e-Call).
  Parlamentet påminner om att detta samtalslokaliseringssystem kan bidra till en avsevärd minskning av antalet dödsolyckor, skadornas omfattning och stress i olyckssituationer genom att räddningstjänsten kan reagera snabbare. Parlamentet välkomnar den handlingsplan som går ut på att utrusta nya fordon med ett automatiskt system för nödsamtal (e-Call) senast 2009 och kräver att denna handlingsplan, om åtgärden bedöms vara kostnadseffektiv, skall utvidgas till att omfatta passagerarfordon och fordon som används för transport av farligt gods. |
| --- | --- |

—

Samtalslokalisering i fordon (e-Call).
  Parlamentet påminner om att detta samtalslokaliseringssystem kan bidra till en avsevärd minskning av antalet dödsolyckor, skadornas omfattning och stress i olyckssituationer genom att räddningstjänsten kan reagera snabbare. Parlamentet välkomnar den handlingsplan som går ut på att utrusta nya fordon med ett automatiskt system för nödsamtal (e-Call) senast 2009 och kräver att denna handlingsplan, om åtgärden bedöms vara kostnadseffektiv, skall utvidgas till att omfatta passagerarfordon och fordon som används för transport av farligt gods.

| 40. | Europaparlamentet stödjer införandet av det reviderade och omfattande EuroNCAP-programmet genom att stärka samarbetet med kommissionen med hjälp av ytterligare ekonomiskt stöd och ett mer aktivt deltagande i arbetet med programmet. Parlamentet efterlyser att man inför andra passiva säkerhetsaspekter i EuroNCAP-programmet, som skydd mot pisksnärtskador samt kompatibiliteten av fordon när bilar kolliderar med varandra. Parlamentet påpekar vidare att system för aktiv säkerhet (såsom ESC) fortfarande är väldigt obeprövade men erbjuder många möjligheter att förbättra trafiksäkerheten, och att de mest lovande lösningarna borde införas i EuroNCAP-förfarandet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet stödjer införandet av det reviderade och omfattande EuroNCAP-programmet genom att stärka samarbetet med kommissionen med hjälp av ytterligare ekonomiskt stöd och ett mer aktivt deltagande i arbetet med programmet. Parlamentet efterlyser att man inför andra passiva säkerhetsaspekter i EuroNCAP-programmet, som skydd mot pisksnärtskador samt kompatibiliteten av fordon när bilar kolliderar med varandra. Parlamentet påpekar vidare att system för aktiv säkerhet (såsom ESC) fortfarande är väldigt obeprövade men erbjuder många möjligheter att förbättra trafiksäkerheten, och att de mest lovande lösningarna borde införas i EuroNCAP-förfarandet.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 43 E, 19.2.2004, s. 250.

(2)  EUT L 111, 17.4.2004, s. 75.

(3)  http://www.thinkroadsafety.gov.uk/

(4)  EUT L 321, 6.12.2003, s. 15.

(5)  EGT L 43, 14.2.2001, s. 31.

(6)  Enligt kommissionens beräkningar kan polisens genomdrivande av regler rörande fortkörning, körning under alkoholpåverkan samt användning av bilbälte bidra till att 6 000 dödsfall och 14 000 skadefall kan undvikas fram till 2010.

(7)  Ett åskådliggörande exempel är det franska systemet för tillämpning av hastighetsbegränsningar. Systemet togs i bruk 2003, och under de fyra första månaderna visade det sig att fordon registrerade utanför Frankrike stod för ungefär 25 procent av de registrerade överträdelserna (VERA 2 2004:1), trots att dessa fordon representerade endast 10 procent av samtliga fordon på vägarna.

(8)  Rådets rambeslut 2005/214/RIF av den 24 februari 2005 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff (EUT L 76, 22.3.2005, s. 16).

(9)  EUCARIS är ett system baserat på en multilateral överenskommelse den 29 juni 2000. Det är frågan om ett instrument genom vilket de deltagande länderna kan söka i andra länders databaser innehållande uppgifter om körkort och/eller fordon (www.eucaris.com) Körkortsnätet

RESPER sammanställs av kommissionen och rådet. Syftet är tillgång till gemensam information och gemensamma uppgifter om alla europeiska körkort.

(10)  EUT C 83 E, 2.4.2004, s. 191.

(11)  Amerikansk forskning utförd av den nationella myndigheten för motorvägssäkerhet uppskattar att antalet dödsfall vid personbilskollisioner kan minskas med 30 procent om dessa bilar utrustades med ESC.

(12)  Intelligent Transportation Systems and Road Safety, ETSC 1999.

P6_TA(2005)0367

Nepal

Europaparlamentets resolution om Nepal

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den tidigare resolutionen om Nepal av den 24 februari 2005 (1), där parlamentet fördömde kungens statskupp och med kraft uppmanade kung Gyanendra att upphäva undantagstillståndet och återupprätta parlamentets befogenheter och de demokratiska institutionerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tidigare resolutionen om Nepal av den 24 februari 2005 (1), där parlamentet fördömde kungens statskupp och med kraft uppmanade kung Gyanendra att upphäva undantagstillståndet och återupprätta parlamentets befogenheter och de demokratiska institutionerna,

| — | med beaktande av den förklaring som Europeiska unionens ordförandeskap avgav den 6 september, där kommunistpartiets ordförande Prachandas, CPN(M), förklaring av eldupphör välkomnades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som Europeiska unionens ordförandeskap avgav den 6 september, där kommunistpartiets ordförande Prachandas, CPN(M), förklaring av eldupphör välkomnades,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares särskilde rådgivare Lakhdar Brahimis besök i Nepal i juli, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares särskilde rådgivare Lakhdar Brahimis besök i Nepal i juli,

| — | med beaktande av EU-trojkans besök, beramat för den 4–6 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-trojkans besök, beramat för den 4–6 oktober 2005,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 1 februari 2005 utfärdade kung Gyanendra en författningsstridig rättsakt, genom vilken han upplöste regeringen, övertog den direkta makten och utlyste undantagstillstånd. |
| --- | --- |

A.

Den 1 februari 2005 utfärdade kung Gyanendra en författningsstridig rättsakt, genom vilken han upplöste regeringen, övertog den direkta makten och utlyste undantagstillstånd.

| B. | Sedan kungens statskupp har våldet i Nepal trappats upp och Nepals kungliga försvarsmakt har fått oinskränkt makt, i en situation där det inte finns någon folkvald regering. |
| --- | --- |

B.

Sedan kungens statskupp har våldet i Nepal trappats upp och Nepals kungliga försvarsmakt har fått oinskränkt makt, i en situation där det inte finns någon folkvald regering.

| C. | Kungens statskupp har givit de upproriska maoistgrupperna en starkare ställning. Över 15 000 människor kämpar i deras led och de har kontrollen över många områden i Nepal. |
| --- | --- |

C.

Kungens statskupp har givit de upproriska maoistgrupperna en starkare ställning. Över 15 000 människor kämpar i deras led och de har kontrollen över många områden i Nepal.

| D. | I det upplösta parlamentet som hade 205 ledamöter innehades över 190 mandat av en allians mellan sju partier, där de flesta etablerade politiska partierna ingick, och denna allians har gått ut med upprop om att representanthuset i den sammansättning det hade 1999 skall återinsättas och fredsförhandlingar föras med maoisterna. |
| --- | --- |

D.

I det upplösta parlamentet som hade 205 ledamöter innehades över 190 mandat av en allians mellan sju partier, där de flesta etablerade politiska partierna ingick, och denna allians har gått ut med upprop om att representanthuset i den sammansättning det hade 1999 skall återinsättas och fredsförhandlingar föras med maoisterna.

| E. | I maj 2005 hölls det i New Delhi sammankomster mellan företrädare för de olika partierna och i augusti 2005 gick sjupartialliansen med på att utse en gemensam delegation för fortsatta förhandlingar. |
| --- | --- |

E.

I maj 2005 hölls det i New Delhi sammankomster mellan företrädare för de olika partierna och i augusti 2005 gick sjupartialliansen med på att utse en gemensam delegation för fortsatta förhandlingar.

| F. | Nyligen hölls det en fredsdemonstration i Katmandu där 30 000 personer deltog och det riktades ett upprop om ett slut på den långvariga konflikten som fortfarande pågår och lett till ungefär 12 000 dödsoffer. |
| --- | --- |

F.

Nyligen hölls det en fredsdemonstration i Katmandu där 30 000 personer deltog och det riktades ett upprop om ett slut på den långvariga konflikten som fortfarande pågår och lett till ungefär 12 000 dödsoffer.

| G. | Nepal med sina 23 miljoner invånare hör till de fattigaste och minst utvecklade länderna i världen. 42 procent av landets befolkning lever under fattigdomsgränsen, 80 procent är bosatta på landsbygden och arbetslösheten uppgår till 47 procent. |
| --- | --- |

G.

Nepal med sina 23 miljoner invånare hör till de fattigaste och minst utvecklade länderna i världen. 42 procent av landets befolkning lever under fattigdomsgränsen, 80 procent är bosatta på landsbygden och arbetslösheten uppgår till 47 procent.

| H. | Kränkningar av de grundläggande mänskliga rättigheterna sker fortfarande, vilket tar sig uttryck i att demokratiska partiledare utsätts för trakasserier, aktivister inom politikens och de mänskliga rättigheternas områden trakasseras, 140 journalister har arresterats vid demonstrationer för demokrati och de fackföreningsaktiva har fått sin yttrandefrihet begränsad. |
| --- | --- |

H.

Kränkningar av de grundläggande mänskliga rättigheterna sker fortfarande, vilket tar sig uttryck i att demokratiska partiledare utsätts för trakasserier, aktivister inom politikens och de mänskliga rättigheternas områden trakasseras, 140 journalister har arresterats vid demonstrationer för demokrati och de fackföreningsaktiva har fått sin yttrandefrihet begränsad.

| I. | Censuren mot massmedierna fortsätter och det gör också de svåra kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Dit hör att människor torteras, sätts i fängsligt förvar, tvångsförflyttas och bortförs, liksom också att de i strid med lagen dödas av polisen, Nepals kungliga försvarsmakt liksom också av de maoistiska upprorsmännen. Hundratals aktivister inom politikens och de mänskliga rättigheternas områden, samt även journalister och fackföreningsaktiva hålls fortfarande fängslade. |
| --- | --- |

I.

Censuren mot massmedierna fortsätter och det gör också de svåra kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Dit hör att människor torteras, sätts i fängsligt förvar, tvångsförflyttas och bortförs, liksom också att de i strid med lagen dödas av polisen, Nepals kungliga försvarsmakt liksom också av de maoistiska upprorsmännen. Hundratals aktivister inom politikens och de mänskliga rättigheternas områden, samt även journalister och fackföreningsaktiva hålls fortfarande fängslade.

| J. | I inget land i hela världen förekommer fler ”försvinnanden” än i Nepal och det är mycket vanligt att sådant förblir helt ostraffat. Risken för en humanitär kris ökar i takt med antalet internt tvångsförflyttade. |
| --- | --- |

J.

I inget land i hela världen förekommer fler ”försvinnanden” än i Nepal och det är mycket vanligt att sådant förblir helt ostraffat. Risken för en humanitär kris ökar i takt med antalet internt tvångsförflyttade.

| K. | Kränkningar av barnens grundläggande mänskliga rättigheter har blivit ren rutin och de förövas av alla parter i konflikten. |
| --- | --- |

K.

Kränkningar av barnens grundläggande mänskliga rättigheter har blivit ren rutin och de förövas av alla parter i konflikten.

| L. | EU har fördömt de maoistiska upprorsmännen för att de haft barn som soldater. |
| --- | --- |

L.

EU har fördömt de maoistiska upprorsmännen för att de haft barn som soldater.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar CPN(M):s förklaring om eldupphör samt de första steg som tagits av sjupartialliansen för att få i gång en politisk process för att lösa den väpnade konflikten. Parlamentet vädjar om att detta eldupphör skall förlängas på obestämd tid och att kung Gyanendra skall göra eldupphöret ömsesidigt och gå in i en konstruktiv diskussion med de politiska grupperna, i vilken också de maoistiska upprorsmännen skall delta, för att återställa en fungerande demokrati i Nepal. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar CPN(M):s förklaring om eldupphör samt de första steg som tagits av sjupartialliansen för att få i gång en politisk process för att lösa den väpnade konflikten. Parlamentet vädjar om att detta eldupphör skall förlängas på obestämd tid och att kung Gyanendra skall göra eldupphöret ömsesidigt och gå in i en konstruktiv diskussion med de politiska grupperna, i vilken också de maoistiska upprorsmännen skall delta, för att återställa en fungerande demokrati i Nepal.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Nepals myndigheter att snarast vidta åtgärder inför trojkans förestående besök samt uppmanar dem att samarbeta vid dessa möten för att möjliggöra en resultatrik diskussion avsedd att främja fredsprocessen och återställa demokratin, under vägledning och uppmuntran från det internationella samfundets sida. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Nepals myndigheter att snarast vidta åtgärder inför trojkans förestående besök samt uppmanar dem att samarbeta vid dessa möten för att möjliggöra en resultatrik diskussion avsedd att främja fredsprocessen och återställa demokratin, under vägledning och uppmuntran från det internationella samfundets sida.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kung Gyanendra att tillförsäkra de parlamentarisk-demokratiska myndigheterna fullt oberoende. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kung Gyanendra att tillförsäkra de parlamentarisk-demokratiska myndigheterna fullt oberoende.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att inrätta en kontaktgrupp sammansatt av Nepals viktigaste partner och internationella organisationer (EU, Förenta staterna, Indien och FN) för att stå till tjänst med samordnade internationella insatser för Nepal. Parlamentet föreslår att Europaparlamentet utser en särskild rapportör för att övervaka situationen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att inrätta en kontaktgrupp sammansatt av Nepals viktigaste partner och internationella organisationer (EU, Förenta staterna, Indien och FN) för att stå till tjänst med samordnade internationella insatser för Nepal. Parlamentet föreslår att Europaparlamentet utser en särskild rapportör för att övervaka situationen.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar FN:s initiativ om att utsända en särskild rapportör och inrätta ett FN-kontor för mänskliga rättigheter i Nepal, för noggrann övervakning av situationen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar FN:s initiativ om att utsända en särskild rapportör och inrätta ett FN-kontor för mänskliga rättigheter i Nepal, för noggrann övervakning av situationen för de mänskliga rättigheterna.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar till att en kontaktgrupp, sammansatt av de viktigaste partnerna, skall ordna med en uppföljning av den internationella konferensen i London 2002, där det skall fastställas vilka principer och värderingar som behövs som underbyggnad för fredsprocessen i Nepal och där alla huvudaktörer från det internationella samfundet skall sammankomma, tillsammans med kung Gyanendra, de maoistiska upprorsmännen och de viktigaste politiska partierna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar till att en kontaktgrupp, sammansatt av de viktigaste partnerna, skall ordna med en uppföljning av den internationella konferensen i London 2002, där det skall fastställas vilka principer och värderingar som behövs som underbyggnad för fredsprocessen i Nepal och där alla huvudaktörer från det internationella samfundet skall sammankomma, tillsammans med kung Gyanendra, de maoistiska upprorsmännen och de viktigaste politiska partierna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att låta avbrottet i den militära hjälpen bestå samt efterlyser en övervakning av allt bistånd till Nepal samt av intelligenta sanktioner som skall vidmakthålla trycket på den kungliga regeringen att återställa ett demokratiskt styre och ta till vara alla möjligheter för att få i gång fredssamtal. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att låta avbrottet i den militära hjälpen bestå samt efterlyser en övervakning av allt bistånd till Nepal samt av intelligenta sanktioner som skall vidmakthålla trycket på den kungliga regeringen att återställa ett demokratiskt styre och ta till vara alla möjligheter för att få i gång fredssamtal.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas förvaltningsorgan att noggrant övervaka allt utvecklingsbistånd till Nepal och se till att biståndet fyller sin huvudsakliga uppgift, nämligen att lindra fattigdomen, samt att det åtgärdar de bakomliggande orsakerna till konflikter i landet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas förvaltningsorgan att noggrant övervaka allt utvecklingsbistånd till Nepal och se till att biståndet fyller sin huvudsakliga uppgift, nämligen att lindra fattigdomen, samt att det åtgärdar de bakomliggande orsakerna till konflikter i landet.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att kommunalval är utlyst till april 2006. Parlamentet föreslår att parlamentsvalet skall hållas vid samma tidpunkt och att EU skall sända ut valobservatörer för att övervaka dessa val. Parlamentet kräver att alla politiska partier helt och fullt skall få delta i valen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att kommunalval är utlyst till april 2006. Parlamentet föreslår att parlamentsvalet skall hållas vid samma tidpunkt och att EU skall sända ut valobservatörer för att övervaka dessa val. Parlamentet kräver att alla politiska partier helt och fullt skall få delta i valen.

| 10. | Europaparlamentet förkastar med kraft våldet i alla former och från alla parter. Parlamentet framhåller att det måste slås vakt om de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna i Nepal och ber därför både kungen och maoisterna att underteckna avtal om mänskliga rättigheter för att få bukt med övergreppen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet förkastar med kraft våldet i alla former och från alla parter. Parlamentet framhåller att det måste slås vakt om de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna i Nepal och ber därför både kungen och maoisterna att underteckna avtal om mänskliga rättigheter för att få bukt med övergreppen.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att somliga politiska fångar frisläppts, men parlamentet fortsätter att oroa sig djupt över att andra politiska ledare, studerande och människorättsaktivister fortfarande hålls kvar i fängelse. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att somliga politiska fångar frisläppts, men parlamentet fortsätter att oroa sig djupt över att andra politiska ledare, studerande och människorättsaktivister fortfarande hålls kvar i fängelse.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att restriktioner för massmediernas frihet, oavsett av vilket slag, bör upphävas omedelbart och att alla politiska fångar antingen bör släppas fria eller också åtalas inför domstol. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att restriktioner för massmediernas frihet, oavsett av vilket slag, bör upphävas omedelbart och att alla politiska fångar antingen bör släppas fria eller också åtalas inför domstol.

| 13. | Europaparlamentet ber kungen om hjälp till de 30 000 invånarna i Kapilavastu som fördrivits från sina hem till följd av den våldsamma konflikten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet ber kungen om hjälp till de 30 000 invånarna i Kapilavastu som fördrivits från sina hem till följd av den våldsamma konflikten.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar än en gång kraftfullt Nepals regering att återinrätta den tibetanska flyktinghjälpen (Tibetan Refugee Welfare Office, TRWO) i Katmandu och låta Dalai Lamas representationskontor återuppta verksamheten med att hjälpa tibetanska flyktingar, såsom en genomförandepartner till FN:s flyktingkommissariat. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar än en gång kraftfullt Nepals regering att återinrätta den tibetanska flyktinghjälpen (Tibetan Refugee Welfare Office, TRWO) i Katmandu och låta Dalai Lamas representationskontor återuppta verksamheten med att hjälpa tibetanska flyktingar, såsom en genomförandepartner till FN:s flyktingkommissariat.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kung Gyanendra, regeringarna i Indien och de övriga länderna i Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete, FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kung Gyanendra, regeringarna i Indien och de övriga länderna i Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete, FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter samt FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0058.

P6_TA(2005)0368

Tunisien

Europaparlamentets resolution om Tunisien

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om associering som undertecknats av gemenskapen och deras medlemsstater och Tunisien (1), särskilt artikel 2 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om associering som undertecknats av gemenskapen och deras medlemsstater och Tunisien (1), särskilt artikel 2 i detta,

| — | med beaktande av rapporterna för 2002, 2003 och 2004 från FN:s utvecklingsprogram UNDP om den humanitära utvecklingen i arabvärlden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna för 2002, 2003 och 2004 från FN:s utvecklingsprogram UNDP om den humanitära utvecklingen i arabvärlden,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003 om ”Stärkande av EU:s åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratisering i samarbete med Medelhavspartnerna”(KOM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003 om ”Stärkande av EU:s åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratisering i samarbete med Medelhavspartnerna”(KOM(2003)0294),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2005 om ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år: Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren” (KOM(2005)0139), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2005 om ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år: Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren” (KOM(2005)0139),

| — | med beaktande av resolutionen från den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, som antogs i Kairo den 15 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, som antogs i Kairo den 15 mars 2005,

| — | med beaktande av uttalandet den 7 september 2005 av Europaparlamentets talman om den kongress som den tunisiska människorättsorganisationen Ligue tunisienne des Droits de l'Homme (LTDH) tvingats ställa in, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 7 september 2005 av Europaparlamentets talman om den kongress som den tunisiska människorättsorganisationen Ligue tunisienne des Droits de l'Homme (LTDH) tvingats ställa in,

| — | med beaktande av EU-ordförandeskapets uttalande den 13 september 2005 om de hinder som LTDH möter i sin verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-ordförandeskapets uttalande den 13 september 2005 om de hinder som LTDH möter i sin verksamhet,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Partnerskapet mellan Europa och Medelhavsländerna syftar framför allt till att skapa ett område med fred och stabilitet som bygger på principerna om mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och demokrati. |
| --- | --- |

A.

Partnerskapet mellan Europa och Medelhavsländerna syftar framför allt till att skapa ett område med fred och stabilitet som bygger på principerna om mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och demokrati.

| B. | EU:s grannskapspolitik bygger på en anslutning till ömsesidigt erkända och gemensamma värderingar som demokrati, rättsstatliga principer, god förvaltningssed och respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

B.

EU:s grannskapspolitik bygger på en anslutning till ömsesidigt erkända och gemensamma värderingar som demokrati, rättsstatliga principer, god förvaltningssed och respekt för mänskliga rättigheter.

| C. | Tunisien och EU har gemensamt upprättat en handlingsplan vars prioriterade mål är att stärka reformerna till förmån för demokrati och rättsstatliga principer och särskilt att främja yttrande-, åsikts-, förenings- och mötesfriheten. |
| --- | --- |

C.

Tunisien och EU har gemensamt upprättat en handlingsplan vars prioriterade mål är att stärka reformerna till förmån för demokrati och rättsstatliga principer och särskilt att främja yttrande-, åsikts-, förenings- och mötesfriheten.

| D. | Europaparlamentets delegation med ansvar för förbindelserna med Maghrebländerna besökte nyligen Tunis med målet att stärka de parlamentariska förbindelserna mellan Tunisien och EU. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentets delegation med ansvar för förbindelserna med Maghrebländerna besökte nyligen Tunis med målet att stärka de parlamentariska förbindelserna mellan Tunisien och EU.

| E. | Tunisien är säkerligen ett av de länder som kommit längst i regionen när det gäller den ekonomiska och sociala politiken och hälso- och sjukvårdspolitiken och Tunisien erkände dessutom tidigt jämställdhetsprincipen och principen om den sekulariserade staten. |
| --- | --- |

E.

Tunisien är säkerligen ett av de länder som kommit längst i regionen när det gäller den ekonomiska och sociala politiken och hälso- och sjukvårdspolitiken och Tunisien erkände dessutom tidigt jämställdhetsprincipen och principen om den sekulariserade staten.

| F. | Det är mycket oroväckande att människorättsorganisationen LTDH:s kongress, som var tänkt att hållas i Tunis den 9–11 september 2005, ställdes in den 5 september. |
| --- | --- |

F.

Det är mycket oroväckande att människorättsorganisationen LTDH:s kongress, som var tänkt att hållas i Tunis den 9–11 september 2005, ställdes in den 5 september.

| G. | Tunisien är det första Medelhavsland som undertecknat ett associeringsavtal med gemenskapen och dess medlemsstater och har som sådant en framträdande roll i integrationsprocessen mellan Europa och Medelhavsländerna |
| --- | --- |

G.

Tunisien är det första Medelhavsland som undertecknat ett associeringsavtal med gemenskapen och dess medlemsstater och har som sådant en framträdande roll i integrationsprocessen mellan Europa och Medelhavsländerna

| H. | Rekommendationerna från FN:s särskilde rapportör för främjande och skydd för åsikts- och yttrandefriheten bör beaktas. |
| --- | --- |

H.

Rekommendationerna från FN:s särskilde rapportör för främjande och skydd för åsikts- och yttrandefriheten bör beaktas.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de stora ekonomiska och sociala framsteg som gjorts i Tunisien, bland annat inom utbildning, hälso- och sjukvård och social trygghet, och önskar att detta skall gå hand i hand med framsteg när det gäller att stärka demokratin, rättstatens principer och de mänskliga rättigheterna, i synnerhet yttrande- och föreningsfriheten och rättsväsendets oberoende, som är en del av Barcelonaprocessens regelverk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de stora ekonomiska och sociala framsteg som gjorts i Tunisien, bland annat inom utbildning, hälso- och sjukvård och social trygghet, och önskar att detta skall gå hand i hand med framsteg när det gäller att stärka demokratin, rättstatens principer och de mänskliga rättigheterna, i synnerhet yttrande- och föreningsfriheten och rättsväsendets oberoende, som är en del av Barcelonaprocessens regelverk.

| 2. | Europaparlamentet önskar att den politiska dialogen mellan EU och Tunisien inom ramen för associeringsavtalet även fortsatt skall vara ett privilegierat redskap för att främja och förbättra människorättssituationen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet önskar att den politiska dialogen mellan EU och Tunisien inom ramen för associeringsavtalet även fortsatt skall vara ett privilegierat redskap för att främja och förbättra människorättssituationen.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över fallet med advokaten Mohammed Abbou och kräver att han omedelbart skall friges. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över fallet med advokaten Mohammed Abbou och kräver att han omedelbart skall friges.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de tunisiska myndigheterna att ge alla nödvändiga förklaringar beträffande internetanvändarna i Zarzis. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de tunisiska myndigheterna att ge alla nödvändiga förklaringar beträffande internetanvändarna i Zarzis.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de tunisiska myndigheterna att göra det möjligt för människorättsorganisationen LTDH, fackföreningen för tunisiska journalister och föreningen för tunisiska domare och åklagare att fritt bedriva sin verksamhet och att hålla sina kongresser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de tunisiska myndigheterna att göra det möjligt för människorättsorganisationen LTDH, fackföreningen för tunisiska journalister och föreningen för tunisiska domare och åklagare att fritt bedriva sin verksamhet och att hålla sina kongresser.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på framsteg när det gäller att frigöra gemenskapsmedel för att ge ekonomiskt stöd till människorättsorganisationen LTDH:s projekt, det projekt om positiva insatser för kvinnors rätt till medborgarskap och lika möjligheter i Maghreb lett av IMED (Istituto per il Mediterraneo) och AFTURD (Tunisiska kvinnoföreningen för forskning och utbildning), Santé Sud-projektet samt projektet för att modernisera det tunisiska rättssystemet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på framsteg när det gäller att frigöra gemenskapsmedel för att ge ekonomiskt stöd till människorättsorganisationen LTDH:s projekt, det projekt om positiva insatser för kvinnors rätt till medborgarskap och lika möjligheter i Maghreb lett av IMED (Istituto per il Mediterraneo) och AFTURD (Tunisiska kvinnoföreningen för forskning och utbildning), Santé Sud-projektet samt projektet för att modernisera det tunisiska rättssystemet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar den tunisiska regeringen att vidta omedelbara åtgärder för att frigöra gemenskapsmedel till ovannämnda projekt och att skyndsamt få till stånd en överenskommelse om moderniseringsprojektet för rättssystemet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar den tunisiska regeringen att vidta omedelbara åtgärder för att frigöra gemenskapsmedel till ovannämnda projekt och att skyndsamt få till stånd en överenskommelse om moderniseringsprojektet för rättssystemet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att verka för att förbättra förvaltningen av projekt inom Medaprogrammet och Europeiskt initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter och riktar en kraftfull uppmaning till kommissionen att utarbeta lämpliga åtgärder som skall vidtas om det inte görs några framsteg i frigörandet av medel. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att verka för att förbättra förvaltningen av projekt inom Medaprogrammet och Europeiskt initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter och riktar en kraftfull uppmaning till kommissionen att utarbeta lämpliga åtgärder som skall vidtas om det inte görs några framsteg i frigörandet av medel.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck rådet och kommissionen att intensifiera den politiska dialogen med Tunisien, som skall bygga på ömsesidigt erkännande och ömsesidig respekt och syfta till att främja demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatliga principer och god förvaltningssed. Parlamentet kräver därför att underkommittén för mänskliga rättigheter inom ramen för partnerskapet EU-Tunisien skall göras fullt arbetsför, där människorättssituationen i allmänhet, och enskilda fall i synnerhet, skall kunna diskuteras. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck rådet och kommissionen att intensifiera den politiska dialogen med Tunisien, som skall bygga på ömsesidigt erkännande och ömsesidig respekt och syfta till att främja demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatliga principer och god förvaltningssed. Parlamentet kräver därför att underkommittén för mänskliga rättigheter inom ramen för partnerskapet EU-Tunisien skall göras fullt arbetsför, där människorättssituationen i allmänhet, och enskilda fall i synnerhet, skall kunna diskuteras.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Tunisiens regering och parlament. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Tunisiens regering och parlament.

---

(1)  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.

P6_TA(2005)0369

Vojvodina

Europaparlamentets resolution om skydd av den etniska mångfalden i Vojvodina

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2004 om trakasserier av minoriteter i Vojvodina (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2004 om trakasserier av minoriteter i Vojvodina (1),

| — | med beaktande av rapporten av den 2 mars 2005 om den tillfälliga delegationens undersökningsuppdrag i Vojvodina och Belgrad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 2 mars 2005 om den tillfälliga delegationens undersökningsuppdrag i Vojvodina och Belgrad,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2005 om Serbien och Montenegros beredskap att förhandla med Europeiska unionen om ett stabiliserings- och associeringsavtal (KOM(2005)0476), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2005 om Serbien och Montenegros beredskap att förhandla med Europeiska unionen om ett stabiliserings- och associeringsavtal (KOM(2005)0476),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU och dess medlemsstater har främjat demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter i republiken Serbien och statsförbundet Serbien och Montenegro. |
| --- | --- |

A.

EU och dess medlemsstater har främjat demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter i republiken Serbien och statsförbundet Serbien och Montenegro.

| B. | Kränkningar av de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter i Vojvodina rapporteras kontinuerligt av politiska krafter och av det civila samhället. Detta omfattar även trakasserier och fysiska angrepp på icke-etniska serber och hot mot etniska ungerska politiska ledare. |
| --- | --- |

B.

Kränkningar av de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter i Vojvodina rapporteras kontinuerligt av politiska krafter och av det civila samhället. Detta omfattar även trakasserier och fysiska angrepp på icke-etniska serber och hot mot etniska ungerska politiska ledare.

| C. | De centrala och lokala myndigheterna i Serbien har under de senaste åren varken lyckats förbättra respekten för mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter eller se till att de som utövar våld och trakasserier ställs inför rätta. |
| --- | --- |

C.

De centrala och lokala myndigheterna i Serbien har under de senaste åren varken lyckats förbättra respekten för mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter eller se till att de som utövar våld och trakasserier ställs inför rätta.

| D. | Både parlamentets resolution av den 16 september 2004 och dess undersökningsuppdrag fick positiva effekter på situationen i Vojvodina. |
| --- | --- |

D.

Både parlamentets resolution av den 16 september 2004 och dess undersökningsuppdrag fick positiva effekter på situationen i Vojvodina.

| E. | Inga verkliga framsteg har gjorts för att stoppa försämringen av situationen för nationella och etniska minoriteterna i Vojvodina, vilket äventyrar deras framtid i regionen, och för att underlätta deras tillgång till utbildning, deras deltagande i den allmänna förvaltningen, rättsväsendet och polisen, och inte heller för att ge dem garantier för opartiska rättegångar till lika villkor och tillgång till statliga institutioner grundade på de rättsstatliga principerna. |
| --- | --- |

E.

Inga verkliga framsteg har gjorts för att stoppa försämringen av situationen för nationella och etniska minoriteterna i Vojvodina, vilket äventyrar deras framtid i regionen, och för att underlätta deras tillgång till utbildning, deras deltagande i den allmänna förvaltningen, rättsväsendet och polisen, och inte heller för att ge dem garantier för opartiska rättegångar till lika villkor och tillgång till statliga institutioner grundade på de rättsstatliga principerna.

| F. | Serbiens regering har misslyckats med att inrätta två kommittéer som skulle hantera enskilda etniskt baserade incidenter respektive de etniska förbindelserna generellt sett, trots Kostunicas uttalanden från september 2004. |
| --- | --- |

F.

Serbiens regering har misslyckats med att inrätta två kommittéer som skulle hantera enskilda etniskt baserade incidenter respektive de etniska förbindelserna generellt sett, trots Kostunicas uttalanden från september 2004.

| G. | Statsförbundet Serbien och Montenegro är bundna av internationella och europeiska konventioner om mänskliga rättigheter och måste garantera att de till fullo genomförs, som ett villkor för ytterligare framsteg mot integration i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

G.

Statsförbundet Serbien och Montenegro är bundna av internationella och europeiska konventioner om mänskliga rättigheter och måste garantera att de till fullo genomförs, som ett villkor för ytterligare framsteg mot integration i Europeiska unionen.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de upprepade brotten mot de mänskliga rättigheterna och avsaknaden av lag och ordning i provinsen Vojvodina. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de upprepade brotten mot de mänskliga rättigheterna och avsaknaden av lag och ordning i provinsen Vojvodina.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i republiken Serbien och statsförbundet Serbien och Montenegro att erkänna dessa våldsbrott som brottsliga handlingar i enlighet med gällande lagstiftning, och insisterar på omedelbara och effektiva åtgärder så att liknande händelser förhindras och inte passerar ostraffade i framtiden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i republiken Serbien och statsförbundet Serbien och Montenegro att erkänna dessa våldsbrott som brottsliga handlingar i enlighet med gällande lagstiftning, och insisterar på omedelbara och effektiva åtgärder så att liknande händelser förhindras och inte passerar ostraffade i framtiden.

| 3. | Europaparlamentet tänker fortsätta att övervaka situationen i Vojvodina, särskilt mot bakgrund av innehållet och principerna i stabilitets- och associeringsavtalet, och kräver regelbundna samråd med kommissionen och rådet i samband med detta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tänker fortsätta att övervaka situationen i Vojvodina, särskilt mot bakgrund av innehållet och principerna i stabilitets- och associeringsavtalet, och kräver regelbundna samråd med kommissionen och rådet i samband med detta.

| 4. | Europaparlamentet stöder det initiativ som tagits av den interparlamentariska delegationen för förbindelserna med länderna i sydöstra Europa för att anordna en offentlig utfrågning om den politiska situationen och situationen för minoriteter i Vojvodina. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder det initiativ som tagits av den interparlamentariska delegationen för förbindelserna med länderna i sydöstra Europa för att anordna en offentlig utfrågning om den politiska situationen och situationen för minoriteter i Vojvodina.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det är berett att utnyttja sina budgetbefogenheter både för att såväl bistå som utöva påtryckningar på Serbien och Montenegro för att främja respekt för grundläggande mänskliga rättigheter och friheter, inbegripet minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att det är berett att utnyttja sina budgetbefogenheter både för att såväl bistå som utöva påtryckningar på Serbien och Montenegro för att främja respekt för grundläggande mänskliga rättigheter och friheter, inbegripet minoriteters rättigheter.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i republiken Serbien och statsförbundet Serbien och Montenegro att återställa den självständighet som Vojvodina åtnjöt fram till 1990 och att återge Vojvodinas regionala parlament dess verkliga befogenheter på området för utbildning och medier, så att det kan utveckla en lämplig politik i denna region med etnisk mångfald. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i republiken Serbien och statsförbundet Serbien och Montenegro att återställa den självständighet som Vojvodina åtnjöt fram till 1990 och att återge Vojvodinas regionala parlament dess verkliga befogenheter på området för utbildning och medier, så att det kan utveckla en lämplig politik i denna region med etnisk mångfald.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen, rådet och den höge representanten för utrikes- och säkerhetspolitik att nära övervaka utvecklingen i Vojvodina, att i större utsträckning beakta den höga säkerhetsrisk som förföljelserna av minoriteter i Vojvodina utgör, och begär därför att EU-övervakare (Europeiska unionens övervakningsmission) sänds till provinsen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen, rådet och den höge representanten för utrikes- och säkerhetspolitik att nära övervaka utvecklingen i Vojvodina, att i större utsträckning beakta den höga säkerhetsrisk som förföljelserna av minoriteter i Vojvodina utgör, och begär därför att EU-övervakare (Europeiska unionens övervakningsmission) sänds till provinsen.

| 8. | Europaparlamentet påminner regeringarna i statsförbundet Serbien och Montenegro och republiken Serbien om att principerna om frihet, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, grundstenarna i stabiliserings- och associeringsprocessen och införandet av de rättsstatliga principerna är förutsättningar för att Europaparlamentet skall ge sitt samtycke till ingåendet av stabiliserings- och associeringsavtalet samt till ett framtida partnerskap med Europeiska unionen generellt sett. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner regeringarna i statsförbundet Serbien och Montenegro och republiken Serbien om att principerna om frihet, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, grundstenarna i stabiliserings- och associeringsprocessen och införandet av de rättsstatliga principerna är förutsättningar för att Europaparlamentet skall ge sitt samtycke till ingåendet av stabiliserings- och associeringsavtalet samt till ett framtida partnerskap med Europeiska unionen generellt sett.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och den höge representant Javier Solana, kommissionen, regeringen i Serbien, regeringen i statsförbundet Serbien och Montenegro och myndigheterna i provinsen Vojvodina. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och den höge representant Javier Solana, kommissionen, regeringen i Serbien, regeringen i statsförbundet Serbien och Montenegro och myndigheterna i provinsen Vojvodina.

---

(1)  EUT C 140 E, 9.6.2005, s. 163.

---

21.9.2006

| 21.9.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 227/s16 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 227/s16

---

Teckenförklaring

| * | | Samrådsförfarandet |
| --- | --- | --- |
| **I | | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | | Samtyckesförfarandet |
| ***I | | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Upplysningar angående omröstningar

Om inget annat anges har föredraganden till talmannen skriftligen tillkännagivit sin inställning till ändringsförslagen.

Förkortningar för utskottens namn

| AFET | | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Utskottet för utveckling |
| INTA | | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | | Budgetutskottet |
| CONT | | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | | Utskottet för transport och turism |
| REGI | | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | | Jordbruksutskottet |
| PECH | | Fiskeriutskottet |
| CULT | | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | | Utskottet för framställningar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Jordbruksutskottet

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

Förkortningar för de politiska grupperna

| PPE-DE | | Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater |
| --- | --- | --- |
| PSE | | Europeiska socialdemokratiska partiets grupp |
| ALDE | | Gruppen Liberalers och demokraters allians för Europa |
| Verts/ALE | | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| GUE/NGL | | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| IND/DEM | | Gruppen Oberoende och demokrati |
| UEN | | Gruppen Unionen för nationernas Europa |
| NI | | Grupplösa |

PPE-DE

Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater

PSE

Europeiska socialdemokratiska partiets grupp

ALDE

Gruppen Liberalers och demokraters allians för Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

IND/DEM

Gruppen Oberoende och demokrati

UEN

Gruppen Unionen för nationernas Europa

NI

Grupplösa

---