# Euroopan unionin C 192/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 192 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta16. elokuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 192

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta16. elokuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Valmistavat säädökset |
| | Alueiden komitea |
| | 15.—16. helmikuuta 2006 pidetty 63. täysistunto |
| 2006/C 192/1 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Tarkistettu ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista | 1 |
| 2006/C 192/2 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Kansalaisten terveyden, turvallisuuden ja luottamuksen edistäminen: terveys- ja kuluttajansuojastrategia — Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla 2007—2013 | 8 |
| 2006/C 192/3 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja energiatehokkuudesta — Enemmän tuloksia vähemmällä | 12 |
| 2006/C 192/4 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle nuorisoa koskevista EU:n politiikoista Euroopan nuorten huomioon ottaminen — Eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen | 15 |
| 2006/C 192/5 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle i2010 — Kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta | 21 |
| 2006/C 192/6 | Alueiden komitean lausunto aiheista | 25 |
| 2006/C 192/7 | Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Alueiden komitean poliittiset tavoitteet vuosina 2006—2008 | 34 |
| 2006/C 192/8 | Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö tekee Euroopasta todellisuutta — Vetoomus eurooppalaista rajaseutuyhteistyöyhtymää koskevan asetuksen hyväksymiseksi | 38 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Valmistavat säädökset

Alueiden komitea

15.—16. helmikuuta 2006 pidetty 63. täysistunto

2006/C 192/1

Alueiden komitean lausunto aiheesta Tarkistettu ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista

1

2006/C 192/2

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Kansalaisten terveyden, turvallisuuden ja luottamuksen edistäminen: terveys- ja kuluttajansuojastrategia — Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla 2007—2013

8

2006/C 192/3

Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja energiatehokkuudesta — Enemmän tuloksia vähemmällä

12

2006/C 192/4

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle nuorisoa koskevista EU:n politiikoista Euroopan nuorten huomioon ottaminen — Eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen

15

2006/C 192/5

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle i2010 — Kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta

21

2006/C 192/6

Alueiden komitean lausunto aiheista

25

2006/C 192/7

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Alueiden komitean poliittiset tavoitteet vuosina 2006—2008

34

2006/C 192/8

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö tekee Euroopasta todellisuutta — Vetoomus eurooppalaista rajaseutuyhteistyöyhtymää koskevan asetuksen hyväksymiseksi

38

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Valmistavat säädökset

Alueiden komitea

15.—16. helmikuuta 2006 pidetty 63. täysistunto

| 16.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 192/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tarkistettu ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista”

(2006/C 192/01)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon tarkistetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista, KOM(2005) 319 lopullinen — 2000/0212 COD,

ottaa huomioon neuvoston 27. syyskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan ja 71 artiklan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 23. maaliskuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon neuvoston 26. kesäkuuta 1969 antaman asetuksen (ETY) N:o 1191/69 julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1893/91,

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rautateiden, maanteiden ja sisävesien henkilöliikenteeseen liittyviä julkisen palvelun vaatimuksia ja julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemistä koskevista jäsenvaltioiden toimista, KOM(2000) 7 lopullinen, jota muutettiin asiakirjalla KOM(2002) 107 lopullinen,

ottaa huomioon ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rautateiden, maanteiden ja sisävesien henkilöliikenteeseen liittyviä julkisen palvelun vaatimuksia ja julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemistä koskevista jäsenvaltioiden toimista, KOM(2000) 7 lopullinen — 2000/0212 COD, antamansa lausunnon CdR 292/2000 fin (1),

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-280/00, Altmark Trans GmbH vastaan Regierrungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, 24. heinäkuuta 2003 antaman tuomion sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-26/03, Stadt Halle ja RPL Recyclingpark Lochau GmbH vastaan Arbeitsgemeinschaft Thermische Restabfall- und Energieverwertungsanlage TREA Leuna, 11. tammikuuta 2005 antaman tuomion,

ottaa huomioon”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokuntansa 2. joulukuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 255/2005 rev. 1, jonka esittelijä oli Rhône-Alpesin aluevaltuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja Bernard Soulage (FR, PSE),

hyväksyi 15.—16. helmikuuta 2006 pitämässään 63. täysistunnossa (helmikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

I   Yleistä

Alueiden komitea

katsoo, että kilpailuedellytysten yhtenäistäminen ja oikeudellisen epävarmuuden vähentäminen edistävät joukkoliikennettä.

katsoo, että joukkoliikennepalvelujen tuottamisen kilpailuedellytyksiä tulee yhdenmukaistaa ja selventää, jotta varmistetaan, että julkisen palvelun velvoitteet ja palvelujen tuottamisesta maksettavat korvaukset ovat nykyistä selkeämmät.

1.   Julkisen palvelun velvoitteiden sopimuspohjaisuus

Alueiden komitea

| 1.1 | kannattaa yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tuottamiseen suunnatun valtiontuen erityislaadun tunnustamista sekä sellaisten julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten laatimista, joissa selvitetään kunkin osapuolen oikeudet ja velvollisuudet. |
| --- | --- |

1.1

kannattaa yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tuottamiseen suunnatun valtiontuen erityislaadun tunnustamista sekä sellaisten julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten laatimista, joissa selvitetään kunkin osapuolen oikeudet ja velvollisuudet.

| 1.2 | on tyytyväinen siihen, että ehdotetussa asetuksessa ei oteta kantaa toimivaltaisten viranomaisten sosiaalisiin ja alueellisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.2

on tyytyväinen siihen, että ehdotetussa asetuksessa ei oteta kantaa toimivaltaisten viranomaisten sosiaalisiin ja alueellisiin tavoitteisiin.

| 1.3 | suhtautuu myönteisesti sopimuspohjaisuuden periaatteeseen, jonka yhteydessä tunnustetaan julkisen palvelun velvoitteiden rooli sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden saavuttamisessa. Julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten avulla voidaan antaa selkeä kuva julkisen palvelun velvoitteista ja niiden aiheuttamista kustannuksista. |
| --- | --- |

1.3

suhtautuu myönteisesti sopimuspohjaisuuden periaatteeseen, jonka yhteydessä tunnustetaan julkisen palvelun velvoitteiden rooli sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden saavuttamisessa. Julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten avulla voidaan antaa selkeä kuva julkisen palvelun velvoitteista ja niiden aiheuttamista kustannuksista.

2.   Palvelujen järjestäminen

Alueiden komitea

| 2.1 | pitää hyvänä, että ehdotetun asetuksen mukaan alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla toissijaisuusperiaatteen edellyttämä riittävä joustovara, jotta ne voivat täyttää parhaalla mahdollisella tavalla paikallisen julkisen liikenteen erityiset tai monimutkaiset tarpeet. Asia liittyy yhteisöjen sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteisiin. |
| --- | --- |

2.1

pitää hyvänä, että ehdotetun asetuksen mukaan alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla toissijaisuusperiaatteen edellyttämä riittävä joustovara, jotta ne voivat täyttää parhaalla mahdollisella tavalla paikallisen julkisen liikenteen erityiset tai monimutkaiset tarpeet. Asia liittyy yhteisöjen sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteisiin.

| 2.2 | muistuttaa pitävänsä tärkeänä useimpien jäsenvaltioiden lainsäädäntöön kirjattua paikallisviranomaisten hallinnollisen autonomian periaatetta, jonka mukaan viranomaiset voivat itsenäisesti valita, miten ne järjestävät joukkoliikennepalvelut. |
| --- | --- |

2.2

muistuttaa pitävänsä tärkeänä useimpien jäsenvaltioiden lainsäädäntöön kirjattua paikallisviranomaisten hallinnollisen autonomian periaatetta, jonka mukaan viranomaiset voivat itsenäisesti valita, miten ne järjestävät joukkoliikennepalvelut.

| 2.3 | on iloinen siitä, että toimivaltaiset viranomaiset voivat valita hallinnointitavan vapaasti. Sen ansiosta voidaan ottaa entistä paremmin huomioon erilaiset paikalliset tarpeet ja vaihtelevat palvelujen tuotanto-olosuhteet. |
| --- | --- |

2.3

on iloinen siitä, että toimivaltaiset viranomaiset voivat valita hallinnointitavan vapaasti. Sen ansiosta voidaan ottaa entistä paremmin huomioon erilaiset paikalliset tarpeet ja vaihtelevat palvelujen tuotanto-olosuhteet.

| 2.4 | kannattaa periaatteessa sisäisten liikenteenharjoittajien toiminta-alueen maantieteellistä rajaamista koskevaa sääntöä (5 artiklan 2 kohta), jonka avulla voidaan kumota suurin osa sääntöjenvastaisia tukia koskevista epäilyistä ja säilyttää kuitenkin mahdollisuus käyttää sisäistä liikenteenharjoittajaa. Komitean mielestä rajaamisperiaate ei estä alue- ja paikallisviranomaisia järjestämästä tiettyjä liikennepalveluja jatkuvina hallinnollisten rajojen ylitse. |
| --- | --- |

2.4

kannattaa periaatteessa sisäisten liikenteenharjoittajien toiminta-alueen maantieteellistä rajaamista koskevaa sääntöä (5 artiklan 2 kohta), jonka avulla voidaan kumota suurin osa sääntöjenvastaisia tukia koskevista epäilyistä ja säilyttää kuitenkin mahdollisuus käyttää sisäistä liikenteenharjoittajaa. Komitean mielestä rajaamisperiaate ei estä alue- ja paikallisviranomaisia järjestämästä tiettyjä liikennepalveluja jatkuvina hallinnollisten rajojen ylitse.

| 2.5 | vahvistaa suhtautuvansa myönteisesti paikallisen julkisen liikenteen markkinoiden avaamiseen säännellyn kilpailun periaatteiden mukaisesti ja ympäristön kannalta kestävästi siten, että otetaan huomioon yhteiskunnassa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tarpeet ja muita epäsuotuisammilla asuinalueilla asuvien ja työtä etsivien tarpeet. |
| --- | --- |

2.5

vahvistaa suhtautuvansa myönteisesti paikallisen julkisen liikenteen markkinoiden avaamiseen säännellyn kilpailun periaatteiden mukaisesti ja ympäristön kannalta kestävästi siten, että otetaan huomioon yhteiskunnassa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tarpeet ja muita epäsuotuisammilla asuinalueilla asuvien ja työtä etsivien tarpeet.

| 2.6 | on iloinen siitä, että ehdotetussa asetuksessa tunnustetaan toimivaltaisten viranomaisten vastuu palvelujen sopimuspohjaisesta tuottamisesta. Toimivaltaiset viranomaiset voivat valita, tehdäänkö liikennepalvelujen harjoittamisesta yksi tai useita sopimuksia, ja päättää vapaasti riskien jakamisesta. |
| --- | --- |

2.6

on iloinen siitä, että ehdotetussa asetuksessa tunnustetaan toimivaltaisten viranomaisten vastuu palvelujen sopimuspohjaisesta tuottamisesta. Toimivaltaiset viranomaiset voivat valita, tehdäänkö liikennepalvelujen harjoittamisesta yksi tai useita sopimuksia, ja päättää vapaasti riskien jakamisesta.

| 2.7 | on tyytyväinen kilpailumenettelyn joustavuuteen: julkista palveluhankintaa koskevasta sopimuksesta voidaan neuvotella (5 artiklan 3 kohta), tai sopimus voidaan tehdä suoraan, jos palvelu on katkennut (5 artiklan 5 kohta). |
| --- | --- |

2.7

on tyytyväinen kilpailumenettelyn joustavuuteen: julkista palveluhankintaa koskevasta sopimuksesta voidaan neuvotella (5 artiklan 3 kohta), tai sopimus voidaan tehdä suoraan, jos palvelu on katkennut (5 artiklan 5 kohta).

| 2.8 | on yllättynyt siitä, että taajama-alueiden sisävesi- ja meriliikenne on jätetty ehdotetun uuden asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. AK pahoittelee, ettei ehdotettua asetusta ole tarkoitus soveltaa niin ikään julkisiin sisävesiliikenteen palveluihin silloin, kun kyseiset palvelut ovat osa julkista paikallisliikenteen verkkoa. |
| --- | --- |

2.8

on yllättynyt siitä, että taajama-alueiden sisävesi- ja meriliikenne on jätetty ehdotetun uuden asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. AK pahoittelee, ettei ehdotettua asetusta ole tarkoitus soveltaa niin ikään julkisiin sisävesiliikenteen palveluihin silloin, kun kyseiset palvelut ovat osa julkista paikallisliikenteen verkkoa.

3.   Liikennepalvelujen tuottajat

Alueiden komitea

| 3.1 | toteaa, että asetus ei rajoita yksityisiä aloitteita henkilöliikenteen markkinoilla, joita jäsenvaltio ei sääntele (joilla ei myönnetä yksinoikeuksia eikä makseta korvauksia). |
| --- | --- |

3.1

toteaa, että asetus ei rajoita yksityisiä aloitteita henkilöliikenteen markkinoilla, joita jäsenvaltio ei sääntele (joilla ei myönnetä yksinoikeuksia eikä makseta korvauksia).

| 3.2 | katsoo asetuksen olevan luonteeltaan sellainen, että sen avulla voidaan välttää uusien monopoliasemien muodostuminen paikalliseen julkiseen liikenteeseen ja että pk-yritykset voivat osallistua kilpailuun. |
| --- | --- |

3.2

katsoo asetuksen olevan luonteeltaan sellainen, että sen avulla voidaan välttää uusien monopoliasemien muodostuminen paikalliseen julkiseen liikenteeseen ja että pk-yritykset voivat osallistua kilpailuun.

| 3.3 | ilmaisee tyytyväisyytensä toimivaltaisten viranomaisten ja suurten kuljetusyritysten voimasuhteiden ehdotetun mukaiseen tasapainoon. Hyvän ja toimivan paikallisliikenteen takaamiseksi on tärkeää, että alueellinen vaikuttaminen on vahvaa joukkoliikenteen suunnittelussa ja organisoinnissa. Työmatkaliikenteen lisääntyminen asettaa lisäksi korkeat vaatimukset paikallisliikenteen hankintojen koordinoinnille valtakunnallisella ja alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

3.3

ilmaisee tyytyväisyytensä toimivaltaisten viranomaisten ja suurten kuljetusyritysten voimasuhteiden ehdotetun mukaiseen tasapainoon. Hyvän ja toimivan paikallisliikenteen takaamiseksi on tärkeää, että alueellinen vaikuttaminen on vahvaa joukkoliikenteen suunnittelussa ja organisoinnissa. Työmatkaliikenteen lisääntyminen asettaa lisäksi korkeat vaatimukset paikallisliikenteen hankintojen koordinoinnille valtakunnallisella ja alueellisella tasolla.

| 3.4 | kannattaa alueellisen rautatieliikenteen ja rautateiden kaukoliikenteen sulkemista pois asetuksen 5 artiklan säännösten soveltamisalasta. |
| --- | --- |

3.4

kannattaa alueellisen rautatieliikenteen ja rautateiden kaukoliikenteen sulkemista pois asetuksen 5 artiklan säännösten soveltamisalasta.

| 3.5 | pohtii julkisen palvelun velvoitteesta maksettavan kohtuullisen (

  fair

  ) korvauksen määrittämiseksi ehdotettujen sääntöjen täytäntöönpanoa. Määrittämisen vaikeus (tai jopa mahdottomuus) saattaa aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta. |
| --- | --- |

3.5

pohtii julkisen palvelun velvoitteesta maksettavan kohtuullisen (

  fair

  ) korvauksen määrittämiseksi ehdotettujen sääntöjen täytäntöönpanoa. Määrittämisen vaikeus (tai jopa mahdottomuus) saattaa aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta.

| 3.6 | huomauttaa, että alueellista rautatieliikennettä tai rautateiden kaukoliikennettä koskevien sopimusten suoraa tekemistä ei aiota säännellä mitenkään. Yritykset saattavat samanaikaisesti liikennöidä suoraan tehtyjen sopimusten perusteella alueellisessa ja kaukoliikenteessä ja osallistua tarjouskilpailuihin. Mahdollista kilpailun vääristymistä tulee varoa. |
| --- | --- |

3.6

huomauttaa, että alueellista rautatieliikennettä tai rautateiden kaukoliikennettä koskevien sopimusten suoraa tekemistä ei aiota säännellä mitenkään. Yritykset saattavat samanaikaisesti liikennöidä suoraan tehtyjen sopimusten perusteella alueellisessa ja kaukoliikenteessä ja osallistua tarjouskilpailuihin. Mahdollista kilpailun vääristymistä tulee varoa.

4.   Ehdotuksen muoto

Alueiden komitea

| 4.1 | on yllättynyt, ettei komissio missään kohdin perustele Euroopan yhdentymistä edistävistä välineistä sitovimman eli asetuksen valitsemista säädösehdotuksen muodoksi. |
| --- | --- |

4.1

on yllättynyt, ettei komissio missään kohdin perustele Euroopan yhdentymistä edistävistä välineistä sitovimman eli asetuksen valitsemista säädösehdotuksen muodoksi.

| 4.2 | toteaa, että asetusehdotuksessa esitetyt määritelmät ovat jäsenvaltioiden hyvin erilaisten tilanteiden takia joissain tapauksissa epätarkkoja, mutta asetuksen mukaan on kuitenkin jäsenvaltioiden vastuulla päättää niiden alueella sovellettavista tarkoista määritelmistä. Tämä koskee erityisesti kaupunkialueen määritelmää (2 artiklan m kohta), sillä liikennetarvealueet käyvät vain harvoin yksiin institutionaalisten toimivalta-alueiden kanssa. |
| --- | --- |

4.2

toteaa, että asetusehdotuksessa esitetyt määritelmät ovat jäsenvaltioiden hyvin erilaisten tilanteiden takia joissain tapauksissa epätarkkoja, mutta asetuksen mukaan on kuitenkin jäsenvaltioiden vastuulla päättää niiden alueella sovellettavista tarkoista määritelmistä. Tämä koskee erityisesti kaupunkialueen määritelmää (2 artiklan m kohta), sillä liikennetarvealueet käyvät vain harvoin yksiin institutionaalisten toimivalta-alueiden kanssa.

II   Suositukset

Muutosehdotukset

Suositus 1

1 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. | Tätä asetusta sovelletaan rautateiden ja muiden raideliikennemuotojen sekä maanteiden julkisen henkilöliikenteen kansalliseen ja kansainväliseen harjoittamiseen lukuun ottamatta liikennettä, jota harjoitetaan lähinnä sen historiallisen merkityksen tai matkailuarvon vuoksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.

Tätä asetusta sovelletaan rautateiden ja muiden raideliikennemuotojen sekä maanteiden julkisen henkilöliikenteen kansalliseen ja kansainväliseen harjoittamiseen lukuun ottamatta liikennettä, jota harjoitetaan lähinnä sen historiallisen merkityksen tai matkailuarvon vuoksi.

| 2. | Tätä asetusta sovelletaan rautateiden ja muiden raideliikennemuotojen sekä maanteiden julkisen henkilöliikenteen kansalliseen ja kansainväliseen harjoittamiseen lukuun ottamatta liikennettä, jota harjoitetaan lähinnä sen historiallisen merkityksen tai matkailuarvon vuoksi. |
| --- | --- |

2.

Tätä asetusta sovelletaan rautateiden ja muiden raideliikennemuotojen sekä maanteiden julkisen henkilöliikenteen kansalliseen ja kansainväliseen harjoittamiseen lukuun ottamatta liikennettä, jota harjoitetaan lähinnä sen historiallisen merkityksen tai matkailuarvon vuoksi.

Perustelu

AK ei ole tyytyväinen siihen, miten ehdotetun asetuksen soveltamisalaa koskevissa kysymyksissä suhtaudutaan liikennemuotoihin: intermodaalisuuden kehittymisen merkitystä integroiduissa paikallisliikennetoimissa aliarvioidaan. AK toivoo, että intermodaalisuuden haasteet otetaan huomioon, jotta yhteisöillä olisi kannustimia tehdä sopimuksia multimodaalisia järjestelmiä (mm. metro, raitiovaunut, linja-autot, köysiradat, sisävesiliikenne, paikoituspalvelut, polkupyörien ja autojen vuokraus, multimodaaliset liikennekeskukset, tietojärjestelmät) koskevista julkisen palvelun velvoitteista.

Suositus 2

2 artiklan (”Määritelmät”) j kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| j) | ’sisäisellä liikenteenharjoittajalla’ oikeudellisesti erillistä yksikköä, joka on sellaisessa toimivaltaisen viranomaisen yksinomaisessa määräysvallassa, joka vastaa viranomaisen omiin yksikköihinsä käyttämää valtaa. Tällaisen määräysvallan olemassaolon määrittämiseksi on otettava huomioon muun muassa seuraavat tekijät: edustus hallinto-, johto- tai valvontaelimissä, tätä koskevat määräykset yhtiöjärjestyksessä, omistussuhteet sekä strategisia kysymyksiä ja yksittäisiä liikkeenjohdollisia päätöksiä koskeva tosiasiallinen vaikutus- ja valvontavalta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

j)

’sisäisellä liikenteenharjoittajalla’ oikeudellisesti erillistä yksikköä, joka on sellaisessa toimivaltaisen viranomaisen yksinomaisessa määräysvallassa, joka vastaa viranomaisen omiin yksikköihinsä käyttämää valtaa. Tällaisen määräysvallan olemassaolon määrittämiseksi on otettava huomioon muun muassa seuraavat tekijät: edustus hallinto-, johto- tai valvontaelimissä, tätä koskevat määräykset yhtiöjärjestyksessä, omistussuhteet sekä strategisia kysymyksiä ja yksittäisiä liikkeenjohdollisia päätöksiä koskeva tosiasiallinen vaikutus- ja valvontavalta;

| j) | ’sisäisellä liikenteenharjoittajalla’ oikeudellisesti erillistä yksikköä, joka on sellaisessa toimivaltaisen viranomaisen yksinomaisessa määräysvallassa, joka vastaa viranomaisen omiin yksikköihinsä käyttämää valtaa. Tällaisen määräysvallan olemassaolon määrittämiseksi on otettava huomioon muun muassa seuraavat tekijät: edustus hallinto-, johto- tai valvontaelimissä, tätä koskevat määräykset yhtiöjärjestyksessä, omistussuhteet sekä strategisia kysymyksiä ja yksittäisiä liikkeenjohdollisia päätöksiä koskeva tosiasiallinen vaikutus- ja valvontavalta. Sisäisenä liikenteenharjoittajana toimiva yksityinen yritys ei saa olla osakkaana
  voi olla osakkaana palvelun tuottavassa yksikössä korkeintaan 33 prosentin osuudella. Sopimuksen suora tekeminen on mahdollista myös, jos 2 artiklan j kohdasta poiketen sisäinen liikenteenharjoittaja ryhtyy rakennemuutoksellisista syistä yhteistyöhön ulkoisen liikenteen harjoittajan kanssa, joka ei ole viranomaisen määräysvallassa. Kun tällaisessa tapauksessa suoraan tehty sopimus päättyy, kyseisen sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa ei voida tehdä uudelleen suoraa sopimusta; |
| --- | --- |

j)

’sisäisellä liikenteenharjoittajalla’ oikeudellisesti erillistä yksikköä, joka on sellaisessa toimivaltaisen viranomaisen yksinomaisessa määräysvallassa, joka vastaa viranomaisen omiin yksikköihinsä käyttämää valtaa. Tällaisen määräysvallan olemassaolon määrittämiseksi on otettava huomioon muun muassa seuraavat tekijät: edustus hallinto-, johto- tai valvontaelimissä, tätä koskevat määräykset yhtiöjärjestyksessä, omistussuhteet sekä strategisia kysymyksiä ja yksittäisiä liikkeenjohdollisia päätöksiä koskeva tosiasiallinen vaikutus- ja valvontavalta. Sisäisenä liikenteenharjoittajana toimiva yksityinen yritys ei saa olla osakkaana
  voi olla osakkaana palvelun tuottavassa yksikössä korkeintaan 33 prosentin osuudella. Sopimuksen suora tekeminen on mahdollista myös, jos 2 artiklan j kohdasta poiketen sisäinen liikenteenharjoittaja ryhtyy rakennemuutoksellisista syistä yhteistyöhön ulkoisen liikenteen harjoittajan kanssa, joka ei ole viranomaisen määräysvallassa. Kun tällaisessa tapauksessa suoraan tehty sopimus päättyy, kyseisen sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa ei voida tehdä uudelleen suoraa sopimusta;

Perustelu

AK kehottaa täsmentämään sisäisen liikenteenharjoittajan määritelmää sekä sääntöjä, jotka koskevat tällaiseen liikenteenharjoittajaan kohdistuvaa yhteisön määräysvaltaa.

Alkuperäinen suositus tarkoittaa itse asiassa lähentymistä 11. tammikuuta 2005 asiassa C-26/03 (Stadt Halle) annetun tuomion mukaiseen oikeuskäytäntöön. Tuomion 49 kohdassa todetaan: ”Yksityisen yrityksen vähäinenkin osakkuus yhteisössä, johon myös kyseessä oleva hankintaviranomainen on osallisena, sulkee joka tapauksessa pois mahdollisuuden, että kyseinen hankintaviranomainen harjoittaisi mainittuun yritykseen nähden sellaista määräysvaltaa kuin sillä on omiin yksiköihinsä.”

Stadt Hallen tuomio merkitsee selkeästi, että minkä tahansa yksityisen toimijan osakkuus paikallisessa tai alueellisessa julkisessa yrityksessä osakkuuden tasosta riippumatta pakottaa soveltamaan julkisia hankintamenettelyjä koskevia yhteisön sääntöjä, joihin liittyvä hallinnollinen taakka on erittäin raskas. Käytännössä tämä merkitsee myös EY:n perustamissopimuksen 295 artiklaan kirjatun omistusoikeuden puolueettomuuden kyseenalaistamista sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toimintamahdollisuuksien rajoittamista. Stadt Hallen tuomiosta aiheutuu sekaomistuksessa oleville yrityksille enemmän ongelmia kuin se ratkaisee niitä.

AK kehottaa unionin lainsäätäjää olemaan hyväksymättä sitä, että yhteisön oikeuskäytäntö sanelisi sen lainsäädännön, ja ehdottamaan kynnysarvoa, jonka alapuolella toimivaltaisen viranomaisen katsotaan harjoittavan vastaavanlaista määräysvaltaa kuin omiin yksiköihinsä. Tässä tapauksessa se vapautettaisiin tarjouskilpailumenettelystä.

Ehdotetulla asetuksella on tarkoitus luoda säännellyt kilpailumarkkinat EU:ssa. Tämä edellyttää toimivia — yksityisiä ja julkisia — yrityksiä. EU:n perussopimuksen tukisäännöksillä on tarkoitus estää, että valtiolliset tahot julkisin varoin vääristävät kilpailua tiettyjen yritysten hyväksi. Sääntöjen tarkoituksena ei kuitenkaan ole syrjäyttää julkisia yrityksiä markkinoilta. Tarvitaan siirtymäsäännöksiä siis, jotta julkiset liikenneyritykset voivat valmistautua markkinoiden avaamiseen, sillä muuten ne ovat yksityisiin yrityksiin verrattuna huonommassa asemassa, kun otetaan huomioon aiemmin julkiseen palvelutehtävään liittyneet ”rasitteet” (esimerkiksi keskitetysti sovitut palkat, palvelutarjonta tietyille väestöryhmille ja heikon kysynnän aikoina). Tämän vuoksi julkisilla yrityksillä tulisi määritellyn siirtymäajan aikana olla mahdollisuus hankkia riittävä kilpailukyky yksityisen pääoman avulla, ilman että tämä pakottaisi — siirtymäajan puitteissa — automaattisesti hankintamenettelyn käyttöön. Muussa tapauksessa julkisten yritysten ainoina mahdollisuuksina olisivat pakollinen yksityistäminen tai kieltäytyminen rakenteiden tehostamisesta.

Suositus 3

2 artiklan (”Määritelmät”) m kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ...






  m) | ’alueellisella liikenteellä tai kaukoliikenteellä’ kaikkia liikennepalveluja, jotka eivät vastaa yksinomaan tietyn kaupunkikeskuksen tai taajaman taikka taajaman ja sen esikaupunkialueiden välisiin liikennetarpeisiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

...

m)

’alueellisella liikenteellä tai kaukoliikenteellä’ kaikkia liikennepalveluja, jotka eivät vastaa yksinomaan tietyn kaupunkikeskuksen tai taajaman taikka taajaman ja sen esikaupunkialueiden välisiin liikennetarpeisiin.

...

| m) | ’alueellisella liikenteellä tai kaukoliikenteellä’ kaikkia liikennepalveluja, jotka eivät vastaa yksinomaan tietyn kaupunkikeskuksen tai taajaman taikka taajaman ja sen esikaupunkialueiden välisiin liikennetarpeisiin
  eivät liity erityisesti kaupunkeihin tai esikaupunkeihin. |
| --- | --- |

m)

’alueellisella liikenteellä tai kaukoliikenteellä’ kaikkia liikennepalveluja, jotka eivät vastaa yksinomaan tietyn kaupunkikeskuksen tai taajaman taikka taajaman ja sen esikaupunkialueiden välisiin liikennetarpeisiin
  eivät liity erityisesti kaupunkeihin tai esikaupunkeihin.

Perustelu

Olisi valitettavaa, jos 5 artiklan 6 kohdassa esitetyn poikkeuksen erilaiset tulkinnat aiheuttaisivat kyseisellä alalla oikeudellista epävarmuutta. Alueellisten liikennepalvelujen ja kaukoliikennepalvelujen määritelmän parantamiseksi AK ehdottaa seuraavaa: mainitaan asetuksessa, että jäsenvaltioiden tulee itse määritellä 2 artiklan m kohdan soveltamisalaan kuuluvat palvelut, tai valitaan määritelmä, jonka sisältämät käsitteet ovat oikeudellisesti vahvistettuja. Jos toimitaan viimeksi mainitulla tavalla, AK ehdottaa, että maantieteellisiin (”taajama”, ”kaupunkikeskus”, ”esikaupunkialueet”) tarpeisiin perustuva määritelmä korvataan palveluperusteisella määritelmällä, joka on yhdenmukainen rautatieliikennettä koskevien toimenpidekokonaisuuksien kanssa. Direktiiveissä 2001/13/EY (1 artiklan 2 kohdan b alakohta) ja 2001/14/EY (1 artiklan 3 kohdan b alakohta) käytetään tässä yhteydessä ilmaisua ”kaupunkien ja esikaupunkien henkilöliikenne”. Huomattakoon, että palveluperusteista jaottelua on käytetty vuodesta 1991 myös asetuksessa N:o 1191/69 (1 artiklan 1 kohta sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 1893/91).

Suositus 4

Mitä tulee hankkeisiin, joihin sovelletaan julkisia hankintoja koskevia direktiivejä, alueiden komitea

| — | vaatii, että erityissäännöksiä koskevien periaatteiden mukaisesti (lex specialis) ehdotetun asetuksen säännökset asetetaan selkeästi etusijalle julkisia hankintoja koskeviin yleisiin direktiiveihin nähden. |
| --- | --- |

—

vaatii, että erityissäännöksiä koskevien periaatteiden mukaisesti (lex specialis) ehdotetun asetuksen säännökset asetetaan selkeästi etusijalle julkisia hankintoja koskeviin yleisiin direktiiveihin nähden.

| — | toivoo, että asetuksessa annetaan tarkat säännökset käyttöoikeussopimuksista ja selvitetään, miten kyseisiin sopimuksiin sovellettava järjestelmä suhteutuu julkisia hankintoja koskeviin direktiiveihin 93/37 ja 2004/18. |
| --- | --- |

—

toivoo, että asetuksessa annetaan tarkat säännökset käyttöoikeussopimuksista ja selvitetään, miten kyseisiin sopimuksiin sovellettava järjestelmä suhteutuu julkisia hankintoja koskeviin direktiiveihin 93/37 ja 2004/18.

| — | kehottaa käsittelemään 5 artiklan 1 kohdassa ja 8 artiklan 1 kohdassa nykyistä selkeämmin BOT-sopimuksia (Build, Operate and Transfer). Asetuksessa on ehdottomasti määritettävä oikeudelliset ehdot, joita sovelletaan, kun yksinoikeus (ja/tai korvaus) liittyy raskaan infrastruktuurin rakentamiseen. |
| --- | --- |

—

kehottaa käsittelemään 5 artiklan 1 kohdassa ja 8 artiklan 1 kohdassa nykyistä selkeämmin BOT-sopimuksia (Build, Operate and Transfer). Asetuksessa on ehdottomasti määritettävä oikeudelliset ehdot, joita sovelletaan, kun yksinoikeus (ja/tai korvaus) liittyy raskaan infrastruktuurin rakentamiseen.

Suositus 5

4 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6. | Omaisuuden kuolettamisolosuhteet huomioon ottaen sopimuksen voimassaoloaikaa voidaan tarvittaessa pidentää enintään puolella, jos liikenteenharjoittaja antaa käyttöön voimavaroja, jotka ovat merkittäviä suhteessa julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen kohteena olevien liikennepalvelujen toteuttamiseen tarvittaviin kokonaisvoimavaroihin ja joita käytetään yksinomaan kyseisen sopimuksen kohteena oleviin liikennepalveluihin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.

Omaisuuden kuolettamisolosuhteet huomioon ottaen sopimuksen voimassaoloaikaa voidaan tarvittaessa pidentää enintään puolella, jos liikenteenharjoittaja antaa käyttöön voimavaroja, jotka ovat merkittäviä suhteessa julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen kohteena olevien liikennepalvelujen toteuttamiseen tarvittaviin kokonaisvoimavaroihin ja joita käytetään yksinomaan kyseisen sopimuksen kohteena oleviin liikennepalveluihin.

| 6. | Omaisuuden kuolettamisolosuhteet huomioon ottaen sopimuksen voimassaoloaikaa voidaan tarvittaessa pidentää enintään puolella, jos liikenteenharjoittaja antaa käyttöön voimavaroja, jotka ovat merkittäviä suhteessa julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen kohteena olevien liikennepalvelujen toteuttamiseen tarvittaviin kokonaisvoimavaroihin ja joita käytetään yksinomaan kyseisen sopimuksen kohteena oleviin liikennepalveluihin. Sopimuksen voimassaoloaikaa ei voida pidentää aineellisten tai aineettomien investointien perusteella, kun on olemassa jälkimarkkinat tai kun investointien jäännösarvo sopimuksen voimassaolon päättyessä voidaan helposti määrittää. |
| --- | --- |

6.

Omaisuuden kuolettamisolosuhteet huomioon ottaen sopimuksen voimassaoloaikaa voidaan tarvittaessa pidentää enintään puolella, jos liikenteenharjoittaja antaa käyttöön voimavaroja, jotka ovat merkittäviä suhteessa julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen kohteena olevien liikennepalvelujen toteuttamiseen tarvittaviin kokonaisvoimavaroihin ja joita käytetään yksinomaan kyseisen sopimuksen kohteena oleviin liikennepalveluihin. Sopimuksen voimassaoloaikaa ei voida pidentää aineellisten tai aineettomien investointien perusteella, kun on olemassa jälkimarkkinat tai kun investointien jäännösarvo sopimuksen voimassaolon päättyessä voidaan helposti määrittää.

Perustelu

4 artiklan 6 kohdan mukainen omaisuuden kuolettamista koskeva poikkeus ei saa jarruttaa kilpailua eikä johtaa sopimusten voimassaoloaikojen pidentämiseen ilman päteviä taloudellisia perusteluja.

Suositus 6

4 artikla (Lisätään uusi kohta.)

AK:n muutosehdotus

| 4.8 | Tämän artiklan 5 ja 6 kohtaa ei sovelleta asioissa, jotka kuuluvat julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekemisestä annettujen direktiivien soveltamisalaan. Tällöin julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen voimassaoloaika voi olla enintään 30 vuotta töiden varsinaisesta aloittamispäivästä. |
| --- | --- |

4.8

Perustelu

AK ehdottaa, että urakoiden ja toimintalupien myöntämistä käsiteltäisiin omassa artiklassaan, sillä toiminnan kesto on hankkeen taloudellisen tasapainon kannalta merkittävä tekijä. Tällaisissa tapauksissa on vahvistettava mahdollisuus poiketa enimmäiskestosta, joka on ehdotetun asetuksen mukaan 22 vuotta ja 6 kuukautta.

Suositus 7

5 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4. | Toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä suoraan julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, joiden keskimääräinen ennakoitu vuosittainen arvo on alle 1 000 000 euroa tai jotka koskevat alle 300 000 kilometrin liikennepalvelujen tarjoamista vuodessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä suoraan julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, joiden keskimääräinen ennakoitu vuosittainen arvo on alle 1 000 000 euroa tai jotka koskevat alle 300 000 kilometrin liikennepalvelujen tarjoamista vuodessa.

| 4. | Toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä suoraan julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, joiden keskimääräinen ennakoitu vuosittainen arvo yritystä kohden on alle 1 500 000
  1 000 000euroa tai jotka koskevat alle 500 000
  300 000kilometrin liikennepalvelujen tarjoamista vuodessa. |
| --- | --- |

4.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä suoraan julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, joiden keskimääräinen ennakoitu vuosittainen arvo yritystä kohden on alle 1 500 000
  1 000 000euroa tai jotka koskevat alle 500 000
  300 000kilometrin liikennepalvelujen tarjoamista vuodessa.

Perustelu

AK ehdottaa, että toimivaltaisia viranomaisia nimenomaisesti kiellettäisiin tekemästä suoraan useita sopimuksia saman palveluntuottajan kanssa, jos sopimusten yhteen laskettu arvo ylittää 5 artiklan 4 kohdassa mainitun kynnysarvon. Kyseistä kohtaa ei tule käyttää tarjouskilpailun järjestämistä koskevan vaatimuksen kiertämiseen, vaan sen avulla tulee voida välttää tarjouskilpailun järjestämisestä aiheutuvat kustannukset, kun ulkoistettava palvelu ei ole kovin laaja tai kun toimivaltainen viranomainen kompensoi tarjouskilpailuun liittyvän kilpailupaineen vertailemalla useita alueellaan toimivia pieniä liikenteenharjoittajia. Lisäksi AK ehdottaa, että kukin jäsenvaltio määrittäisi kynnysarvon maansa taloudellisten olosuhteiden mukaan.

Suositus 8

8 artiklan 2 ja 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. | Jokaisen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että:






  a) | arvoltaan vähintään puolet sen linja-autoliikenteeseen liittyvistä julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista on tehty tämän asetuksen säännösten mukaisesti neljän vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta ja |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.

Jokaisen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että:

a)

arvoltaan vähintään puolet sen linja-autoliikenteeseen liittyvistä julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista on tehty tämän asetuksen säännösten mukaisesti neljän vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta ja

| b) | kaikki sen linja-autoliikenteeseen liittyvät julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset on tehty tämän asetuksen säännösten mukaisesti kahdeksan vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

b)

kaikki sen linja-autoliikenteeseen liittyvät julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset on tehty tämän asetuksen säännösten mukaisesti kahdeksan vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta.

| 3. | Jokaisen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että:






  a) | arvoltaan vähintään puolet sen rautatieliikenteeseen liittyvistä julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista on tehty tämän asetuksen säännösten mukaisesti viiden vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta ja |
| --- | --- | --- |

3.

Jokaisen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että:

a)

arvoltaan vähintään puolet sen rautatieliikenteeseen liittyvistä julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista on tehty tämän asetuksen säännösten mukaisesti viiden vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta ja

| b) | kaikki sen rautatieliikenteeseen liittyvät julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset on tehty tämän asetuksen säännösten mukaisesti kymmenen vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

b)

kaikki sen rautatieliikenteeseen liittyvät julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset on tehty tämän asetuksen säännösten mukaisesti kymmenen vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta.

| 2. | Jokaisen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että:






  a) | arvoltaan vähintään puolet sen linja-autoliikenteeseen liittyvät
  istä julkisia palveluhankintoja koskevat
  ista sopimukset
  ista on tehty
  ovat tämän asetuksen 4 artiklan säännösten mukaisia
  esti neljän vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta ja |
| --- | --- | --- |

2.

Jokaisen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että:

a)

arvoltaan vähintään puolet sen linja-autoliikenteeseen liittyvät
  istä julkisia palveluhankintoja koskevat
  ista sopimukset
  ista on tehty
  ovat tämän asetuksen 4 artiklan säännösten mukaisia
  esti neljän vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta ja

| b) | kaikki sen linja-autoliikenteeseen liittyvät julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset on tehty tämän asetuksen 5 artiklan säännösten mukaisesti kahdeksan vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

b)

kaikki sen linja-autoliikenteeseen liittyvät julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset on tehty tämän asetuksen 5 artiklan säännösten mukaisesti kahdeksan vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta.

| 3. | Jokaisen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että:






  a) | arvoltaan vähintään puolet sen rautatieliikenteeseen liittyvät
  istä julkisia palveluhankintoja koskevat
  ista sopimukset
  ista on tehty
  ovat tämän asetuksen 4 artiklan säännösten mukaisia
  esti viiden vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta ja |
| --- | --- | --- |

3.

Jokaisen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että:

a)

arvoltaan vähintään puolet sen rautatieliikenteeseen liittyvät
  istä julkisia palveluhankintoja koskevat
  ista sopimukset
  ista on tehty
  ovat tämän asetuksen 4 artiklan säännösten mukaisia
  esti viiden vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta ja

| b) | kaikki sen rautatieliikenteeseen liittyvät julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset on tehty tämän asetuksen 5 artiklan säännösten mukaisesti kymmenen vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

b)

kaikki sen rautatieliikenteeseen liittyvät julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset on tehty tämän asetuksen 5 artiklan säännösten mukaisesti kymmenen vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta.

Perustelu

Nykymuodossaan kyseiset kaksi kohtaa haittaisivat huomattavasti toimivaltaisten viranomaisten pyrkimyksiä antaa verkkonsa liikennöinti yhden ainoan liikenteenharjoittajan tehtäväksi. Viranomaisten olisi neljän tai viiden vuoden kuluessa tehtävä julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus ja järjestettävä tarjouskilpailu.

Suositus 9

8 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5. | Edellä olevien 2, 3 ja 4 kohdan täytäntöönpanossa ei oteta huomioon julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, jotka on tehty ennen tämän asetuksen voimaantuloa oikeudenmukaista kilpailumenettelyä noudattaen, mikäli ne ovat voimassa määrätyn ajan, joka vastaa tämän asetuksen 4 artiklan 5 kohdassa säädettyjä aikoja. Näitä sopimuksia voidaan jatkaa niiden voimassaolon päättymiseen saakka. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.

Edellä olevien 2, 3 ja 4 kohdan täytäntöönpanossa ei oteta huomioon julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, jotka on tehty ennen tämän asetuksen voimaantuloa oikeudenmukaista kilpailumenettelyä noudattaen, mikäli ne ovat voimassa määrätyn ajan, joka vastaa tämän asetuksen 4 artiklan 5 kohdassa säädettyjä aikoja. Näitä sopimuksia voidaan jatkaa niiden voimassaolon päättymiseen saakka.

| 5. | Edellä olevien 2, 3 ja 4 kohdan täytäntöönpanossa ei oteta huomioon julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, jotka on tehty ennen tämän asetuksen voimaantuloa oikeudenmukaista kilpailumenettelyä noudattaen, mikäli ne ovat voimassa määrätyn ajan, joka vastaa tämän asetuksen 4 artiklan 5 kohdassa säädettyjä aikoja. Näitä sopimuksia voidaan jatkaa niiden voimassaolon päättymiseen saakka. |
| --- | --- |

5.

Edellä olevien 2, 3 ja 4 kohdan täytäntöönpanossa ei oteta huomioon julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, jotka on tehty ennen tämän asetuksen voimaantuloa oikeudenmukaista kilpailumenettelyä noudattaen, mikäli ne ovat voimassa määrätyn ajan, joka vastaa tämän asetuksen 4 artiklan 5 kohdassa säädettyjä aikoja. Näitä sopimuksia voidaan jatkaa niiden voimassaolon päättymiseen saakka.

Perustelu

Ennen asetuksen voimaantuloa tehdyt sopimukset, joiden voimassaolo päättyy ennen asetuksen soveltamisen päättymistä, tulisi voida pitää siirtymäaikana voimassa päättymiseensä saakka. Näin vältettäisiin vahinkojen korvaamiseen liittyvät oikeudelliset menettelyt.

Suositus 10

8 artiklan 6 kohta (Poistetaan.)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimivaltaiset viranomaiset voivat 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen siirtymäkausien toisen puoliskon aikana estää sellaisia liikenteenharjoittajia osallistumasta tarjouskilpailuun perustuviin sopimustentekomenettelyihin, jotka eivät voi toimittaa näyttöä siitä, että niiden julkisten liikennepalvelujen arvo, josta ne saavat tämän asetuksen mukaisesti myönnettyä korvausta tai johon niillä on tämän asetuksen mukaisesti myönnetty yksinoikeus, edustaa ainakin puolta kaikkien niiden julkisten liikennepalvelujen arvosta, josta ne saavat korvausta tai johon niillä on yksinoikeus. Tämän perusteen soveltamisessa ei oteta huomioon sopimuksia, jotka on myönnetty kiireellisenä toimenpiteenä 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
  Tätä mahdollisuutta soveltaessaan toimivaltaisten viranomaisten on toimittava syrjimättömästi, suljettava pois kaikki mahdolliset liikenteenharjoittajat, jotka täyttävät kyseisen perusteen, ja ilmoitettava mahdollisille liikenteenharjoittajille päätöksestään julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tekomenettelyn alussa.
  Niiden on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan soveltaa tätä säännöstä vähintään kaksi kuukautta ennen tarjouspyynnön julkaisemista. | Toimivaltaiset viranomaiset voivat 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen siirtymäkausien toisen puoliskon aikana estää sellaisia liikenteenharjoittajia osallistumasta tarjouskilpailuun perustuviin sopimustentekomenettelyihin, jotka eivät voi toimittaa näyttöä siitä, että niiden julkisten liikennepalvelujen arvo, josta ne saavat tämän asetuksen mukaisesti myönnettyä korvausta tai johon niillä on tämän asetuksen mukaisesti myönnetty yksinoikeus, edustaa ainakin puolta kaikkien niiden julkisten liikennepalvelujen arvosta, josta ne saavat korvausta tai johon niillä on yksinoikeus. Tämän perusteen soveltamisessa ei oteta huomioon sopimuksia, jotka on myönnetty kiireellisenä toimenpiteenä 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti.


  Tätä mahdollisuutta soveltaessaan toimivaltaisten viranomaisten on toimittava syrjimättömästi, suljettava pois kaikki mahdolliset liikenteenharjoittajat, jotka täyttävät kyseisen perusteen, ja ilmoitettava mahdollisille liikenteenharjoittajille päätöksestään julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tekomenettelyn alussa.


  Niiden on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan soveltaa tätä säännöstä vähintään kaksi kuukautta ennen tarjouspyynnön julkaisemista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimivaltaiset viranomaiset voivat 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen siirtymäkausien toisen puoliskon aikana estää sellaisia liikenteenharjoittajia osallistumasta tarjouskilpailuun perustuviin sopimustentekomenettelyihin, jotka eivät voi toimittaa näyttöä siitä, että niiden julkisten liikennepalvelujen arvo, josta ne saavat tämän asetuksen mukaisesti myönnettyä korvausta tai johon niillä on tämän asetuksen mukaisesti myönnetty yksinoikeus, edustaa ainakin puolta kaikkien niiden julkisten liikennepalvelujen arvosta, josta ne saavat korvausta tai johon niillä on yksinoikeus. Tämän perusteen soveltamisessa ei oteta huomioon sopimuksia, jotka on myönnetty kiireellisenä toimenpiteenä 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Tätä mahdollisuutta soveltaessaan toimivaltaisten viranomaisten on toimittava syrjimättömästi, suljettava pois kaikki mahdolliset liikenteenharjoittajat, jotka täyttävät kyseisen perusteen, ja ilmoitettava mahdollisille liikenteenharjoittajille päätöksestään julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tekomenettelyn alussa.

Niiden on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan soveltaa tätä säännöstä vähintään kaksi kuukautta ennen tarjouspyynnön julkaisemista.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen siirtymäkausien toisen puoliskon aikana estää sellaisia liikenteenharjoittajia osallistumasta tarjouskilpailuun perustuviin sopimustentekomenettelyihin, jotka eivät voi toimittaa näyttöä siitä, että niiden julkisten liikennepalvelujen arvo, josta ne saavat tämän asetuksen mukaisesti myönnettyä korvausta tai johon niillä on tämän asetuksen mukaisesti myönnetty yksinoikeus, edustaa ainakin puolta kaikkien niiden julkisten liikennepalvelujen arvosta, josta ne saavat korvausta tai johon niillä on yksinoikeus. Tämän perusteen soveltamisessa ei oteta huomioon sopimuksia, jotka on myönnetty kiireellisenä toimenpiteenä 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Tätä mahdollisuutta soveltaessaan toimivaltaisten viranomaisten on toimittava syrjimättömästi, suljettava pois kaikki mahdolliset liikenteenharjoittajat, jotka täyttävät kyseisen perusteen, ja ilmoitettava mahdollisille liikenteenharjoittajille päätöksestään julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tekomenettelyn alussa.

Niiden on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan soveltaa tätä säännöstä vähintään kaksi kuukautta ennen tarjouspyynnön julkaisemista.

Perustelu

Kyseinen kohta on erityisen moniselitteinen ja saattaa aiheuttaa syrjintää ja kiistoja.

Bryssel 16. helmikuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EYVL C 253, 12.9.2001, s. 9.

1

---

| 16.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 192/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 192/8

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ’Kansalaisten terveyden, turvallisuuden ja luottamuksen edistäminen: terveys- ja kuluttajansuojastrategia’ — ’Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla 2007—2013’”

(2006/C 192/02)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon asiakirjan ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Kansalaisten terveyden, turvallisuuden ja luottamuksen edistäminen: terveys- ja kuluttajansuojastrategia” ja ehdotuksen: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla (2007—2013), KOM(2005) 115 lopullinen — 2005/0042 (COD),

ottaa huomioon neuvoston 2. kesäkuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan ja 152 artiklan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. huhtikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannoista ”Potilaiden liikkuvuudesta ja terveydenhuollon kehityssuuntauksista Euroopan unionissa järjestetyn korkean tason pohdintaprosessin jatkotoimet”, KOM(2004) 301 lopullinen, sekä ”Sosiaalisen suojelun uudistaminen laadukkaan, helposti saatavilla olevan ja kestävän terveydenhoidon ja pitkäaikaishoidon kehittämiseksi: kansallisten strategioiden tukeminen avoimen koordinointimenetelmän avulla”, KOM(2004) 304 lopullinen (CdR 153/2004 fin) (1),

ottaa huomioon lausuntonsa asiakirjasta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan yhteisön terveysstrategiasta — Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2001—2006) hyväksymisestä”, KOM(2000) 285 lopullinen (CdR 236/2000 fin) (2),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta ”Lissabonin strategian sosiaalisen ulottuvuuden vahvistaminen: avoimen koordinoinnin selkeyttäminen sosiaalisen suojelun alalla”, KOM(2003) 261 lopullinen (CdR 224/2003 fin) (3),

ottaa huomioon lausuntonsa komission asiakirjasta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi palveluista sisämarkkinoilla” KOM(2004) 2 lopullinen (CdR 154/2004) (4),

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 28. marraskuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 149/2005 rev. 2), jonka esittelijä oli Bente Nielsen, Århusin maakunnanvaltuutettu (DK, PSE),

hyväksyi 15.—16. helmikuuta 2006 pitämässään 63. täysistunnossa (helmikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Alueiden komitea

| 1.1 | toteaa, että komission tiedonannossa ”Kansalaisten terveyden, turvallisuuden ja luottamuksen edistäminen: terveys- ja kuluttajasuojastrategia” esitetään yhteyden luomista kansanterveys- ja kuluttajapolitiikan välille tietämyksen kehittämiseen, menetelmiin ja hallintoresurssien tehostamiseen liittyvän asianmukaisen synergiavaikutuksen luomiseksi. |
| --- | --- |

1.1

toteaa, että komission tiedonannossa ”Kansalaisten terveyden, turvallisuuden ja luottamuksen edistäminen: terveys- ja kuluttajasuojastrategia” esitetään yhteyden luomista kansanterveys- ja kuluttajapolitiikan välille tietämyksen kehittämiseen, menetelmiin ja hallintoresurssien tehostamiseen liittyvän asianmukaisen synergiavaikutuksen luomiseksi.

| 1.2 | yhtyy komission kantaan, jonka mukaan kansalaisille on tarjottava nykyistä paremmat mahdollisuudet valita terveellisesti ja noudattaa terveellisiä kulutustottumuksia. Komission tiedonanto on viesti siitä, että terveydellä on huomattava merkitys sekä kansalaisten hyvinvoinnille että Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle, sillä terveystilanteen parantaminen edistää osaltaan Euroopan tuottavuutta, työvoiman osallistumista ja kestävää kasvua. Tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinat, jotka vastaavat kuluttajien tarpeita ja toiveita, parantavat entisestään EU:n kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1.2

yhtyy komission kantaan, jonka mukaan kansalaisille on tarjottava nykyistä paremmat mahdollisuudet valita terveellisesti ja noudattaa terveellisiä kulutustottumuksia. Komission tiedonanto on viesti siitä, että terveydellä on huomattava merkitys sekä kansalaisten hyvinvoinnille että Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle, sillä terveystilanteen parantaminen edistää osaltaan Euroopan tuottavuutta, työvoiman osallistumista ja kestävää kasvua. Tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinat, jotka vastaavat kuluttajien tarpeita ja toiveita, parantavat entisestään EU:n kilpailukykyä.

| 1.3 | korostaa, että sekä kansanterveyteen että kuluttajansuojeluun liittyvät näkökohdat on otettava huomioon myös muilla unionin politiikan aloilla. Poliittisten prosessien yhteensovittamisella myös muilla aloilla, kuten työllisyys- ja maatalouspolitiikassa, on merkitystä kansanterveys- ja kuluttajakysymyksiä koskevien yleisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Ei esimerkiksi ole tarkoituksenmukaista, että osana maatalouspolitiikkaa unioni subventoi epäterveellisten elintarvikkeiden kuten rasvaisten maitotuotteiden kulutusta tai tukee vuoden 2005 talousarviosta tupakkateollisuutta yhä 916 miljoonalla eurolla, eli merkittävästi suuremmalla summalla kuin tupakoinnin torjuntaa, johon myönnetään 14,4 miljoonaa euroa. Alueiden komitea suhtautuukin myönteisesti siihen, että tupakkateollisuudelle myönnettävät tuet lakkautetaan kokonaan vuoden 2010 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

1.3

korostaa, että sekä kansanterveyteen että kuluttajansuojeluun liittyvät näkökohdat on otettava huomioon myös muilla unionin politiikan aloilla. Poliittisten prosessien yhteensovittamisella myös muilla aloilla, kuten työllisyys- ja maatalouspolitiikassa, on merkitystä kansanterveys- ja kuluttajakysymyksiä koskevien yleisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Ei esimerkiksi ole tarkoituksenmukaista, että osana maatalouspolitiikkaa unioni subventoi epäterveellisten elintarvikkeiden kuten rasvaisten maitotuotteiden kulutusta tai tukee vuoden 2005 talousarviosta tupakkateollisuutta yhä 916 miljoonalla eurolla, eli merkittävästi suuremmalla summalla kuin tupakoinnin torjuntaa, johon myönnetään 14,4 miljoonaa euroa. Alueiden komitea suhtautuukin myönteisesti siihen, että tupakkateollisuudelle myönnettävät tuet lakkautetaan kokonaan vuoden 2010 loppuun mennessä.

| 1.4 | kannattaa ehdotusta siitä, että kuluttajille vahvistetaan yleishyödyllisten palvelujen (esim. kaasu- ja sähköala, postipalvelut, viestintä, vesihuolto) käyttöä koskevat laaja-alaiset vähimmäisoikeudet, joita sovelletaan sekä jäsenvaltioissa että rajojen yli toteutettaviin palveluihin. Oikeudet perustuisivat yleispalvelujen tarjoamisen periaatteeseen (eli siihen, että nyky-yhteiskuntaan osallistumisen edellyttämien yleishyödyllisten palvelujen tulee olla kaikkien saavutettavissa). Kyseisellä alalla yleispalvelujen periaatteen tulisi pysyä vallitsevana ja palvelujen saavutettavuuden, turvallisuuden, luotettavuuden, hinnan, laadun ja valikoiman on vastattava kuluttajien odotuksia. |
| --- | --- |

1.4

kannattaa ehdotusta siitä, että kuluttajille vahvistetaan yleishyödyllisten palvelujen (esim. kaasu- ja sähköala, postipalvelut, viestintä, vesihuolto) käyttöä koskevat laaja-alaiset vähimmäisoikeudet, joita sovelletaan sekä jäsenvaltioissa että rajojen yli toteutettaviin palveluihin. Oikeudet perustuisivat yleispalvelujen tarjoamisen periaatteeseen (eli siihen, että nyky-yhteiskuntaan osallistumisen edellyttämien yleishyödyllisten palvelujen tulee olla kaikkien saavutettavissa). Kyseisellä alalla yleispalvelujen periaatteen tulisi pysyä vallitsevana ja palvelujen saavutettavuuden, turvallisuuden, luotettavuuden, hinnan, laadun ja valikoiman on vastattava kuluttajien odotuksia.

| 1.5 | katsoo, että sisämarkkinoiden merkitystä jäsenvaltioiden terveydenhuollon ja kuluttajatottumusten kannalta on valvottava jatkuttavasti. Yhteisön lainsäädännön sekä jäsenvaltioiden kansanterveys- ja kuluttajapolitiikkojen vuorovaikutusta on arvioitava toteutettaessa yhteisöaloitteiden avulla perustamissopimukseen kirjattuja tavoitteita varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu sekä kuluttajansuoja. |
| --- | --- |

1.5

katsoo, että sisämarkkinoiden merkitystä jäsenvaltioiden terveydenhuollon ja kuluttajatottumusten kannalta on valvottava jatkuttavasti. Yhteisön lainsäädännön sekä jäsenvaltioiden kansanterveys- ja kuluttajapolitiikkojen vuorovaikutusta on arvioitava toteutettaessa yhteisöaloitteiden avulla perustamissopimukseen kirjattuja tavoitteita varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu sekä kuluttajansuoja.

| 1.6 | kehottaa ottamaan EU:n kilpailupolitiikassa entistä voimakkaammin huomioon kuluttajien edut sekä kuluttajansuojan ja kilpailupolitiikan välisen yhteyden EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisesti. Kyseisissä artikloissa todetaan, että yrityksiin sovellettavien kilpailusääntöjen tavoitteena on suojata markkinakilpailua kuluttajien hyvinvoinnin lisäämiseksi. |
| --- | --- |

1.6

kehottaa ottamaan EU:n kilpailupolitiikassa entistä voimakkaammin huomioon kuluttajien edut sekä kuluttajansuojan ja kilpailupolitiikan välisen yhteyden EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisesti. Kyseisissä artikloissa todetaan, että yrityksiin sovellettavien kilpailusääntöjen tavoitteena on suojata markkinakilpailua kuluttajien hyvinvoinnin lisäämiseksi.

| 1.7 | katsoo, että yhteisöaloitteiden yhteydessä on arvioitava niiden vaikutuksia terveydenhuoltoon. Arvioinneissa tulee selvittää, miten päätökset vaikuttavat väestön terveyteen, eikä tarkastella pelkästään sitä, miten erilaiset toimet vaikuttavat terveydenhuoltojärjestelmään. Lisäksi arvioinneissa on tutkittava sitä, miten EU:n toimet vaikuttavat yksittäisten jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmän perustana oleviin perusarvoihin. On tärkeää pitää mielessä, että saman yhteisöaloitteen vaikutukset voivat olla erilaiset eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.7

katsoo, että yhteisöaloitteiden yhteydessä on arvioitava niiden vaikutuksia terveydenhuoltoon. Arvioinneissa tulee selvittää, miten päätökset vaikuttavat väestön terveyteen, eikä tarkastella pelkästään sitä, miten erilaiset toimet vaikuttavat terveydenhuoltojärjestelmään. Lisäksi arvioinneissa on tutkittava sitä, miten EU:n toimet vaikuttavat yksittäisten jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmän perustana oleviin perusarvoihin. On tärkeää pitää mielessä, että saman yhteisöaloitteen vaikutukset voivat olla erilaiset eri jäsenvaltioissa.

| 1.8 | katsoo, että kuluttajansuojelualalla on taattava demokraattinen ja avoin päätöksenteko ja vastuu. Erityisesti on varmistettava, että elintarviketeollisuus sisällyttää ympäristö- ja kansanterveysnäkökohdat toimintaansa ja pyrkii toimittamaan tuoreita ja ravitsevia elintarvikkeita kaikille yhteiskunnallis-taloudellisesta taustasta riippumatta. |
| --- | --- |

1.8

katsoo, että kuluttajansuojelualalla on taattava demokraattinen ja avoin päätöksenteko ja vastuu. Erityisesti on varmistettava, että elintarviketeollisuus sisällyttää ympäristö- ja kansanterveysnäkökohdat toimintaansa ja pyrkii toimittamaan tuoreita ja ravitsevia elintarvikkeita kaikille yhteiskunnallis-taloudellisesta taustasta riippumatta.

| 1.9 | katsoo, että yhteyden luomisen kansanterveys- ja kuluttajapolitiikan välille ei pidä johtaa siihen, että tuottajat markkinoivat elintarvikkeitaan suoraan sairauksia ehkäisevinä tai lääkäreiden suosittelemina. Tuottajat eivät saa käyttää sairaudenpelkoa hyväkseen myydäkseen tuotteitaan tai harhauttaakseen kuluttajan uskomaan, että tietyt elintarvikkeet voivat korvata terveellisen ja monipuolisen ruokavalion. Sen vuoksi on tärkeää, että eurooppalaisella kuluttajapolitiikalla kehitystä voidaan ohjata terveyden kohentamisen ja terveellisempien tuotteiden suuntaan sekä estää kuluttajien harhaanjohtamista. |
| --- | --- |

1.9

katsoo, että yhteyden luomisen kansanterveys- ja kuluttajapolitiikan välille ei pidä johtaa siihen, että tuottajat markkinoivat elintarvikkeitaan suoraan sairauksia ehkäisevinä tai lääkäreiden suosittelemina. Tuottajat eivät saa käyttää sairaudenpelkoa hyväkseen myydäkseen tuotteitaan tai harhauttaakseen kuluttajan uskomaan, että tietyt elintarvikkeet voivat korvata terveellisen ja monipuolisen ruokavalion. Sen vuoksi on tärkeää, että eurooppalaisella kuluttajapolitiikalla kehitystä voidaan ohjata terveyden kohentamisen ja terveellisempien tuotteiden suuntaan sekä estää kuluttajien harhaanjohtamista.

| 1.10 | korostaa, että unionin kansanterveys- ja kuluttajansuojapolitiikoilla on täysin eri oikeusperustat. EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan mukaan yhteisön toiminta kansanterveysalalla on ”kansallista politiikkaa täydentävää”. EY:n perustamissopimuksen 153 artiklan perusteella kuluttajapolitiikka puolestaan kuuluu suurelta osin kuluttajien oikeuksien edistämistä ja heidän etujensa suojaamista koskevan yhteisen lähestymistavan piiriin, erityisesti kun kyse on sisämarkkinoiden toteuttamisesta. Vetoaminen kyseisten politiikanlohkojen yhteisen oikeusperustan puolesta on siis ristiriidassa toissijaisuusperiaatteen kanssa.
  Kuluttajansuojaa koskeva unionin lainsäädäntö ei saa johtaa yksittäisten jäsenvaltioiden terveyspalvelujen organisointia ja suuntausta häiritseviin kansanterveysalan erityissäädöksiin tai lainsäädäntöön. Kuluttajansuojapolitiikan mukauttaminen kansanterveyspolitiikan perustana oleviin tiukkoihin täydentävyys- ja toissijaisuusvaatimuksiin saattaisi kuitenkin vaikuttaa kielteisesti EU:n omaan määräysvaltaan kuluttajansuoja-asioissa. |
| --- | --- |

1.10

korostaa, että unionin kansanterveys- ja kuluttajansuojapolitiikoilla on täysin eri oikeusperustat. EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan mukaan yhteisön toiminta kansanterveysalalla on ”kansallista politiikkaa täydentävää”. EY:n perustamissopimuksen 153 artiklan perusteella kuluttajapolitiikka puolestaan kuuluu suurelta osin kuluttajien oikeuksien edistämistä ja heidän etujensa suojaamista koskevan yhteisen lähestymistavan piiriin, erityisesti kun kyse on sisämarkkinoiden toteuttamisesta. Vetoaminen kyseisten politiikanlohkojen yhteisen oikeusperustan puolesta on siis ristiriidassa toissijaisuusperiaatteen kanssa.

Kuluttajansuojaa koskeva unionin lainsäädäntö ei saa johtaa yksittäisten jäsenvaltioiden terveyspalvelujen organisointia ja suuntausta häiritseviin kansanterveysalan erityissäädöksiin tai lainsäädäntöön. Kuluttajansuojapolitiikan mukauttaminen kansanterveyspolitiikan perustana oleviin tiukkoihin täydentävyys- ja toissijaisuusvaatimuksiin saattaisi kuitenkin vaikuttaa kielteisesti EU:n omaan määräysvaltaan kuluttajansuoja-asioissa.

| 1.11 | katsoo näin ollen, että komission tiedonannossa olisi täsmällisempää viitata terveys- ja kuluttajansuojastrategian sijasta kansanterveys- ja kuluttajansuojastrategiaan, sillä siten noudatettaisiin perustamissopimuksen 152 artiklan määräyksiä EU:n toimivallasta. |
| --- | --- |

1.11

katsoo näin ollen, että komission tiedonannossa olisi täsmällisempää viitata terveys- ja kuluttajansuojastrategian sijasta kansanterveys- ja kuluttajansuojastrategiaan, sillä siten noudatettaisiin perustamissopimuksen 152 artiklan määräyksiä EU:n toimivallasta.

| 1.12 | korostaa, että yhteyden luomisen kansanterveys- ja kuluttajapolitiikan välille ei pidä johtaa terveydenhuollon asiakkaiden ja markkinoiden kuluttajien rinnastamiseen. Terveyspalvelujen markkinat poikkeavat monilta olennaisilta osilta tavallisista kuluttajamarkkinoista. Tätä kuvaa epävarmuus tarvittavien terveyspalvelujen laajuudesta ja kustannustekijöistä, terveyspalvelujen käyttöön liittyvät ulkoiset vaikutukset sekä palvelujen tarjoajan ja käyttäjän/potilaan välillä vallitseva tietojen epäsymmetria. Samalla on toivottavaa, että kansalaisille taataan heidän yhteiskunnallis-taloudellisesta taustastaan riippumatta yhdenvertainen pääsy terveyspalveluiden piiriin ja mahdollisuus käyttää niitä. Jäsenvaltioiden on jatkossakin voitava priorisoida asioita sekä reagoida ja puuttua niihin asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.12

korostaa, että yhteyden luomisen kansanterveys- ja kuluttajapolitiikan välille ei pidä johtaa terveydenhuollon asiakkaiden ja markkinoiden kuluttajien rinnastamiseen. Terveyspalvelujen markkinat poikkeavat monilta olennaisilta osilta tavallisista kuluttajamarkkinoista. Tätä kuvaa epävarmuus tarvittavien terveyspalvelujen laajuudesta ja kustannustekijöistä, terveyspalvelujen käyttöön liittyvät ulkoiset vaikutukset sekä palvelujen tarjoajan ja käyttäjän/potilaan välillä vallitseva tietojen epäsymmetria. Samalla on toivottavaa, että kansalaisille taataan heidän yhteiskunnallis-taloudellisesta taustastaan riippumatta yhdenvertainen pääsy terveyspalveluiden piiriin ja mahdollisuus käyttää niitä. Jäsenvaltioiden on jatkossakin voitava priorisoida asioita sekä reagoida ja puuttua niihin asianmukaisesti.

| 1.13 | suosittelee kansanterveyden ja kuluttajansuojelun erityispiirteiden kunnioittamista huolimatta niiden liittämisestä yhteisen ohjelman piiriin. Tämä voi tapahtua siten, että talousarviosta varataan osuus niin terveysasioihin kuin kuluttajapolitiikkaankin käytettäväksi. Komission ohjelmassa on kuvattu kattavasti, miten varat jaetaan kaudella 2007–2013. Priorisointia on mahdollisuuksien mukaan voitava muuttaa ohjelman edistyessä esimerkiksi silloin, kun ohjelmaa arvioidaan kolmen vuoden kuluttua sen käynnistymisestä. Tämä vastaa ohjelman tavoitetta hyödyntää joustavia toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

1.13

suosittelee kansanterveyden ja kuluttajansuojelun erityispiirteiden kunnioittamista huolimatta niiden liittämisestä yhteisen ohjelman piiriin. Tämä voi tapahtua siten, että talousarviosta varataan osuus niin terveysasioihin kuin kuluttajapolitiikkaankin käytettäväksi. Komission ohjelmassa on kuvattu kattavasti, miten varat jaetaan kaudella 2007–2013. Priorisointia on mahdollisuuksien mukaan voitava muuttaa ohjelman edistyessä esimerkiksi silloin, kun ohjelmaa arvioidaan kolmen vuoden kuluttua sen käynnistymisestä. Tämä vastaa ohjelman tavoitetta hyödyntää joustavia toimintasuunnitelmia.

| 1.14 | katsoo, että tietyillä aloilla on tarkoituksenmukaista lisätä jäsenvaltioiden terveysalan toiminnan koordinointia avoimen koordinointimenetelmän avulla. Tämä koskee esimerkiksi potilaiden liikkuvuutta sekä terveydenhuoltoalan henkilöstön koulutusta ja rekrytointia. |
| --- | --- |

1.14

katsoo, että tietyillä aloilla on tarkoituksenmukaista lisätä jäsenvaltioiden terveysalan toiminnan koordinointia avoimen koordinointimenetelmän avulla. Tämä koskee esimerkiksi potilaiden liikkuvuutta sekä terveydenhuoltoalan henkilöstön koulutusta ja rekrytointia.

| 1.15 | katsoo, että edellytykset hyvälle terveydelle luodaan kansalaisten välittömässä läheisyydessä ja että terveydenhuolto-organisaatiot ovat vain yksi monista toimijoista. Monissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaiset vastaavat oman yhteisönsä terveydenhuollosta ja kansanterveydestä. Tämän vuoksi alueiden komitealle ja alasta vastaaville alue- ja paikallisviranomaisille on taattava mahdollisuus vaikuttaa yhteisön yleiseen terveysstrategiaan. Alueiden komitean näkemykset on otettava huomioon erityisesti, kun on kyse päätöksistä ja aloitteista, jotka liittyvät paikallis- ja alueviranomaisten terveydenhuoltotehtäviin ja vastuuseen kansanterveyden alalla. Alue- ja paikallisviranomaiset on esimerkiksi kutsuttava mukaan kehittämään ja toteuttamaan aloitteita, joilla tähdätään mm. osallisuutta ja vaikutusmahdollisuuksia, mielenterveyttä, ruokavaliota ja ravitsemusta sekä alkoholin käyttöä koskevien terveysindikaattoreiden, vertailuanalyysien ja kansanterveysstrategioiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

1.15

katsoo, että edellytykset hyvälle terveydelle luodaan kansalaisten välittömässä läheisyydessä ja että terveydenhuolto-organisaatiot ovat vain yksi monista toimijoista. Monissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaiset vastaavat oman yhteisönsä terveydenhuollosta ja kansanterveydestä. Tämän vuoksi alueiden komitealle ja alasta vastaaville alue- ja paikallisviranomaisille on taattava mahdollisuus vaikuttaa yhteisön yleiseen terveysstrategiaan. Alueiden komitean näkemykset on otettava huomioon erityisesti, kun on kyse päätöksistä ja aloitteista, jotka liittyvät paikallis- ja alueviranomaisten terveydenhuoltotehtäviin ja vastuuseen kansanterveyden alalla. Alue- ja paikallisviranomaiset on esimerkiksi kutsuttava mukaan kehittämään ja toteuttamaan aloitteita, joilla tähdätään mm. osallisuutta ja vaikutusmahdollisuuksia, mielenterveyttä, ruokavaliota ja ravitsemusta sekä alkoholin käyttöä koskevien terveysindikaattoreiden, vertailuanalyysien ja kansanterveysstrategioiden kehittämiseen.

| 1.16 | korostaa, että kansalaisyhteiskuntaa on kehotettava osallistumaan omalla panoksellaan kehitystyöhön. On varmistettava, että kansalaiset voivat vaikuttaa sekä yhteisön kansanterveys- että kuluttajapolitiikkaan. On tärkeää, että kansanterveys- ja kuluttaja-alan erityisverkkoja tuetaan ja kuullaan yhteisön tasolla. Tämä koskee esimerkiksi käyttäjäorganisaatioita, potilasyhdistyksiä ja muita asiaankuuluvia alan verkostoja. |
| --- | --- |

1.16

korostaa, että kansalaisyhteiskuntaa on kehotettava osallistumaan omalla panoksellaan kehitystyöhön. On varmistettava, että kansalaiset voivat vaikuttaa sekä yhteisön kansanterveys- että kuluttajapolitiikkaan. On tärkeää, että kansanterveys- ja kuluttaja-alan erityisverkkoja tuetaan ja kuullaan yhteisön tasolla. Tämä koskee esimerkiksi käyttäjäorganisaatioita, potilasyhdistyksiä ja muita asiaankuuluvia alan verkostoja.

| 1.17 | korostaa, että komission tulee varmistaa täytäntöönpanosta vastaavan elimen henkilöstöllä olevan tarvittava pätevyys komission ohjelman täytäntöönpanemiseksi ja toteuttamiseksi. Pätevyyden on katettava kuluttajansuojaan ja kansanterveyteen liittyvien kysymysten lisäksi myös molemmille aloille yhteiset seikat. |
| --- | --- |

1.17

korostaa, että komission tulee varmistaa täytäntöönpanosta vastaavan elimen henkilöstöllä olevan tarvittava pätevyys komission ohjelman täytäntöönpanemiseksi ja toteuttamiseksi. Pätevyyden on katettava kuluttajansuojaan ja kansanterveyteen liittyvien kysymysten lisäksi myös molemmille aloille yhteiset seikat.

| 1.18 | katsoo, että terveydenhuolto- ja kuluttajansuojelualan yhteisiin tuleviin haasteisiin vastaamisen kannalta on huomattavan tärkeää kiinnittää erityistä huomiota uusiin jäsenvaltioihin. On tietoisesti asetettava etusijalle uusien jäsenvaltioiden tukeminen terveydenhuollon ja kuluttajansuojan kehittämisessä. Tavoitteena tulee olla terveyteen liittyvien erojen ja vääristymien vähentäminen jäsenvaltioiden välillä siten, että vähitellen lähestytään unionin korkeinta tasoa. Epätyydyttävänä voidaan pitää esimerkiksi sitä, että elinajanodote on Eurostatin tilastojen mukaan uusissa jäsenvaltioissa huomattavasti alhaisempi kuin vanhoissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.18

katsoo, että terveydenhuolto- ja kuluttajansuojelualan yhteisiin tuleviin haasteisiin vastaamisen kannalta on huomattavan tärkeää kiinnittää erityistä huomiota uusiin jäsenvaltioihin. On tietoisesti asetettava etusijalle uusien jäsenvaltioiden tukeminen terveydenhuollon ja kuluttajansuojan kehittämisessä. Tavoitteena tulee olla terveyteen liittyvien erojen ja vääristymien vähentäminen jäsenvaltioiden välillä siten, että vähitellen lähestytään unionin korkeinta tasoa. Epätyydyttävänä voidaan pitää esimerkiksi sitä, että elinajanodote on Eurostatin tilastojen mukaan uusissa jäsenvaltioissa huomattavasti alhaisempi kuin vanhoissa jäsenvaltioissa.

| 1.19 | kannattaa ajatusta, että komission ehdottamaan vuosien 2007–2013 Euroopan aluekehitysrahastoa koskevaan ohjelmaan varattuja rakennerahastovaroja voidaan käyttää kansanterveyden kehittämiseen. Alueiden komitea huomauttaa tässä yhteydessä, että rakennerahastovaroja tulee käyttää ainoastaan kansanterveyteen liittyvien hankkeiden käynnistysvaiheessa eikä niiden varsinaiseen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

1.19

kannattaa ajatusta, että komission ehdottamaan vuosien 2007–2013 Euroopan aluekehitysrahastoa koskevaan ohjelmaan varattuja rakennerahastovaroja voidaan käyttää kansanterveyden kehittämiseen. Alueiden komitea huomauttaa tässä yhteydessä, että rakennerahastovaroja tulee käyttää ainoastaan kansanterveyteen liittyvien hankkeiden käynnistysvaiheessa eikä niiden varsinaiseen toteuttamiseen.

| 1.20 | katsoo, että terveydenhuolto- ja kuluttajansuojelualan yhteisiin tuleviin haasteisiin vastaamisen kannalta on huomattavan tärkeää kiinnittää erityistä huomiota myös unionin naapurimaihin. On tietoisesti asetettava etusijalle kyseisten maiden tukeminen terveydenhuollon ja kuluttajansuojan kehittämisessä. Tavoitteena tulee olla terveyteen liittyvien erojen ja vääristymien vähentäminen koko Euroopassa ja sen liepeillä. |
| --- | --- |

1.20

katsoo, että terveydenhuolto- ja kuluttajansuojelualan yhteisiin tuleviin haasteisiin vastaamisen kannalta on huomattavan tärkeää kiinnittää erityistä huomiota myös unionin naapurimaihin. On tietoisesti asetettava etusijalle kyseisten maiden tukeminen terveydenhuollon ja kuluttajansuojan kehittämisessä. Tavoitteena tulee olla terveyteen liittyvien erojen ja vääristymien vähentäminen koko Euroopassa ja sen liepeillä.

| 1.21 | korostaa, että kuluttajansuojan ja terveydenhuollon välinen yhteys voi samoin lisätä jäsenvaltioiden sisäistä yhtenäisyyttä, sillä yhteiskunnallis-taloudelliset erot aiheuttavat monesti myös terveydenhuoltoon ja kuluttajansuojaan liittyviä eroja. Jäsenvaltioiden keskinäisten erojen lisäksi tulee erityistä huomiota kiinnittää myös jäsenvaltioiden sisäisiin eroihin. Pienituloisten, ylipainoisten ja etnisten vähemmistöjen kaltaisiin marginaaliryhmiin keskittyminen on ensiarvoisen tärkeää yleistavoitteiden saavuttamiseksi ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien takaamiseksi. On niin ikään tärkeää korostaa yksilön omaa vastuuta terveydestään. Kansanterveys- ja kuluttajapolitiikka, joka edistää terveyden kannalta vastuullisia valintoja on toivottavaa, kun ajatellaan elintavoista johtuvien sairauksien torjuntaa. Tutkimukset osoittavat, että marginalisoituneet ryhmät kärsivät tavallista useammin huonosta terveydestä ja elintapasairauksista. Tukemalla kyseisiä ryhmiä terveellisten valintojen tekemisessä voidaan torjua yhteiskunnallis-taloudellista eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

1.21

korostaa, että kuluttajansuojan ja terveydenhuollon välinen yhteys voi samoin lisätä jäsenvaltioiden sisäistä yhtenäisyyttä, sillä yhteiskunnallis-taloudelliset erot aiheuttavat monesti myös terveydenhuoltoon ja kuluttajansuojaan liittyviä eroja. Jäsenvaltioiden keskinäisten erojen lisäksi tulee erityistä huomiota kiinnittää myös jäsenvaltioiden sisäisiin eroihin. Pienituloisten, ylipainoisten ja etnisten vähemmistöjen kaltaisiin marginaaliryhmiin keskittyminen on ensiarvoisen tärkeää yleistavoitteiden saavuttamiseksi ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien takaamiseksi. On niin ikään tärkeää korostaa yksilön omaa vastuuta terveydestään. Kansanterveys- ja kuluttajapolitiikka, joka edistää terveyden kannalta vastuullisia valintoja on toivottavaa, kun ajatellaan elintavoista johtuvien sairauksien torjuntaa. Tutkimukset osoittavat, että marginalisoituneet ryhmät kärsivät tavallista useammin huonosta terveydestä ja elintapasairauksista. Tukemalla kyseisiä ryhmiä terveellisten valintojen tekemisessä voidaan torjua yhteiskunnallis-taloudellista eriarvoisuutta.

| 1.22 | katsoo, että komission on välitettävä vastaanottajien kannalta hyödyllistä tietoa. On luotava menetelmiä, joilla valistuskampanjat voidaan suunnata toivotuille kohderyhmille. Näin ollen tarkoitus onkin panostaa vuorovaikutteiseen tiedonvälitykseen ja valistuskampanjoihin pelkän yhdenmukaisen tiedotusmateriaalin lähettämisen sijasta. Terveyttä ja kuluttajansuojaa koskeva tiedonlevitys voi olla erityisen tuloksekasta, mikäli se suunnataan lapsiin ja nuoriin, jotta voidaan jo varhaisessa vaiheessa katkaista huonot kulutustottumukset, jotka saattavat ajan mittaan johtaa pitkällä aikavälillä heikkoon terveyteen. Tässä yhteydessä esikouluilla, kouluilla ja yhdistystoiminnalla voi olla merkittävä rooli. |
| --- | --- |

1.22

katsoo, että komission on välitettävä vastaanottajien kannalta hyödyllistä tietoa. On luotava menetelmiä, joilla valistuskampanjat voidaan suunnata toivotuille kohderyhmille. Näin ollen tarkoitus onkin panostaa vuorovaikutteiseen tiedonvälitykseen ja valistuskampanjoihin pelkän yhdenmukaisen tiedotusmateriaalin lähettämisen sijasta. Terveyttä ja kuluttajansuojaa koskeva tiedonlevitys voi olla erityisen tuloksekasta, mikäli se suunnataan lapsiin ja nuoriin, jotta voidaan jo varhaisessa vaiheessa katkaista huonot kulutustottumukset, jotka saattavat ajan mittaan johtaa pitkällä aikavälillä heikkoon terveyteen. Tässä yhteydessä esikouluilla, kouluilla ja yhdistystoiminnalla voi olla merkittävä rooli.

| 1.23 | katsoo, että komission tulee tiedotustoiminnassaan kunnioittaa jäsenvaltioiden oikeutta päättää oman sosiaaliturvajärjestelmänsä piiriin kuuluvaan terveydenhuoltojärjestelmään liittyvistä säännöistä, oikeuksista ja velvollisuuksista samoin kuin niistä poikkeavista säännöksistä, jotka koskevat jäsenvaltioiden sairausvakuutusjärjestelmien tarjoamia palveluja ja kuluttajien oikeuksia. |
| --- | --- |

1.23

katsoo, että komission tulee tiedotustoiminnassaan kunnioittaa jäsenvaltioiden oikeutta päättää oman sosiaaliturvajärjestelmänsä piiriin kuuluvaan terveydenhuoltojärjestelmään liittyvistä säännöistä, oikeuksista ja velvollisuuksista samoin kuin niistä poikkeavista säännöksistä, jotka koskevat jäsenvaltioiden sairausvakuutusjärjestelmien tarjoamia palveluja ja kuluttajien oikeuksia.

| 1.24 | suosittelee, että tietoa on oltava saatavana siellä, mistä kansalaiset sitä hakevat, ja sen tueksi on tarjottava jäsenvaltioissa asiantuntevaa neuvontaa ja opastusta. Marginaaliryhmien valistaminen kuuluu alue- ja paikallistason vastuulle. Lisäksi on varmistettava, että myös muita heikommassa asemassa olevilla potilasryhmillä on mahdollisuus saada terveys- ja kuluttaja-alaan liittyvää tietoa. Yhdenmukaisen tiedotusmateriaalin toimittaminen EU:n kaikille kansalaisille vain lisää jäsenvaltioiden sisäisiä sosioekonomisten ryhmien välisiä eroja, sillä tutkimukset ovat osoittaneet, että hyvin toimeentulevat reagoivat valistuskampanjoihin vähävaraisia herkemmin. Työtä on tärkeää tehdä myös alue- ja paikallistasolla, jotta voidaan varmistaa kampanjoiden onnistuminen. |
| --- | --- |

1.24

suosittelee, että tietoa on oltava saatavana siellä, mistä kansalaiset sitä hakevat, ja sen tueksi on tarjottava jäsenvaltioissa asiantuntevaa neuvontaa ja opastusta. Marginaaliryhmien valistaminen kuuluu alue- ja paikallistason vastuulle. Lisäksi on varmistettava, että myös muita heikommassa asemassa olevilla potilasryhmillä on mahdollisuus saada terveys- ja kuluttaja-alaan liittyvää tietoa. Yhdenmukaisen tiedotusmateriaalin toimittaminen EU:n kaikille kansalaisille vain lisää jäsenvaltioiden sisäisiä sosioekonomisten ryhmien välisiä eroja, sillä tutkimukset ovat osoittaneet, että hyvin toimeentulevat reagoivat valistuskampanjoihin vähävaraisia herkemmin. Työtä on tärkeää tehdä myös alue- ja paikallistasolla, jotta voidaan varmistaa kampanjoiden onnistuminen.

| 1.25 | kehottaa komissiota seuraamaan tiedonkeruussaan ja valistuskampanjoita suunnitellessaan tekniikan ja viestinnän kehitystä, sillä molemmat alat kehittyvät nopeasti. Näkyvissä pysyminen edellyttää ajan tasalla pysymistä. |
| --- | --- |

1.25

kehottaa komissiota seuraamaan tiedonkeruussaan ja valistuskampanjoita suunnitellessaan tekniikan ja viestinnän kehitystä, sillä molemmat alat kehittyvät nopeasti. Näkyvissä pysyminen edellyttää ajan tasalla pysymistä.

| 1.26 | huomauttaa, että koska markkinoilla on runsaasti tuontielintarvikkeita unionin ulkopuolisista maista, joissa terveellisyys- ja aitoustakeet eivät välttämättä vastaa eurooppalaisia turvallisuusnormeja, kuluttajille on taattava täydelliset ja selkeät tiedot tuotteiden alkuperästä, jotta he voivat perustaa ostopäätöksensä tietoon. |
| --- | --- |

1.26

huomauttaa, että koska markkinoilla on runsaasti tuontielintarvikkeita unionin ulkopuolisista maista, joissa terveellisyys- ja aitoustakeet eivät välttämättä vastaa eurooppalaisia turvallisuusnormeja, kuluttajille on taattava täydelliset ja selkeät tiedot tuotteiden alkuperästä, jotta he voivat perustaa ostopäätöksensä tietoon.

| 1.27 | kannattaa komission pyrkimystä keskittyä muutamiin, laajoihin ja näkyviin valistuskampanjoihin. Tämä tarjoaa lisäksi mahdollisuuden työskennellä kustannustehokkaasti. On tärkeää, ettei yhteisen toimeenpanoviraston toiminnan arviointiperusteena käytetä pelkästään toteutettujen hankkeiden määrää vaan myös niiden laatua ja lopullista vaikutusta. |
| --- | --- |

1.27

kannattaa komission pyrkimystä keskittyä muutamiin, laajoihin ja näkyviin valistuskampanjoihin. Tämä tarjoaa lisäksi mahdollisuuden työskennellä kustannustehokkaasti. On tärkeää, ettei yhteisen toimeenpanoviraston toiminnan arviointiperusteena käytetä pelkästään toteutettujen hankkeiden määrää vaan myös niiden laatua ja lopullista vaikutusta.

| 1.28 | kehottaa komissiota tukemaan parhaiden käytänteiden levittämiseen soveltuvien ja avoimen koordinointimenetelmän soveltamisen kannalta tärkeiden verkkojen kehittämistä. Tässä yhteydessä on tärkeää varmistaa alueiden komitean osallistuminen ja se, että alue- ja paikallisviranomaiset, jotka monissa jäsenvaltioissa vastaavat terveydenhuollosta, voivat vaikuttaa yhteisön yhteiseen terveysstrategiaan. |
| --- | --- |

1.28

kehottaa komissiota tukemaan parhaiden käytänteiden levittämiseen soveltuvien ja avoimen koordinointimenetelmän soveltamisen kannalta tärkeiden verkkojen kehittämistä. Tässä yhteydessä on tärkeää varmistaa alueiden komitean osallistuminen ja se, että alue- ja paikallisviranomaiset, jotka monissa jäsenvaltioissa vastaavat terveydenhuollosta, voivat vaikuttaa yhteisön yhteiseen terveysstrategiaan.

| 1.29 | korostaa, että komission on pidettävä tiiviisti yhteyttä tutkijoihin huolehtiakseen valistus- ja ehkäisykampanjoidensa uskottavuudesta ja puolueettomuudesta. Järjestelmällinen ja koordinoitu Euroopan tason yhteistyö kansanterveyden ja kuluttajansuojan kehitykseen liittyvän kokemustenvaihdon, tiedonjakamisen ja tutkimuksen alalla voi tarjota jäsenvaltioille huomattavaa lisäarvoa, kuten myös alueiden komitea toteaa yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta antamassaan lausunnossa (CdR 155/2005 fin). Tämän tulee liittyä tiiviisti Euroopan unionin tutkimuksen puiteohjelmaan. |
| --- | --- |

1.29

korostaa, että komission on pidettävä tiiviisti yhteyttä tutkijoihin huolehtiakseen valistus- ja ehkäisykampanjoidensa uskottavuudesta ja puolueettomuudesta. Järjestelmällinen ja koordinoitu Euroopan tason yhteistyö kansanterveyden ja kuluttajansuojan kehitykseen liittyvän kokemustenvaihdon, tiedonjakamisen ja tutkimuksen alalla voi tarjota jäsenvaltioille huomattavaa lisäarvoa, kuten myös alueiden komitea toteaa yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta antamassaan lausunnossa (CdR 155/2005 fin). Tämän tulee liittyä tiiviisti Euroopan unionin tutkimuksen puiteohjelmaan.

| 1.30 | katsoo, että laadukkaan ja luotettavan tiedon saatavuus vaikuttaa huomattavasti jäsenvaltioiden mahdollisuuksiin soveltaa parhaita käytänteitä ja yhtenäistää standardeja. Siten se on myös välttämätön edellytys monien ehdotettujen terveydenhuolto- ja kuluttajansuojelualan aloitteiden toteuttamiseksi käytännössä. Yhteisten tietokantojen perustamisen ja indikaattoreiden luomisen tulee tapahtua yhteistyössä alan muiden toimijoiden kanssa, ja sitä tulee koordinoida YK:n, OECD:n, Euroopan neuvoston ja WHO:n kanssa. Tarjolla olevaan vertailukelpoiseen tietoon perustuvien uusien toiminen toteuttaminen on jäsenvaltioiden tehtävä. |
| --- | --- |

1.30

katsoo, että laadukkaan ja luotettavan tiedon saatavuus vaikuttaa huomattavasti jäsenvaltioiden mahdollisuuksiin soveltaa parhaita käytänteitä ja yhtenäistää standardeja. Siten se on myös välttämätön edellytys monien ehdotettujen terveydenhuolto- ja kuluttajansuojelualan aloitteiden toteuttamiseksi käytännössä. Yhteisten tietokantojen perustamisen ja indikaattoreiden luomisen tulee tapahtua yhteistyössä alan muiden toimijoiden kanssa, ja sitä tulee koordinoida YK:n, OECD:n, Euroopan neuvoston ja WHO:n kanssa. Tarjolla olevaan vertailukelpoiseen tietoon perustuvien uusien toiminen toteuttaminen on jäsenvaltioiden tehtävä.

| 1.31 | yhtyy toteamukseen, että kahden nykyisen ohjelman määrärahoihin verrattuna kyseessä on huomattava korotus. Se on merkittävä viesti siitä, että kansanterveys- ja kuluttajansuojakysymykset ovat tärkeitä yksittäisen kansalaisen elämänlaadun ja koko EU:n kilpailukyvyn kannalta. |
| --- | --- |

1.31

yhtyy toteamukseen, että kahden nykyisen ohjelman määrärahoihin verrattuna kyseessä on huomattava korotus. Se on merkittävä viesti siitä, että kansanterveys- ja kuluttajansuojakysymykset ovat tärkeitä yksittäisen kansalaisen elämänlaadun ja koko EU:n kilpailukyvyn kannalta.

| 1.32 | panee merkille, että neuvottelut rahoitusperustasta ovat kesken. Lopullinen talousarvio riippuu unionin rahoitusnäkymistä vuosiksi 2007–2013 käynnissä olevista neuvotteluista. Komitea toivoisi toiminta-alan taloudellisten näkökohtien parantamista nykyisestä, kuten sekä ohjelmassa että strategiassa toivotaan. |
| --- | --- |

1.32

panee merkille, että neuvottelut rahoitusperustasta ovat kesken. Lopullinen talousarvio riippuu unionin rahoitusnäkymistä vuosiksi 2007–2013 käynnissä olevista neuvotteluista. Komitea toivoisi toiminta-alan taloudellisten näkökohtien parantamista nykyisestä, kuten sekä ohjelmassa että strategiassa toivotaan.

Bryssel 16. helmikuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUVL C 34, 18.2.2005, s. 22.

1

(2)  EYVL C 144, 16.5.2001, s. 43.

2

(3)  EUVL C 73, 23.3.2004, s. 51.

3

(4)  EUVL C 43, 18.2.2005, s. 13.

4

---

| 16.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 192/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 192/12

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja energiatehokkuudesta — Enemmän tuloksia vähemmällä”

(2006/C 192/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon vihreän kirjan energiatehokkuudesta, KOM(2005) 265 lopullinen,

ottaa huomioon komission 7. kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 16. marraskuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kestävä kehitys” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon17. kesäkuuta 2004 antamansa lausunnon aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista”, KOM(2003) 739 lopullinen — 2003/0300 COD — (CdR 92/2004 fin (1)),

ottaa huomioon20. marraskuuta 2002 antamansa lausunnon aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös energia-alan toimien monivuotisesta ohjelmasta ’Euroopan älykäs energiahuolto’ (2003—2006)”, KOM(2002) 162 lopullinen — 2002/0082 COD — (CdR 187/2002 fin (2)),

ottaa huomioon15. marraskuuta 2001 antamansa lausunnon aiheesta ”Vihreä kirja — Energiahuoltostrategia Euroopalle”, KOM(2000) 769 lopullinen (CdR 38/2001 fin (3)),

ottaa huomioon15. marraskuuta 2001 antamansa lausunnon aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi rakennusten energiatehokkuudesta”, KOM(2001) 226 lopullinen — 2001/0098 COD (CdR 202/2001 fin (4)),

ottaa huomioon13. joulukuuta 2000 antamansa lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Toimintasuunnitelma energiatehokkuuden parantamiseksi Euroopan yhteisössä”, KOM(2000) 247 lopullinen (CdR 270/2000 fin (5)),

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokunnan 1. joulukuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 216/2005 rev. 1), jonka esittelijä oli Itävallan kuntien keskusjärjestön varapuheenjohtaja Bernd Vögerle (AT,PSE),

hyväksyi 15.–16. helmikuuta 2006 pitämässään 63. täysistunnossa (helmikuun 16. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

| 1.1 | pitää Euroopan komission vihreää kirjaa ja yleensäkin aloitteita energiatehokkuuden lisäämiseksi tervetulleina, sillä nykyisen kehityssuunnan jatkuessa energiakulutus Euroopassa kasvaa seuraavan 15 vuoden aikana jopa 10 prosentilla. |
| --- | --- |

1.1

pitää Euroopan komission vihreää kirjaa ja yleensäkin aloitteita energiatehokkuuden lisäämiseksi tervetulleina, sillä nykyisen kehityssuunnan jatkuessa energiakulutus Euroopassa kasvaa seuraavan 15 vuoden aikana jopa 10 prosentilla.

| 1.2 | pitää energiatehokkuutta erittäin tärkeänä, erityisesti kun otetaan huomioon kaasumarkkinoiden tämänhetkinen kriisi. Euroopan energiahuoltoa on monipuolistettava, jotta voidaan minimoida sellainen riippuvuus, jota on parhaillaan havaittavissa Ukrainassa ja Bulgariassa. Energiatehokkuutta käsittelevän vihreän kirjan pohjalta voidaan vähentää riippuvuutta maaöljystä ja maakaasusta kokonaisuudessaan ja laatia eurooppalainen toimintasuunnitelma. |
| --- | --- |

1.2

pitää energiatehokkuutta erittäin tärkeänä, erityisesti kun otetaan huomioon kaasumarkkinoiden tämänhetkinen kriisi. Euroopan energiahuoltoa on monipuolistettava, jotta voidaan minimoida sellainen riippuvuus, jota on parhaillaan havaittavissa Ukrainassa ja Bulgariassa. Energiatehokkuutta käsittelevän vihreän kirjan pohjalta voidaan vähentää riippuvuutta maaöljystä ja maakaasusta kokonaisuudessaan ja laatia eurooppalainen toimintasuunnitelma.

| 1.3 | pitää tervetulleena toimenpiteiden huomioonottamista kaikilla mahdollisilla toimeenpanotasoilla (EU, jäsenvaltiot ja alueet) ja vaatii tässä yhteydessä toissijaisuusperiaatteen noudattamista. |
| --- | --- |

1.3

pitää tervetulleena toimenpiteiden huomioonottamista kaikilla mahdollisilla toimeenpanotasoilla (EU, jäsenvaltiot ja alueet) ja vaatii tässä yhteydessä toissijaisuusperiaatteen noudattamista.

| 1.4 | on tietoinen siitä, että energiatehokkuus edistää huomattavasti energiapolitiikan kolmea keskeistä tavoitetta: toimitusvarmuutta, ympäristön- ja ilmastonsuojelua sekä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1.4

on tietoinen siitä, että energiatehokkuus edistää huomattavasti energiapolitiikan kolmea keskeistä tavoitetta: toimitusvarmuutta, ympäristön- ja ilmastonsuojelua sekä kilpailukykyä.

| 1.5 | korostaa myös energiatehokkuustoimien huomattavaa sosiaalista ulottuvuutta, joka käsittää paikallisten ja alueellisten työpaikkojen luomisen ja turvaamisen sekä suojelee kuluttajia kestämättömiltä energiakustannuksilta. |
| --- | --- |

1.5

korostaa myös energiatehokkuustoimien huomattavaa sosiaalista ulottuvuutta, joka käsittää paikallisten ja alueellisten työpaikkojen luomisen ja turvaamisen sekä suojelee kuluttajia kestämättömiltä energiakustannuksilta.

| 1.6 | huomauttaa, että päätettäessä jäsenvaltioille suunnatuista energiatehokuutta koskevista lisäsäännöksistä ei saa edetä liian nopeasti. Kuten vihreässä kirjassa todetaan, jo nyt on käytössä tai valmisteluvaiheessa lukuisia energiatehokkuuteen tähtääviä EU:n toimenpiteitä, joilla ei ole vielä ollut riittävästi aikaa vaikuttaa toivotulla tavalla tai joiden täytäntöönpanoa ei ole vielä edes aloitettu. Esimerkkeinä voidaan mainita rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi, lämmön ja sähkön yhteistuotantoa koskeva direktiivi, päästökauppadirektiivi ja energian loppukäytön tehokkuutta koskeva direktiivi. |
| --- | --- |

1.6

huomauttaa, että päätettäessä jäsenvaltioille suunnatuista energiatehokuutta koskevista lisäsäännöksistä ei saa edetä liian nopeasti. Kuten vihreässä kirjassa todetaan, jo nyt on käytössä tai valmisteluvaiheessa lukuisia energiatehokkuuteen tähtääviä EU:n toimenpiteitä, joilla ei ole vielä ollut riittävästi aikaa vaikuttaa toivotulla tavalla tai joiden täytäntöönpanoa ei ole vielä edes aloitettu. Esimerkkeinä voidaan mainita rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi, lämmön ja sähkön yhteistuotantoa koskeva direktiivi, päästökauppadirektiivi ja energian loppukäytön tehokkuutta koskeva direktiivi.

| 1.7 | muistuttaa, että monissa jäsenvaltioissa ja lukuisilla alueilla on jo olemassa strategisia suunnitelmia ja toimenpideohjelmia, joiden tavoitteet tai vaikutukset ovat hyvin lähellä vihreän kirja vaatimuksia. Esimerkkeinä mainittakoon ilmastonsuojelustrategiat (Kioton pöytäkirjan ratifioinnista lähtien), jakosuunnitelmat (päästökaupan puitteissa) sekä ilmansaasteiden vähentäminen (tiettyjen epäpuhtauksien kansallisista päästörajoista annetun direktiivin puitteissa). Keskipitkällä aikavälillä ei tule siis painottaa uusien tehokkuussuunnitelmien laatimista vaan olemassa olevien suunnitelmien johdonmukaista toimeenpanoa.
  Kuten kyseisten suunnitelmien toimeenpanosta kerätyt kokemukset osoittavat, kyse on usein toimenpiteistä, joiden toteutuksesta voidaan kyllä päättää lyhyellä aikavälillä, mutta joiden vaikutus näkyy vasta pitemmän ajan päästä. |
| --- | --- |

1.7

muistuttaa, että monissa jäsenvaltioissa ja lukuisilla alueilla on jo olemassa strategisia suunnitelmia ja toimenpideohjelmia, joiden tavoitteet tai vaikutukset ovat hyvin lähellä vihreän kirja vaatimuksia. Esimerkkeinä mainittakoon ilmastonsuojelustrategiat (Kioton pöytäkirjan ratifioinnista lähtien), jakosuunnitelmat (päästökaupan puitteissa) sekä ilmansaasteiden vähentäminen (tiettyjen epäpuhtauksien kansallisista päästörajoista annetun direktiivin puitteissa). Keskipitkällä aikavälillä ei tule siis painottaa uusien tehokkuussuunnitelmien laatimista vaan olemassa olevien suunnitelmien johdonmukaista toimeenpanoa.

Kuten kyseisten suunnitelmien toimeenpanosta kerätyt kokemukset osoittavat, kyse on usein toimenpiteistä, joiden toteutuksesta voidaan kyllä päättää lyhyellä aikavälillä, mutta joiden vaikutus näkyy vasta pitemmän ajan päästä.

| 1.8 | viittaa paikallis- ja aluetason lukuisiin energiatehokkuuden ja uusiutuvien energiamuotojen alan aloitteisiin, joiden tuloksia on esitelty julkisesti lukuisilla verkkosivuilla. Tässä yhteydessä mainittakoon koko Euroopan alueelta kerätyt hyvät esimerkit ManagEnergyn ja Energie Citén kotisivuilla (6). |
| --- | --- |

1.8

viittaa paikallis- ja aluetason lukuisiin energiatehokkuuden ja uusiutuvien energiamuotojen alan aloitteisiin, joiden tuloksia on esitelty julkisesti lukuisilla verkkosivuilla. Tässä yhteydessä mainittakoon koko Euroopan alueelta kerätyt hyvät esimerkit ManagEnergyn ja Energie Citén kotisivuilla (6).

| 1.9 | on tietoinen siitä, että energiatehokkuuden lisäämisessä on kyse asteittain etenemisestä. Näitä pieniä askeleita toteutetaan pitkälti paikallis- ja aluetasolla — lähellä kansalaisia — ja näin ollen niillä on huomattava merkitys valveuttajina. |
| --- | --- |

1.9

on tietoinen siitä, että energiatehokkuuden lisäämisessä on kyse asteittain etenemisestä. Näitä pieniä askeleita toteutetaan pitkälti paikallis- ja aluetasolla — lähellä kansalaisia — ja näin ollen niillä on huomattava merkitys valveuttajina.

| 1.10 | muistuttaa varoittaen siitä, että energiamarkkinoiden vapauttamista (kilpailun lisääminen hintojen laskemiseksi) ja energiatehokkuutta koskevat EU:n tavoitteet ovat vaivoin yhdistettävissä. Hintojen lasku ei kannusta energiatehokkuuteen. Lisäksi puutteelliset investointiedellytykset hidastavat voimaloiden uudistamista. |
| --- | --- |

1.10

muistuttaa varoittaen siitä, että energiamarkkinoiden vapauttamista (kilpailun lisääminen hintojen laskemiseksi) ja energiatehokkuutta koskevat EU:n tavoitteet ovat vaivoin yhdistettävissä. Hintojen lasku ei kannusta energiatehokkuuteen. Lisäksi puutteelliset investointiedellytykset hidastavat voimaloiden uudistamista.

| 1.11 | pitää asianmukaisina toimenpiteitä, joilla vapautetuilla energiamarkkinoilla edistetään kysyntään pohjautuvaa politiikkaa. Tämä merkitsee ympäristökustannusten sisällyttämistä kuluttajahintoihin sekä sen varmistamista, että kaikilla on tasavertainen pääsy verkkoihin. Energiatehokkuutta lisäävillä strategioilla on keskeinen rooli siellä, missä kaivataan vastapainoa nykyiselle tarjontaan perustuvalle politiikalle. |
| --- | --- |

1.11

pitää asianmukaisina toimenpiteitä, joilla vapautetuilla energiamarkkinoilla edistetään kysyntään pohjautuvaa politiikkaa. Tämä merkitsee ympäristökustannusten sisällyttämistä kuluttajahintoihin sekä sen varmistamista, että kaikilla on tasavertainen pääsy verkkoihin. Energiatehokkuutta lisäävillä strategioilla on keskeinen rooli siellä, missä kaivataan vastapainoa nykyiselle tarjontaan perustuvalle politiikalle.

2.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | suosittaa, että jos energiatehokkuussuunnitelmat päätetään ottaa käyttöön, se tapahtuu 5-vuotissuunnitelmien muodossa ja niistä tehdään korkeintaan kaksi arviointia. Vuosittain laadittavat suunnitelmat ja vuosittaiset arvioinnit eivät toimi käytännössä tyydyttävästi eivätkä ole näin ollen järkeviä (kysymys 3). |
| --- | --- |

2.1

suosittaa, että jos energiatehokkuussuunnitelmat päätetään ottaa käyttöön, se tapahtuu 5-vuotissuunnitelmien muodossa ja niistä tehdään korkeintaan kaksi arviointia. Vuosittain laadittavat suunnitelmat ja vuosittaiset arvioinnit eivät toimi käytännössä tyydyttävästi eivätkä ole näin ollen järkeviä (kysymys 3).

| 2.2 | korostaa erityisesti, että toimenpiteistä päätettäessä on välttämättä otettava huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden erilaiset aikaisemmat toimet ja vaihteleva potentiaali. Lisäksi on ennen jokaista toimenpidettä suoritettava kustannus–hyöty-analyysi. |
| --- | --- |

2.2

korostaa erityisesti, että toimenpiteistä päätettäessä on välttämättä otettava huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden erilaiset aikaisemmat toimet ja vaihteleva potentiaali. Lisäksi on ennen jokaista toimenpidettä suoritettava kustannus–hyöty-analyysi.

| 2.3 | vastustaa tehokkuuden lisäämistä koskevien absoluuttisten tavoitteiden määrittelyä. On nimittäin vältettävä kilpailuedun tarjoaminen niille jäsenvaltioille, joissa energiaa on tähän asti käytetty muita huolettomammin. Jäsenvaltioissa, joissa on jo aiemmin ryhdytty säästötoimiin tai joissa sovelletaan erityisen tehokkaita teknologioita, on tehokkuutta vaikeampi lisätä entisestään. Nämä jäsenvaltiot olisivat absoluuttisten tavoitteiden täytäntöönpanossa selkeästi muita huonommassa asemassa. |
| --- | --- |

2.3

vastustaa tehokkuuden lisäämistä koskevien absoluuttisten tavoitteiden määrittelyä. On nimittäin vältettävä kilpailuedun tarjoaminen niille jäsenvaltioille, joissa energiaa on tähän asti käytetty muita huolettomammin. Jäsenvaltioissa, joissa on jo aiemmin ryhdytty säästötoimiin tai joissa sovelletaan erityisen tehokkaita teknologioita, on tehokkuutta vaikeampi lisätä entisestään. Nämä jäsenvaltiot olisivat absoluuttisten tavoitteiden täytäntöönpanossa selkeästi muita huonommassa asemassa.

| 2.4 | kannattaa sen sijaan esikuva-analyysijärjestelmää, jossa jokaiselle jäsenvaltiolle esitettäisiin kansalliset energiatehokkuustavoitteet erilaisten ilmasto-olojen analyysin sekä energiatehokkuuden alalla aikaisemmin toteutettujen toimien perusteella. Kyseiset kansalliset tavoitteet voitaisiin myöhemmin sisällyttää eurooppalaisten standardien määrittelyyn, jolloin ne mahdollistaisivat kansallisten olosuhteiden huomioonottamisen sekä aiempien toimien oikeudenmukaisemman tunnustamisen. |
| --- | --- |

2.4

kannattaa sen sijaan esikuva-analyysijärjestelmää, jossa jokaiselle jäsenvaltiolle esitettäisiin kansalliset energiatehokkuustavoitteet erilaisten ilmasto-olojen analyysin sekä energiatehokkuuden alalla aikaisemmin toteutettujen toimien perusteella. Kyseiset kansalliset tavoitteet voitaisiin myöhemmin sisällyttää eurooppalaisten standardien määrittelyyn, jolloin ne mahdollistaisivat kansallisten olosuhteiden huomioonottamisen sekä aiempien toimien oikeudenmukaisemman tunnustamisen.

| 2.5 | katsoo, että päästökauppamekanismi on rakennettava niin, että voimalat saisivat — asianmukaisen siirtymäajan jälkeen — jakosuunnitelman mukaisesti todistuksen samalle päästömäärälle kuin suunnitellun sähkö- ja lämpömäärän tuotanto aiheuttaisi kaasu- tai höyryturbiinien voimalla toimivassa, pääsääntöisesti lämpöä tuottavassa sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksessa. Näin kannustettaisiin selkeästi energiatehokkuuden lisäämistä sähköntuotannossa (kysymys 13). |
| --- | --- |

2.5

katsoo, että päästökauppamekanismi on rakennettava niin, että voimalat saisivat — asianmukaisen siirtymäajan jälkeen — jakosuunnitelman mukaisesti todistuksen samalle päästömäärälle kuin suunnitellun sähkö- ja lämpömäärän tuotanto aiheuttaisi kaasu- tai höyryturbiinien voimalla toimivassa, pääsääntöisesti lämpöä tuottavassa sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksessa. Näin kannustettaisiin selkeästi energiatehokkuuden lisäämistä sähköntuotannossa (kysymys 13).

| 2.6 | ehdottaa, että harkittaisiin samankaltaista menettelytapaa teollisuuden päästötodistusten laskemisessa. Jokainen teollisuuslaitos saisi todistuksen ainoastaan samalle päästömäärälle kuin suunnitellun tuotantomäärän valmistaminen aiheuttaisi korkeimmat energiatehokkuusstandardit täyttävässä laitoksessa. Kyseinen toimenpide tarkoittaisi aiheuttaja maksaa -periaatteen mukaista kustannusten siirtoa ja säästäisi huomattavasti energiaa sekä vähentäisi merkittävästi hiilidioksidipäästöjä (kysymys 2). |
| --- | --- |

2.6

ehdottaa, että harkittaisiin samankaltaista menettelytapaa teollisuuden päästötodistusten laskemisessa. Jokainen teollisuuslaitos saisi todistuksen ainoastaan samalle päästömäärälle kuin suunnitellun tuotantomäärän valmistaminen aiheuttaisi korkeimmat energiatehokkuusstandardit täyttävässä laitoksessa. Kyseinen toimenpide tarkoittaisi aiheuttaja maksaa -periaatteen mukaista kustannusten siirtoa ja säästäisi huomattavasti energiaa sekä vähentäisi merkittävästi hiilidioksidipäästöjä (kysymys 2).

| 2.7 | esittää, että valtiontuet sallitaan energiatehokkuutta parantaville ympäristöinnovointia ja tuottavuuden kasvua edistäville toimenpiteille. Kyseiset tuet voivat olla esimerkiksi investointitukia, sillä innovatiivisten energiatehokkaiden teknologioiden tukeminen ei kuulu ilmoitusvelvollisuuden piiriin. Toisaalta energiatehokkuus tulisi asettaa yleiseksi kriteeriksi ympäristönsuojelutukien kohdalla, koska niitä käytetään erityisesti paikallis- ja aluetasolla. Komitea kannattaa erityisesti energiatehokkuuden lisäämiseen osoitettujen tukien ryhmäpoikkeuksia tai ainakin riittävän korkeita kynnysarvoja, jotta voidaan pienentää hallinnollista taakkaa ja mahdollisia viivästyksiä tämänkaltaisten hankkeiden toteutuksessa (kysymys 5). |
| --- | --- |

2.7

esittää, että valtiontuet sallitaan energiatehokkuutta parantaville ympäristöinnovointia ja tuottavuuden kasvua edistäville toimenpiteille. Kyseiset tuet voivat olla esimerkiksi investointitukia, sillä innovatiivisten energiatehokkaiden teknologioiden tukeminen ei kuulu ilmoitusvelvollisuuden piiriin. Toisaalta energiatehokkuus tulisi asettaa yleiseksi kriteeriksi ympäristönsuojelutukien kohdalla, koska niitä käytetään erityisesti paikallis- ja aluetasolla. Komitea kannattaa erityisesti energiatehokkuuden lisäämiseen osoitettujen tukien ryhmäpoikkeuksia tai ainakin riittävän korkeita kynnysarvoja, jotta voidaan pienentää hallinnollista taakkaa ja mahdollisia viivästyksiä tämänkaltaisten hankkeiden toteutuksessa (kysymys 5).

| 2.8 | kannattaa energiatehokkuuskriteerien huomioon ottamista julkisten hankintojen alalla sekä EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden että kuntien tasolla. Koska julkisten hankintojen osuus on 16 prosenttia EU:n bkt:stä, energiatehokkaiden laitteiden, kulkuneuvojen, rakennusten jne. kysynnän kasvaminen voisi merkittävällä tavalla kannustaa teollisuutta tällaisten tuotteiden kehittämiseen tai niiden hintojen laskemiseen. Ekologisista hankintakriteereistä on yksittäisissä jäsenvaltioissa olemassa laajaa kokemusta. |
| --- | --- |

2.8

kannattaa energiatehokkuuskriteerien huomioon ottamista julkisten hankintojen alalla sekä EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden että kuntien tasolla. Koska julkisten hankintojen osuus on 16 prosenttia EU:n bkt:stä, energiatehokkaiden laitteiden, kulkuneuvojen, rakennusten jne. kysynnän kasvaminen voisi merkittävällä tavalla kannustaa teollisuutta tällaisten tuotteiden kehittämiseen tai niiden hintojen laskemiseen. Ekologisista hankintakriteereistä on yksittäisissä jäsenvaltioissa olemassa laajaa kokemusta.

| 2.9 | vastustaa kuitenkin julkisia hankintoja tekevien tahojen oikeudellista velvoittamista, koska monien alue- ja paikallisviranomaisten talousarviot ovat hyvin tiukat. Sen sijaan köyhille kunnille tulisi tiedottaa riittävästi energiatehokkuutta painottavien julkisten hankintojen eduista, jotta ne pystyvät itse päättämään, valitsevatko ne mieluummin halvimman vai parhaimman tarjoajan (kysymys 6). |
| --- | --- |

2.9

vastustaa kuitenkin julkisia hankintoja tekevien tahojen oikeudellista velvoittamista, koska monien alue- ja paikallisviranomaisten talousarviot ovat hyvin tiukat. Sen sijaan köyhille kunnille tulisi tiedottaa riittävästi energiatehokkuutta painottavien julkisten hankintojen eduista, jotta ne pystyvät itse päättämään, valitsevatko ne mieluummin halvimman vai parhaimman tarjoajan (kysymys 6).

| 2.10 | pitää tervetulleena energiatehokkuushankkeiden rahoitusohjelmia. Alue- ja paikallistason kannalta tämä voi kuitenkin vain tarkoittaa sitä, että rahoja ja tukia voidaan jakaa ainoastaan vapaaehtoiselta pohjalta ja asianomaisen budjettitilanteen mukaisesti (kysymykset 7 ja 22). |
| --- | --- |

2.10

pitää tervetulleena energiatehokkuushankkeiden rahoitusohjelmia. Alue- ja paikallistason kannalta tämä voi kuitenkin vain tarkoittaa sitä, että rahoja ja tukia voidaan jakaa ainoastaan vapaaehtoiselta pohjalta ja asianomaisen budjettitilanteen mukaisesti (kysymykset 7 ja 22).

| 2.11 | kehottaa komissiota ottamaan huomioon energiatehokkuuskriteerit kaikilla EU:n toimivaltaan kuuluvilla politiikanaloilla. Komissio voisi määritellä energiatehokkuuden hankevalintojen sitovaksi kriteeriksi erityisesti rakenne- ja koheesiorahastojen, maaseudun kehityksen ja tutkimustuen aloilla. Tämä voitaisiin tulkita myös välilliseksi kannusteeksi paikallis- ja aluetasolle (kysymys 12). |
| --- | --- |

2.11

kehottaa komissiota ottamaan huomioon energiatehokkuuskriteerit kaikilla EU:n toimivaltaan kuuluvilla politiikanaloilla. Komissio voisi määritellä energiatehokkuuden hankevalintojen sitovaksi kriteeriksi erityisesti rakenne- ja koheesiorahastojen, maaseudun kehityksen ja tutkimustuen aloilla. Tämä voitaisiin tulkita myös välilliseksi kannusteeksi paikallis- ja aluetasolle (kysymys 12).

| 2.12 | vastustaa EU:n rakennusdirektiivin laajentamista tai tiukentamista ennen kuin sen nykymuodon toimeenpanon vaikutukset on arvioitu. Ennen direktiivin laajentamista on varattava riittävästi aikaa voimassa olevan direktiivin arvioimiseksi. |
| --- | --- |

2.12

vastustaa EU:n rakennusdirektiivin laajentamista tai tiukentamista ennen kuin sen nykymuodon toimeenpanon vaikutukset on arvioitu. Ennen direktiivin laajentamista on varattava riittävästi aikaa voimassa olevan direktiivin arvioimiseksi.

| 2.13 | kannattaa tehokasta tiedottamista kaikilla tasoilla. Kampanjoilla tulee olla kansallinen, alueellinen tai paikallinen ulottuvuus, ja niissä tulee käsitellä ensisijaisesti aiheita, joihin kohderyhmällä on todellisia käytännön vaihtoehtoja. Euroopan komission tai jäsenvaltioissa toimivien komission edustustojen yhteistyö alue- ja paikallistason kanssa olisi tässä yhteydessä toivottavaa (kysymys 12). |
| --- | --- |

2.13

kannattaa tehokasta tiedottamista kaikilla tasoilla. Kampanjoilla tulee olla kansallinen, alueellinen tai paikallinen ulottuvuus, ja niissä tulee käsitellä ensisijaisesti aiheita, joihin kohderyhmällä on todellisia käytännön vaihtoehtoja. Euroopan komission tai jäsenvaltioissa toimivien komission edustustojen yhteistyö alue- ja paikallistason kanssa olisi tässä yhteydessä toivottavaa (kysymys 12).

| 2.14 | muistuttaa tiedotus- ja koulutustoimien tarpeellisuudesta, joita ei tulisi suunnata yksinomaan energia-alan ammattilaisille, vaan ne tulisi erityisesti ulottaa kattamaan myös alan ulkopuolella työskentelevät, kuten arkkitehdit, rakennus- ja kiinteistöyritykset, suunnittelijat ja infrastruktuurien hallinnoijat. |
| --- | --- |

2.14

muistuttaa tiedotus- ja koulutustoimien tarpeellisuudesta, joita ei tulisi suunnata yksinomaan energia-alan ammattilaisille, vaan ne tulisi erityisesti ulottaa kattamaan myös alan ulkopuolella työskentelevät, kuten arkkitehdit, rakennus- ja kiinteistöyritykset, suunnittelijat ja infrastruktuurien hallinnoijat.

| 2.15 | kannattaa varauksettomasti sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten käytön määrätietoista lisäämistä. Lämmön ja sähkön yhteistuotantoa koskevan direktiivin suunnitelmallisen toimeenpanon lisäksi on välttämätöntä kehittää entistä nopeammin siihen liittyviä lämpömarkkinoita (kysymys 13). |
| --- | --- |

2.15

kannattaa varauksettomasti sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten käytön määrätietoista lisäämistä. Lämmön ja sähkön yhteistuotantoa koskevan direktiivin suunnitelmallisen toimeenpanon lisäksi on välttämätöntä kehittää entistä nopeammin siihen liittyviä lämpömarkkinoita (kysymys 13).

| 2.16 | kannattaa vanhojen ja tehottomien kaukolämpöjärjestelmien saneerausta, sillä se lisäisi huomattavasti energiatehokkuutta, ja kehottaa jäsenvaltioita käyttämään tähän tarkoitukseen rakenne- ja koheesiorahastojen varoja. |
| --- | --- |

2.16

kannattaa vanhojen ja tehottomien kaukolämpöjärjestelmien saneerausta, sillä se lisäisi huomattavasti energiatehokkuutta, ja kehottaa jäsenvaltioita käyttämään tähän tarkoitukseen rakenne- ja koheesiorahastojen varoja.

| 2.17 | tukee Euroopan parlamentin komissiolle osoittamaa kehotusta ehdottaa tehokkaita lämpö- ja jäähdytysmarkkinoita koskevaa säännöstöä. Paikalliselle tasolle lämpöenergian tehokas käyttö on yhtä tärkeää kuin järkevät ratkaisut jäähdytyksen alalla. Ilmastointilaitteet ovat viime vuosina lisänneet valtavasti sähkönkulutusta vuoden lämpiminä aikoina. Koska lämpö- ja jäähdytysmarkkinat kuuluvat rakennusmääräysten välityksellä paikallisen tason toimivaltaan, myös tällä alalla on panostettava tiedotuspolitiikkaan ja neuvontaan. Paikallista päätöksentekoa tulisi ohjata energiatehokkuuden lisäämisen suuntaan. Innovoivia esimerkkejä kaukolämmön ja kaukojäähdytyksen alalta on nähtävissä edellä mainituilla, parhaita käytänteitä esittelevillä verkkosivuilla. |
| --- | --- |

2.17

tukee Euroopan parlamentin komissiolle osoittamaa kehotusta ehdottaa tehokkaita lämpö- ja jäähdytysmarkkinoita koskevaa säännöstöä. Paikalliselle tasolle lämpöenergian tehokas käyttö on yhtä tärkeää kuin järkevät ratkaisut jäähdytyksen alalla. Ilmastointilaitteet ovat viime vuosina lisänneet valtavasti sähkönkulutusta vuoden lämpiminä aikoina. Koska lämpö- ja jäähdytysmarkkinat kuuluvat rakennusmääräysten välityksellä paikallisen tason toimivaltaan, myös tällä alalla on panostettava tiedotuspolitiikkaan ja neuvontaan. Paikallista päätöksentekoa tulisi ohjata energiatehokkuuden lisäämisen suuntaan. Innovoivia esimerkkejä kaukolämmön ja kaukojäähdytyksen alalta on nähtävissä edellä mainituilla, parhaita käytänteitä esittelevillä verkkosivuilla.

| 2.18 | kannattaa vihreässä kirjassa mainittua hajautetun tuotannon määrätietoista edistämistä, mutta muistuttaa, että tässä yhteydessä on tarkasteltava perusteellisesti voimalan kapasiteetin ja paikalliseen kulutuksen keskinäistä suhdetta. Myös tässä tulisi panostaa sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksiin erityisen tehokkaana tuotantomuotona. Korkea energiatehokkuus voidaan taata erityisesti sellaisessa tapauksessa, että tuotettu lämpö käytetään paikallisesti. |
| --- | --- |

2.18

kannattaa vihreässä kirjassa mainittua hajautetun tuotannon määrätietoista edistämistä, mutta muistuttaa, että tässä yhteydessä on tarkasteltava perusteellisesti voimalan kapasiteetin ja paikalliseen kulutuksen keskinäistä suhdetta. Myös tässä tulisi panostaa sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksiin erityisen tehokkaana tuotantomuotona. Korkea energiatehokkuus voidaan taata erityisesti sellaisessa tapauksessa, että tuotettu lämpö käytetään paikallisesti.

| 2.19 | korostaa, että myös uusiutuvien energiamuotojen käytössä on pyrittävä energiatehokkuuteen ja olemassa olevien resurssien mahdollisimman säästäväiseen hyödyntämiseen. Uusien laitosten rakentamisessa tulisi kaikilla aloilla ensin optimoida kulutus ja vasta sen jälkeen sopeuttaa toimitusjärjestelmä optimoituun kulutukseen. Tässä yhteydessä on otettava huomioon seuraavat tekijät, joita on tarkasteltava — kansallisesta lainsäädännöstä riippuen — yhteistyössä asianomaisten alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa: laitoksen sijainnin valinta, laitoksessa käytettävät teknologiat, laitoksen koko ja sen hyödyntämisaste. |
| --- | --- |

2.19

korostaa, että myös uusiutuvien energiamuotojen käytössä on pyrittävä energiatehokkuuteen ja olemassa olevien resurssien mahdollisimman säästäväiseen hyödyntämiseen. Uusien laitosten rakentamisessa tulisi kaikilla aloilla ensin optimoida kulutus ja vasta sen jälkeen sopeuttaa toimitusjärjestelmä optimoituun kulutukseen. Tässä yhteydessä on otettava huomioon seuraavat tekijät, joita on tarkasteltava — kansallisesta lainsäädännöstä riippuen — yhteistyössä asianomaisten alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa: laitoksen sijainnin valinta, laitoksessa käytettävät teknologiat, laitoksen koko ja sen hyödyntämisaste.

| 2.20 | vastustaa valkoisten (energiatehokkuutta osoittavien) todistusten järjestelmää, jossa toimittaja velvoitetaan toteuttamaan säästötoimia kuluttajien parissa. On pelättävissä, että uuden kauppajärjestelmän käyttöönotto ja ylläpito tulee kansantaloudellisesti tarkastellen kalliimmaksi kuin sillä saavutetut säästöt. Suuren hallinnollisen taakan haittana on lisäksi se, että oikeudenmukainen jako vaikuttaa vielä vaikeammalta kuin päästökaupassa (kysymys 15). |
| --- | --- |

2.20

vastustaa valkoisten (energiatehokkuutta osoittavien) todistusten järjestelmää, jossa toimittaja velvoitetaan toteuttamaan säästötoimia kuluttajien parissa. On pelättävissä, että uuden kauppajärjestelmän käyttöönotto ja ylläpito tulee kansantaloudellisesti tarkastellen kalliimmaksi kuin sillä saavutetut säästöt. Suuren hallinnollisen taakan haittana on lisäksi se, että oikeudenmukainen jako vaikuttaa vielä vaikeammalta kuin päästökaupassa (kysymys 15).

| 2.21 | esittää lisäinvestointeja julkiseen liikenteeseen ja rautatieinfrastruktuuriin. Henkilöautoliikenteen väheneminen riippuu pitkällä aikavälillä asianmukaisten vaihtoehtojen tarjonnasta. AK pitää tässä yhteydessä tervetulleena, että julkista henkilöliikennettä rautateillä ja teillä koskevassa Euroopan komission asetusehdotuksessa tunnustetaan kuntien ja alueiden itsemääräämisoikeus kyseisten peruspalveluiden tarjonnassa. Tämä merkitsee paikallis- ja alueyhteisöjen roolin tunnustamista julkisen lähiliikenteen varmistamisessa. |
| --- | --- |

2.21

esittää lisäinvestointeja julkiseen liikenteeseen ja rautatieinfrastruktuuriin. Henkilöautoliikenteen väheneminen riippuu pitkällä aikavälillä asianmukaisten vaihtoehtojen tarjonnasta. AK pitää tässä yhteydessä tervetulleena, että julkista henkilöliikennettä rautateillä ja teillä koskevassa Euroopan komission asetusehdotuksessa tunnustetaan kuntien ja alueiden itsemääräämisoikeus kyseisten peruspalveluiden tarjonnassa. Tämä merkitsee paikallis- ja alueyhteisöjen roolin tunnustamista julkisen lähiliikenteen varmistamisessa.

| 2.22 | kehottaa komissiota kohdistamaan toimiaan myös teollisuuteen ja pyrkimään eri keinoin edistämään energiatehokkaiden laitteiden ja uusiutuviin energiamuotoihin liittyvien teknologioiden kuluttajahintojen laskua. Komitea yhtyy Euroopan parlamentin käsitykseen siitä, että yksittäisten teknologioiden alalla on viime aikoina pystytty laskemaan merkittävästi kustannuksia, mutta että kustannuksia on laskettava entisestään, jotta toimenpiteet energiatehokkuuden lisäämiseksi olisivat kaikkien kannalta kiinnostavia. |
| --- | --- |

2.22

kehottaa komissiota kohdistamaan toimiaan myös teollisuuteen ja pyrkimään eri keinoin edistämään energiatehokkaiden laitteiden ja uusiutuviin energiamuotoihin liittyvien teknologioiden kuluttajahintojen laskua. Komitea yhtyy Euroopan parlamentin käsitykseen siitä, että yksittäisten teknologioiden alalla on viime aikoina pystytty laskemaan merkittävästi kustannuksia, mutta että kustannuksia on laskettava entisestään, jotta toimenpiteet energiatehokkuuden lisäämiseksi olisivat kaikkien kannalta kiinnostavia.

| 2.23 | katsoo, että kun otetaan huomioon Euroopan nykyiset, verraten korkeat ympäristöstandardit, EU:n tulisi neuvotella WTO:ssa energiatehokkaille tuotteille tulli- ja muita etuja. |
| --- | --- |

2.23

katsoo, että kun otetaan huomioon Euroopan nykyiset, verraten korkeat ympäristöstandardit, EU:n tulisi neuvotella WTO:ssa energiatehokkaille tuotteille tulli- ja muita etuja.

Bryssel 16. helmikuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 19.

1

(2)  EUVL C 73, 26.3.2003, s. 41.

2

(3)  EYVL C 107, 3.5.2002, s. 13.

3

(4)  EYVL C 107, 3.5.2002, s. 76.

4

(5)  EYVL C 144, 16.5.2001, s. 17.

5

(6)  http://www.managenergy.net/gp.html

6

http://www.energie-cites.org/page.php?lang=en&dir=3&cat=3&sub=3

---

| 16.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 192/15

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle nuorisoa koskevista EU:n politiikoista Euroopan nuorten huomioon ottaminen — Eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen”

(2006/C 192/04)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle nuorisoa koskevista EU:n politiikoista ”Euroopan nuorten huomioon ottaminen — eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen” (KOM(2005) 206 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 30. toukokuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 25. heinäkuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kulttuuri ja koulutus” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Eurooppalaisen nuorisosopimuksen (Brysselissä 22.—23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, 7619/05 liite 1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013” (1) (CdR 270/2004 fin) (2),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheista ”Valkoisen kirjan ’EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet’ seuranta” — ”Ehdotus nuorten vapaaehtoistoimintaa koskeviksi yhteisiksi tavoitteiksi” ja ”Ehdotus nuorten parempaa ymmärtämistä ja tuntemusta koskeviksi yhteisiksi tavoitteiksi” (3) (CdR 192/2004 fin) (4),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle: valkoisen kirjan ’EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet’ seuranta — Ehdotus nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskeviksi yhteisiksi tavoitteiksi nuorisoalan yhteistyöpuitteista 27. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman pohjalta” (5) (CdR 309/2003 fin) (6),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisistä tutkinto- ja pätevyysvaatimuksia selkeyttävistä puitteista (Europass)” (7) (CdR 307/2003 fin) (8),

ottaa huomioon”koulutus ja kulttuuri” -valiokunnan joulukuun 7. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 253/2005 rev. 2, jonka esittelijä oli Roberto Pella, Cossaton kunnanvaltuutettu (IT, PPE),

hyväksyi 15.–16. helmikuuta 2006 pitämässään 63. täysistunnossa (helmikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Johdanto

Alueiden komitea

| 1.1 | ottaa huomioon unionin nuorisopolitiikkoja ja eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpanoa koskevan komission tiedonannon. Komitea on tyytyväinen tiedonannon laajaan ja monialaiseen näkökulmaan, joka kattaa useat yhteisön poliittiset toiminnan alat. |
| --- | --- |

1.1

ottaa huomioon unionin nuorisopolitiikkoja ja eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpanoa koskevan komission tiedonannon. Komitea on tyytyväinen tiedonannon laajaan ja monialaiseen näkökulmaan, joka kattaa useat yhteisön poliittiset toiminnan alat.

| 1.2 | on tyytyväinen siihen, että tiedonannolla jatketaan komission valkoista kirjaa ”Euroopan yhteisön nuorisopolitiikan uudet tuulet”, neuvoston 27. kesäkuuta 2002 antamaa päätöslauselmaa sekä komission 12. huhtikuuta 2005 hyväksymiä kasvua ja työllisyyttä koskevia yhdennettyjä suuntaviivoja. |
| --- | --- |

1.2

on tyytyväinen siihen, että tiedonannolla jatketaan komission valkoista kirjaa ”Euroopan yhteisön nuorisopolitiikan uudet tuulet”, neuvoston 27. kesäkuuta 2002 antamaa päätöslauselmaa sekä komission 12. huhtikuuta 2005 hyväksymiä kasvua ja työllisyyttä koskevia yhdennettyjä suuntaviivoja.

| 1.3 | kannattaa ja tukee pyrkimystä vahvistaa nuorisoalan politiikkoja kaikilla toiminnan aloilla, sillä Euroopan tulevaisuuden kannalta on ehdottoman tärkeää investoida nuoriin. |
| --- | --- |

1.3

kannattaa ja tukee pyrkimystä vahvistaa nuorisoalan politiikkoja kaikilla toiminnan aloilla, sillä Euroopan tulevaisuuden kannalta on ehdottoman tärkeää investoida nuoriin.

| 1.4 | korostaa, että kaikilla päätöksentekotasoilla niin unioninlaajuisesti kuin kansallisesti, alueellisesti ja paikallisestikin on toimittava aktiivisesti, jotta nuorten kansalaisuus otettaisiin aidosti huomioon kaikissa eurooppalaisen yhteiskunnan poliittisissa yhteyksissä. Erityisen tärkeää on käynnistää toimia, joiden avulla parannetaan työ-, yhteiskunta- ja perhe-elämänsä laatua. Toimien tarkoituksena on antaa nuorille mahdollisuus toimia aktiivisina kansalaisina. Nuorten osallistaminen on perusehto EU:n toimielinten pitkäaikaiselle integroitumiselle sekä oikeutukselle Euroopan väestön keskuudessa. |
| --- | --- |

1.4

korostaa, että kaikilla päätöksentekotasoilla niin unioninlaajuisesti kuin kansallisesti, alueellisesti ja paikallisestikin on toimittava aktiivisesti, jotta nuorten kansalaisuus otettaisiin aidosti huomioon kaikissa eurooppalaisen yhteiskunnan poliittisissa yhteyksissä. Erityisen tärkeää on käynnistää toimia, joiden avulla parannetaan työ-, yhteiskunta- ja perhe-elämänsä laatua. Toimien tarkoituksena on antaa nuorille mahdollisuus toimia aktiivisina kansalaisina. Nuorten osallistaminen on perusehto EU:n toimielinten pitkäaikaiselle integroitumiselle sekä oikeutukselle Euroopan väestön keskuudessa.

| 1.5 | painottaa, että nuorten todellinen osallistuminen voidaan taata vain siten, että alue- ja paikallisviranomaiset, nuorisojärjestöt ja kaikki työmarkkinaosapuolet, joilla on jollain tavoin yhteyksiä nuorten maailmaan, kutsutaan mukaan toimiin, joita Euroopan unioni aikoo toteuttaa. Komission hahmottelemien toimien onnistuminen riippuu suurelta osin tämän yhteistyöprosessin onnistuneesta toteuttamisesta. |
| --- | --- |

1.5

painottaa, että nuorten todellinen osallistuminen voidaan taata vain siten, että alue- ja paikallisviranomaiset, nuorisojärjestöt ja kaikki työmarkkinaosapuolet, joilla on jollain tavoin yhteyksiä nuorten maailmaan, kutsutaan mukaan toimiin, joita Euroopan unioni aikoo toteuttaa. Komission hahmottelemien toimien onnistuminen riippuu suurelta osin tämän yhteistyöprosessin onnistuneesta toteuttamisesta.

2.   Avoimen koordinointimenetelmän soveltaminen

| 2.1 | Komitea toivoo, että avoimen koordinointimenetelmän soveltamisessa otetaan asianmukaisesti huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen rooli kunnioittaen niiden toimivaltaa. |
| --- | --- |

2.1

Komitea toivoo, että avoimen koordinointimenetelmän soveltamisessa otetaan asianmukaisesti huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen rooli kunnioittaen niiden toimivaltaa.

| 2.2 | Komitea katsoo, että nuorisoa koskevissa politiikoissa avoimen koordinointimenetelmän tavoitteena tulee olla a) nuorten saaminen mukaan kansalaistoimintaan, jotta he voivat osallistua entistä paremmin nuorisoa koskeviin politiikkoihin; b) nuorten erityistarpeiden entistä parempi huomioon ottaminen yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikoissa. Jotta nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa, ei pidä jättää huomioimatta alue- ja paikallisviranomaisten roolia, toimivaltuuksia ja tietämystä ennen kaikkea asioissa, jotka kuuluvat tiedonannossa esitetyn strategian piiriin. |
| --- | --- |

2.2

Komitea katsoo, että nuorisoa koskevissa politiikoissa avoimen koordinointimenetelmän tavoitteena tulee olla a) nuorten saaminen mukaan kansalaistoimintaan, jotta he voivat osallistua entistä paremmin nuorisoa koskeviin politiikkoihin; b) nuorten erityistarpeiden entistä parempi huomioon ottaminen yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikoissa. Jotta nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa, ei pidä jättää huomioimatta alue- ja paikallisviranomaisten roolia, toimivaltuuksia ja tietämystä ennen kaikkea asioissa, jotka kuuluvat tiedonannossa esitetyn strategian piiriin.

| 2.3 | Komitea suosittaa näin ollen, että jäsenvaltiot varmistaisivat alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen kansallisella tasolla nuorisopolitiikkojen suunnitteluun, toteuttamiseen ja seurantaan ja että neuvosto varmistaisi tämän osallistumisen unionin tasolla. |
| --- | --- |

2.3

Komitea suosittaa näin ollen, että jäsenvaltiot varmistaisivat alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen kansallisella tasolla nuorisopolitiikkojen suunnitteluun, toteuttamiseen ja seurantaan ja että neuvosto varmistaisi tämän osallistumisen unionin tasolla.

3.   Työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta edistävät politiikat

| 3.1 | Komitea on tyytyväinen komission lähestymistapaan nuorten työllisyyttä ja sosiaalista osallistamista koskevien politiikkojen alalla, sillä nuoret ovat erityisen alttiita työttömyyden, epävarmuuden ja alhaisten palkkojen vaaralle. Komitea pitääkin näissä kysymyksissä erityisen tärkeänä mm. sekä työpaikkojen lisäämiseen että niiden laadun parantamiseen tähtäävän Lissabonin strategian täyttä toteuttamista. |
| --- | --- |

3.1

Komitea on tyytyväinen komission lähestymistapaan nuorten työllisyyttä ja sosiaalista osallistamista koskevien politiikkojen alalla, sillä nuoret ovat erityisen alttiita työttömyyden, epävarmuuden ja alhaisten palkkojen vaaralle. Komitea pitääkin näissä kysymyksissä erityisen tärkeänä mm. sekä työpaikkojen lisäämiseen että niiden laadun parantamiseen tähtäävän Lissabonin strategian täyttä toteuttamista.

| 3.2 | Komitea kehottaa komissiota ehdottamaan määrällisiä tavoitteita nuorisotyöttömyyden torjumiseksi (tällä hetkellä 18 prosenttia EU:n tasolla).
  Vaikka näiden politiikkojen täytäntöönpano kuuluu jäsenvaltioille, paikallishallinto muodostaa kaikissa maissa poliittisen ja hallinnollisen kokonaisuuden, jolle kuuluu työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen, osallisuutta edistävien politiikkojen, syrjimisen vastaisten politiikkojen ja sosiaalista syrjäytymistä estävien politiikkojen integroimisprosessien toteuttaminen, kehittäminen ja hallinta. |
| --- | --- |

3.2

Komitea kehottaa komissiota ehdottamaan määrällisiä tavoitteita nuorisotyöttömyyden torjumiseksi (tällä hetkellä 18 prosenttia EU:n tasolla).

Vaikka näiden politiikkojen täytäntöönpano kuuluu jäsenvaltioille, paikallishallinto muodostaa kaikissa maissa poliittisen ja hallinnollisen kokonaisuuden, jolle kuuluu työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen, osallisuutta edistävien politiikkojen, syrjimisen vastaisten politiikkojen ja sosiaalista syrjäytymistä estävien politiikkojen integroimisprosessien toteuttaminen, kehittäminen ja hallinta.

| 3.3 | Hyvinvointijärjestelmien uudelleenmäärittelyyn ja uudelleenjäsentämiseen tähtäävien ennakoivien toimien suunnittelu, jolla pyritään laajentamaan nuorten mahdollisuuksia osallistua työelämään ja yleensäkin yhteiskunnalliseen elämään, edellyttää radikaalia muutosta tapaan, jolla osallisuutta ja syrjäytymistä koskevia kysymyksiä tarkastellaan kattavan kuvan saamiseksi nuorten sosiaalisista oloista. Työllisyysulottuvuutta ei voida erottaa ”asianmukaisten sosiaalisten olosuhteiden” kokonaisuudesta, johon kuuluvat muun muassa hyvä terveys, peruskoulutus ja ympäristö, joka kannustaa aloitteellisuuteen ja edistää sitä. |
| --- | --- |

3.3

Hyvinvointijärjestelmien uudelleenmäärittelyyn ja uudelleenjäsentämiseen tähtäävien ennakoivien toimien suunnittelu, jolla pyritään laajentamaan nuorten mahdollisuuksia osallistua työelämään ja yleensäkin yhteiskunnalliseen elämään, edellyttää radikaalia muutosta tapaan, jolla osallisuutta ja syrjäytymistä koskevia kysymyksiä tarkastellaan kattavan kuvan saamiseksi nuorten sosiaalisista oloista. Työllisyysulottuvuutta ei voida erottaa ”asianmukaisten sosiaalisten olosuhteiden” kokonaisuudesta, johon kuuluvat muun muassa hyvä terveys, peruskoulutus ja ympäristö, joka kannustaa aloitteellisuuteen ja edistää sitä.

| 3.4 | Eurooppalaisissa työllisyysstrategioissa ja kilpailukykytoimissa kansalliset ja eurooppalaiset toimintaohjelmat ja rakennerahastot keskittyvät työllisyyden kasvun, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen koheesion tavoitteisiin. Työntekijöiden ja yritysten entistä parempi sopeutumiskyky talouden muutoksiin ja työntekijöiden työllistettävyyden laajentaminen tarjoavat nuorille sukupolville tilaisuuden kokeilla yhdennettyjä politiikkoja, joita toteutetaan, toimeenpannaan ja yhdistellään keskenään erityisesti paikallistasolla |
| --- | --- |

3.4

Eurooppalaisissa työllisyysstrategioissa ja kilpailukykytoimissa kansalliset ja eurooppalaiset toimintaohjelmat ja rakennerahastot keskittyvät työllisyyden kasvun, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen koheesion tavoitteisiin. Työntekijöiden ja yritysten entistä parempi sopeutumiskyky talouden muutoksiin ja työntekijöiden työllistettävyyden laajentaminen tarjoavat nuorille sukupolville tilaisuuden kokeilla yhdennettyjä politiikkoja, joita toteutetaan, toimeenpannaan ja yhdistellään keskenään erityisesti paikallistasolla

| 3.5 | Komitea kehottaa komissiota edistämään yhteisymmärryksessä toimia, joiden avulla voidaan kehittää tietämystä, toimivaltuuksia ja kaikkia operatiivisia välineitä, jotka auttavat vahvistamaan ja tehostamaan paikallis- ja aluehallinnon toimintaa. Erityisesti tulisi kiinnittää huomiota






  — | tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoon (myös muodostamalla pysyviä valtioidenvälisiä verkostoja, joiden toiminta olisi tehokasta ja todennettavaa) |
| --- | --- | --- |

3.5

Komitea kehottaa komissiota edistämään yhteisymmärryksessä toimia, joiden avulla voidaan kehittää tietämystä, toimivaltuuksia ja kaikkia operatiivisia välineitä, jotka auttavat vahvistamaan ja tehostamaan paikallis- ja aluehallinnon toimintaa. Erityisesti tulisi kiinnittää huomiota

—

tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoon (myös muodostamalla pysyviä valtioidenvälisiä verkostoja, joiden toiminta olisi tehokasta ja todennettavaa)

| — | yhteisiin ja vertailukelpoisiin koulutusprosesseihin, jotka on tarkoitettu nuorisopolitiikan alue- ja paikallistason avaintoimijoille. |
| --- | --- |

—

yhteisiin ja vertailukelpoisiin koulutusprosesseihin, jotka on tarkoitettu nuorisopolitiikan alue- ja paikallistason avaintoimijoille.

| 3.6 | Pääasialliset alat, joilla alue- ja paikallisviranomaisten panosta tulisi tehostaa, ovat seuraavat:






  — | kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen |
| --- | --- | --- |

3.6

Pääasialliset alat, joilla alue- ja paikallisviranomaisten panosta tulisi tehostaa, ovat seuraavat:

—

kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen

| — | väylät työmarkkinoille pääsemiseksi |
| --- | --- |

—

väylät työmarkkinoille pääsemiseksi

| — | sosiaalista osallisuutta edistävät työllisyystoimet |
| --- | --- |

—

sosiaalista osallisuutta edistävät työllisyystoimet

| — | tiedotus- ja viestintätoimet aiheista, jotka liittyvät työmarkkinoiden institutionaalisiin järjestelyihin ja ammattialojen kehitykseen |
| --- | --- |

—

tiedotus- ja viestintätoimet aiheista, jotka liittyvät työmarkkinoiden institutionaalisiin järjestelyihin ja ammattialojen kehitykseen

| — | yhteydet koulutusjärjestelmien ja talous- ja yritysmaailman välillä |
| --- | --- |

—

yhteydet koulutusjärjestelmien ja talous- ja yritysmaailman välillä

| — | taloudelliset toimet sosiaalisen osallisuuden tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

taloudelliset toimet sosiaalisen osallisuuden tukemiseksi.

| 3.7 | Sosiaalista osallisuutta edistävä strategia voi parantaa (erityisesti heikoimmassa asemassa olevien) nuorten tilannetta, mikäli yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla pystytään yhdistämään tehokkaasti eri politiikat, joiden välittömiä toteuttajia ovat alueet ja paikallisyhteisöt. Näin ollen kaikkien sosiaalista osallisuutta edistävien strategioiden sekä keskinäistä oppimista koskevan työllisyysohjelman laatimisessa on hyötyä siitä, että paikallis- ja aluehallinto osallistuvat siihen suoraan ja aktiivisesti. |
| --- | --- |

3.7

Sosiaalista osallisuutta edistävä strategia voi parantaa (erityisesti heikoimmassa asemassa olevien) nuorten tilannetta, mikäli yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla pystytään yhdistämään tehokkaasti eri politiikat, joiden välittömiä toteuttajia ovat alueet ja paikallisyhteisöt. Näin ollen kaikkien sosiaalista osallisuutta edistävien strategioiden sekä keskinäistä oppimista koskevan työllisyysohjelman laatimisessa on hyötyä siitä, että paikallis- ja aluehallinto osallistuvat siihen suoraan ja aktiivisesti.

| 3.8 | Tässä yhteydessä eri institutionaalisten tasojen lähentymisessä ja yhteistyössä voidaan keskittyä vaikeuksiin, joita nuoret kohtaavat pyrkiessään työmarkkinoille. Nämä vaikeudet ilmenevät työttömyysasteen lisäksi myös niiden työelämän ulkopuolella olevien nuorten määrässä, jotka eivät opiskele, eivät työskentele eivätkä etsi työtä. Tilanne on erityisen vakava, kun otetaan huomioon, että monet nuoret myös välttelevät 18 ikävuoteen ulottuvaa oppivelvollisuutta. |
| --- | --- |

3.8

Tässä yhteydessä eri institutionaalisten tasojen lähentymisessä ja yhteistyössä voidaan keskittyä vaikeuksiin, joita nuoret kohtaavat pyrkiessään työmarkkinoille. Nämä vaikeudet ilmenevät työttömyysasteen lisäksi myös niiden työelämän ulkopuolella olevien nuorten määrässä, jotka eivät opiskele, eivät työskentele eivätkä etsi työtä. Tilanne on erityisen vakava, kun otetaan huomioon, että monet nuoret myös välttelevät 18 ikävuoteen ulottuvaa oppivelvollisuutta.

| 3.9 | Komitea kehottaa komissiota toimimaan sen puolesta, että kansallisiin uudistusohjelmiin liitettäisiin toimenpiteitä, joiden avulla nuorille tarkoitetuille yrittäjyyshankkeille voitaisiin varmistaa asianmukainen rahoituksellinen ja organisatorinen tuki. |
| --- | --- |

3.9

Komitea kehottaa komissiota toimimaan sen puolesta, että kansallisiin uudistusohjelmiin liitettäisiin toimenpiteitä, joiden avulla nuorille tarkoitetuille yrittäjyyshankkeille voitaisiin varmistaa asianmukainen rahoituksellinen ja organisatorinen tuki.

4.   Koulutus

| 4.1 | Komitea painottaa, ettei eurooppalaisen nuorisosopimuksen tule johtaa opetuksen sisällön yhdenmukaistamiseen yhteisön tasolla eikä koulutusjärjestelmän organisoinnin harmonisointiin, sillä nämä alat kuuluvat perustamissopimuksen mukaisesti kokonaisuudessaan jäsenvaltioiden toimivaltaan tai eräissä tapauksissa alue- ja paikallisyhteisöjen toimivaltaan. Perustamissopimuksessa yhteisön toimivalta rajataan koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiseen sekä tietojen ja kokemusten vaihtoon jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmille yhteisissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

4.1

Komitea painottaa, ettei eurooppalaisen nuorisosopimuksen tule johtaa opetuksen sisällön yhdenmukaistamiseen yhteisön tasolla eikä koulutusjärjestelmän organisoinnin harmonisointiin, sillä nämä alat kuuluvat perustamissopimuksen mukaisesti kokonaisuudessaan jäsenvaltioiden toimivaltaan tai eräissä tapauksissa alue- ja paikallisyhteisöjen toimivaltaan. Perustamissopimuksessa yhteisön toimivalta rajataan koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiseen sekä tietojen ja kokemusten vaihtoon jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmille yhteisissä kysymyksissä.

| 4.2 | Komitea toivoo, että tehostettaisiin ja parannettaisiin tietojen vaihtoa niistä parhaista käytänteistä (sekä käyttöön otetuista välineistä ja menettelyistä), joita yksittäiset jäsenvaltiot ovat kehittäneet varmistaakseen alue- ja paikallisviranomaisten aktiivisen ja tehokkaan osallistumisen tutkintojen tunnustamisjärjestelmien ja -puitteiden mukauttamisprosesseihin. |
| --- | --- |

4.2

Komitea toivoo, että tehostettaisiin ja parannettaisiin tietojen vaihtoa niistä parhaista käytänteistä (sekä käyttöön otetuista välineistä ja menettelyistä), joita yksittäiset jäsenvaltiot ovat kehittäneet varmistaakseen alue- ja paikallisviranomaisten aktiivisen ja tehokkaan osallistumisen tutkintojen tunnustamisjärjestelmien ja -puitteiden mukauttamisprosesseihin.

| 4.3 | Alue- ja paikallisviranomaisten panos on otettava ehdottomasti huomioon erityisesti kaikissa mahdollisissa aloitteissa, jotka liittyvät tutkintojen tunnustamista koskevien eurooppalaisten puitteiden määrittelyyn. Puitteisiin liitetään niitä tukevia toimia, kuten opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja laadunvarmistusmenettelyt, epävirallisen ja koulun ulkopuolisen oppimisen tunnustamista koskevat yhteiset Euroopan laajuiset periaatteet ja Europass-todistus (tutkintotodistusten, todistusten ja ammattipätevyyksien avoimuuden Euroopan laajuiset yhtenäiset puitteet). Alue- ja paikallisviranomaisten panos tulee ottaa huomioon myös aloitteiden seuranta- ja arviointiprosesseissa. |
| --- | --- |

4.3

Alue- ja paikallisviranomaisten panos on otettava ehdottomasti huomioon erityisesti kaikissa mahdollisissa aloitteissa, jotka liittyvät tutkintojen tunnustamista koskevien eurooppalaisten puitteiden määrittelyyn. Puitteisiin liitetään niitä tukevia toimia, kuten opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja laadunvarmistusmenettelyt, epävirallisen ja koulun ulkopuolisen oppimisen tunnustamista koskevat yhteiset Euroopan laajuiset periaatteet ja Europass-todistus (tutkintotodistusten, todistusten ja ammattipätevyyksien avoimuuden Euroopan laajuiset yhtenäiset puitteet). Alue- ja paikallisviranomaisten panos tulee ottaa huomioon myös aloitteiden seuranta- ja arviointiprosesseissa.

| 4.4 | Tämän tulisi luonnollisesti päteä myös Europass-todistukseen sisällytettävän ”Youthpass”-järjestelmän testausvaiheeseen, jonka on komission mukaan määrä käynnistyä vuonna 2006. Sitä varten tulisi laatia asianmukaiset menettelyt ja rahoitusvälineet. |
| --- | --- |

4.4

Tämän tulisi luonnollisesti päteä myös Europass-todistukseen sisällytettävän ”Youthpass”-järjestelmän testausvaiheeseen, jonka on komission mukaan määrä käynnistyä vuonna 2006. Sitä varten tulisi laatia asianmukaiset menettelyt ja rahoitusvälineet.

| 4.5 | Vastaavaa menettelyä tulisi käyttää komission ehdottamissa toimissa, joilla kannustetaan jäsenvaltioita lisäämään työllisyyspalvelujen uudistuksen yhteydessä avoimuutta ja tiedotusta työ- ja koulutusmahdollisuuksista liikkuvuuden helpottamiseksi sekä vahvistamaan strategioitaan liikkuvuuden esteiden poistamiseksi. Nuorten vaatimukset voidaan ottaa entistä paremmin huomioon myös arvioitaessa ja toteutettaessa sellaisia aloitteita kuin nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö (European Volontary Service), eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaali (EURES) ja Euroopassa tarjolla oleviin opiskelumahdollisuuksiin liittyvä portaali (PLOTEUS), mikäli käytetään hyväksi paikallisviranomaisten arvioita ja ehdotuksia. |
| --- | --- |

4.5

Vastaavaa menettelyä tulisi käyttää komission ehdottamissa toimissa, joilla kannustetaan jäsenvaltioita lisäämään työllisyyspalvelujen uudistuksen yhteydessä avoimuutta ja tiedotusta työ- ja koulutusmahdollisuuksista liikkuvuuden helpottamiseksi sekä vahvistamaan strategioitaan liikkuvuuden esteiden poistamiseksi. Nuorten vaatimukset voidaan ottaa entistä paremmin huomioon myös arvioitaessa ja toteutettaessa sellaisia aloitteita kuin nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö (European Volontary Service), eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaali (EURES) ja Euroopassa tarjolla oleviin opiskelumahdollisuuksiin liittyvä portaali (PLOTEUS), mikäli käytetään hyväksi paikallisviranomaisten arvioita ja ehdotuksia.

| 4.6 | Tietojen ja hyvien käytänteiden vaihdon tehostamisesta voi olla hyötyä myös kansallisten koulutusjärjestelmien välttämättömälle koordinoinnille, jotta kansalaisten vapaata liikkumista voidaan edistää ja paikallisia järjestelmiä kehittää mahdollisimman hyvin. Erityisesti yhteisön tuki valtioidenväliselle vertailulle ja yhteistyölle voi edistää yksittäisten jäsenvaltioiden toimia vertailukelpoisten validointijärjestelmien kehittämiseksi epävirallista ja koulun ulkopuolista oppimista varten. |
| --- | --- |

4.6

Tietojen ja hyvien käytänteiden vaihdon tehostamisesta voi olla hyötyä myös kansallisten koulutusjärjestelmien välttämättömälle koordinoinnille, jotta kansalaisten vapaata liikkumista voidaan edistää ja paikallisia järjestelmiä kehittää mahdollisimman hyvin. Erityisesti yhteisön tuki valtioidenväliselle vertailulle ja yhteistyölle voi edistää yksittäisten jäsenvaltioiden toimia vertailukelpoisten validointijärjestelmien kehittämiseksi epävirallista ja koulun ulkopuolista oppimista varten.

| 4.7 | Yhteisön toimielinten sekä alue- ja paikallisviranomaisten tiiviin yhteistyön tulee auttaa kehittämään yliopistojen roolia paikkoina eurooppalaisten nuorten tietojen- ja kulttuurivaihdolle. Siihen voidaan päästä myös juurruttamalla yliopistot entistä paremmin paikalliseen ympäristöön ja sitouttamalla ne entistä vahvemmin ja yleisemmin yhteistyökumppanuuden periaatteisiin, menetelmiin ja muotoihin. |
| --- | --- |

4.7

Yhteisön toimielinten sekä alue- ja paikallisviranomaisten tiiviin yhteistyön tulee auttaa kehittämään yliopistojen roolia paikkoina eurooppalaisten nuorten tietojen- ja kulttuurivaihdolle. Siihen voidaan päästä myös juurruttamalla yliopistot entistä paremmin paikalliseen ympäristöön ja sitouttamalla ne entistä vahvemmin ja yleisemmin yhteistyökumppanuuden periaatteisiin, menetelmiin ja muotoihin.

5.   Liikkuvuus

| 5.1 | Alueiden komitea pitää myönteisenä sitä, että komission asiakirjan sisältö on täysin työntekijöiden, opiskelijoiden, opettajien ja koulutuksessa olevien — erityisesti nuorten — vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön politiikkojen mukainen. |
| --- | --- |

5.1

Alueiden komitea pitää myönteisenä sitä, että komission asiakirjan sisältö on täysin työntekijöiden, opiskelijoiden, opettajien ja koulutuksessa olevien — erityisesti nuorten — vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön politiikkojen mukainen.

| 5.2 | Komitea antaakin täyden tukensa komission esittämille näkökohdille, jotka koskevat nuorten liikkumista Euroopassa koulutuksen tai työn takia. |
| --- | --- |

5.2

Komitea antaakin täyden tukensa komission esittämille näkökohdille, jotka koskevat nuorten liikkumista Euroopassa koulutuksen tai työn takia.

| 5.3 | Jotta voitaisiin parantaa Euroopan unionin ja sen toimintamekanismien ymmärtämistä sekä nuorten osallistumista poliittisen elämään, komitea kehottaa unionin toimielimiä toteuttaman Yhdistyneiden kansakuntien mallin mukaisesti nuorille suunnatun ohjelman, joka tarjoaisi korkeakoulujen ja yliopistojen opiskelijoille todellisen mahdollisuuden tutustua unionin toimielinten työskentelyyn (Euroopan parlamentin täysistunnot, neuvoston kokoukset jne.). |
| --- | --- |

5.3

Jotta voitaisiin parantaa Euroopan unionin ja sen toimintamekanismien ymmärtämistä sekä nuorten osallistumista poliittisen elämään, komitea kehottaa unionin toimielimiä toteuttaman Yhdistyneiden kansakuntien mallin mukaisesti nuorille suunnatun ohjelman, joka tarjoaisi korkeakoulujen ja yliopistojen opiskelijoille todellisen mahdollisuuden tutustua unionin toimielinten työskentelyyn (Euroopan parlamentin täysistunnot, neuvoston kokoukset jne.).

| 5.4 | Nuorten liikkuminen ei rajoitu vain unionin alueelle, vaan koskee myös yhä enemmän unionin ulkopuolisia maita. Komitea toivoo, että komissio, jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset tiivistäisivät yhteistyötään, jotta voitaisiin myös edistää nuorten osallistumista vapaaehtoistoimintaan ja kansainväliseen solidaarisuustyöhön. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää rajatylittävään liikkumiseen. Euroopan väestö koostuu nykyään suurista vähemmistöistä, jotka ovat kotoisin lähialueilta ja joiden liikkuvuutta olisi edistettävä ja yhteyksiä kehitettävä. Tässä yhteydessä samalla kehitysalueella toimivien, eri jäsenvaltioiden kansalaisjärjestöjen verkosto voi tarjota mahdollisuuden kokeilla tukitoimia yhteisvaikutuksessa paikallistason, valtioiden ja yhteisön välillä. |
| --- | --- |

5.4

Nuorten liikkuminen ei rajoitu vain unionin alueelle, vaan koskee myös yhä enemmän unionin ulkopuolisia maita. Komitea toivoo, että komissio, jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset tiivistäisivät yhteistyötään, jotta voitaisiin myös edistää nuorten osallistumista vapaaehtoistoimintaan ja kansainväliseen solidaarisuustyöhön. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää rajatylittävään liikkumiseen. Euroopan väestö koostuu nykyään suurista vähemmistöistä, jotka ovat kotoisin lähialueilta ja joiden liikkuvuutta olisi edistettävä ja yhteyksiä kehitettävä. Tässä yhteydessä samalla kehitysalueella toimivien, eri jäsenvaltioiden kansalaisjärjestöjen verkosto voi tarjota mahdollisuuden kokeilla tukitoimia yhteisvaikutuksessa paikallistason, valtioiden ja yhteisön välillä.

| 5.5 | Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan kieltenopiskelun kansallisia ohjelmia myös sen vuoksi, että nuorilla työntekijöillä olisi todella mahdollisuus liikkua EU:n sisällä. |
| --- | --- |

5.5

Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan kieltenopiskelun kansallisia ohjelmia myös sen vuoksi, että nuorilla työntekijöillä olisi todella mahdollisuus liikkua EU:n sisällä.

6.   Työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen

| 6.1 | Alueiden komitea tähdentää, että jäsenvaltiot voivat itsenäisesti järjestää työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista edistäviä politiikkoja ja menettelyjä. |
| --- | --- |

6.1

Alueiden komitea tähdentää, että jäsenvaltiot voivat itsenäisesti järjestää työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista edistäviä politiikkoja ja menettelyjä.

| 6.2 | Myös tässä tapauksessa komissio voisi vahvistaa ja lisätä mahdollisuuksia siirtää ja valtavirtaistaa tietoja, osaamista ja kokemuksia, joita alue- ja paikallisviranomaisilla on komission mainitsemilla aloilla sekä eri sukupolvien yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien oikeuksien edistämisessä ja levittämisessä. |
| --- | --- |

6.2

Myös tässä tapauksessa komissio voisi vahvistaa ja lisätä mahdollisuuksia siirtää ja valtavirtaistaa tietoja, osaamista ja kokemuksia, joita alue- ja paikallisviranomaisilla on komission mainitsemilla aloilla sekä eri sukupolvien yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien oikeuksien edistämisessä ja levittämisessä.

7.   Osallistuminen ja nuorten aktiivista kansalaisuutta tukevat toimet

| 7.1 | Komitea katsoo, että komission olisi aiheellista toimia nuorisopolitiikan alalla päättäväisesti ja mahdollisimman tehokkaasti voidakseen keskustella ja neuvotella nuorten kanssa kehittämistään ohjelmista ja aloitteista sekä kokeilla myös innovatiivisia menettelyitä. |
| --- | --- |

7.1

Komitea katsoo, että komission olisi aiheellista toimia nuorisopolitiikan alalla päättäväisesti ja mahdollisimman tehokkaasti voidakseen keskustella ja neuvotella nuorten kanssa kehittämistään ohjelmista ja aloitteista sekä kokeilla myös innovatiivisia menettelyitä.

| 7.2 | Tässä prosessissa kuntien, tai kunkin jäsenvaltion territoriaalisen rakenteen mukaisesti alueiden, jotka ovat lähinnä kansalaisia ja nuorten ensimmäisiä välittömiä yhteystahoja poliittiseen, yhteiskunnalliseen ja talouselämään integroitumisessa, on voitava hoitaa täysivaltaisesti ja tehokkaasti niille kuuluva rooli. Paikallishallinnon kuulemisprosessien yhteydessä tulisi hyväksyä toimia, joilla pyritään






  — | tehostamaan nuorisopolitiikan päättäjien ja toimijoiden välistä kokemusten vaihtoa paikallistasolla myös vastavuoroisen oppimisen edistämiseksi |
| --- | --- | --- |

7.2

Tässä prosessissa kuntien, tai kunkin jäsenvaltion territoriaalisen rakenteen mukaisesti alueiden, jotka ovat lähinnä kansalaisia ja nuorten ensimmäisiä välittömiä yhteystahoja poliittiseen, yhteiskunnalliseen ja talouselämään integroitumisessa, on voitava hoitaa täysivaltaisesti ja tehokkaasti niille kuuluva rooli. Paikallishallinnon kuulemisprosessien yhteydessä tulisi hyväksyä toimia, joilla pyritään

—

tehostamaan nuorisopolitiikan päättäjien ja toimijoiden välistä kokemusten vaihtoa paikallistasolla myös vastavuoroisen oppimisen edistämiseksi

| — | kannustamaan pysyvien verkkojen muodostamista ja tukemaan hyvien käytänteiden vaihtoa ja levittämistä sekä vastavuoroista avustamista, jotta voidaan ajantasaistaa nuorten osallistumisen edistämistä varten tarkoitetut strategiat, menetelmät ja välineet |
| --- | --- |

—

kannustamaan pysyvien verkkojen muodostamista ja tukemaan hyvien käytänteiden vaihtoa ja levittämistä sekä vastavuoroista avustamista, jotta voidaan ajantasaistaa nuorten osallistumisen edistämistä varten tarkoitetut strategiat, menetelmät ja välineet

| — | luomaan osallistumiskanavia ja -välineitä, joiden avulla nuoret voivat toteuttaa tekemänsä aloitteet ja osallistua käynnistämiinsä hankkeisiin ja toimiin. |
| --- | --- |

—

luomaan osallistumiskanavia ja -välineitä, joiden avulla nuoret voivat toteuttaa tekemänsä aloitteet ja osallistua käynnistämiinsä hankkeisiin ja toimiin.

Valtioidenväliset yhteydet helpottavat kokemusten ”vahvistamista” ja vakiinnuttamista ja auttavat rajoittamaan vaaraa, että tilaisuudet hukataan ennenaikaisesti.

| 7.3 | Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden on järjestettävä osallistamista ja kansalaistaitoja koskevia kampanjoita ja lisättävä perus- ja ammattikoulutuksen opetusohjelmien tavoitteisiin jokaiselta yksilöltä demokraattisessa yhteiskunnassa ja etenkin yksilön omassa yhteisössä edellytettävän vastuuntuntoisuuden edistäminen. Koulu ja keskiasteen oppilaitokset ovat tärkeitä yhteiselon tyyssijoja, joissa nuoret opettelevat osallistumaan demokratiaan. |
| --- | --- |

7.3

Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden on järjestettävä osallistamista ja kansalaistaitoja koskevia kampanjoita ja lisättävä perus- ja ammattikoulutuksen opetusohjelmien tavoitteisiin jokaiselta yksilöltä demokraattisessa yhteiskunnassa ja etenkin yksilön omassa yhteisössä edellytettävän vastuuntuntoisuuden edistäminen. Koulu ja keskiasteen oppilaitokset ovat tärkeitä yhteiselon tyyssijoja, joissa nuoret opettelevat osallistumaan demokratiaan.

| 7.4 | Komitea toivoo, että edistetään sellaisten hyvien käytäntöjen vaihtoa, jotka koskevat nuorten osallistumismuotoja paikallishallintoon, sekä aloitteita, joilla edistetään liikkuvuutta paikallishallinnon eri muotoihin tutustumiseksi ja siten tietoisuuden lisäämistä poliittisesta osallistumisesta. |
| --- | --- |

7.4

Komitea toivoo, että edistetään sellaisten hyvien käytäntöjen vaihtoa, jotka koskevat nuorten osallistumismuotoja paikallishallintoon, sekä aloitteita, joilla edistetään liikkuvuutta paikallishallinnon eri muotoihin tutustumiseksi ja siten tietoisuuden lisäämistä poliittisesta osallistumisesta.

| 7.5 | Komitea kehottaa alue- ja paikallishallintoa käynnistämään ”nuorisoneuvostojen” tapaisia kokeiluja. Niiden välityksellä nuoret voivat osallistua yhteisten asioiden hoitoon, ja ne toimivat nuorten kanssa käytävän vuoropuhelun välineinä. Ne ohjaavat samalla nuoria todelliseen aktiiviseen kansalaisuuteen. |
| --- | --- |

7.5

Komitea kehottaa alue- ja paikallishallintoa käynnistämään ”nuorisoneuvostojen” tapaisia kokeiluja. Niiden välityksellä nuoret voivat osallistua yhteisten asioiden hoitoon, ja ne toimivat nuorten kanssa käytävän vuoropuhelun välineinä. Ne ohjaavat samalla nuoria todelliseen aktiiviseen kansalaisuuteen.

| 7.6 | Paikallistason osallistumisen ja aktiivisen kansalaisuuden prosessien tukemiseksi komission tulee edistää valtioidenvälisten yhteyksien avulla tarkkojen kriteerien ja sisältöjen yhteistä laatimista osallistumisen tavoitetta varten: mitkä ovat sen menettelyt, kuinka laajaa sen tulee olla, minkä tahojen pitää olla mukana. |
| --- | --- |

7.6

Paikallistason osallistumisen ja aktiivisen kansalaisuuden prosessien tukemiseksi komission tulee edistää valtioidenvälisten yhteyksien avulla tarkkojen kriteerien ja sisältöjen yhteistä laatimista osallistumisen tavoitetta varten: mitkä ovat sen menettelyt, kuinka laajaa sen tulee olla, minkä tahojen pitää olla mukana.

| 7.7 | Jotta voitaisiin välttää tai minimoida vaara, että nuorten kuulemis- ja osallistumisprosesseissa suositaan vain kansallisia ”suurverkostoja”, on tarpeen ottaa aktiivisesti mukaan paikallistasolla toimivien nuorisojärjestöjen verkot. Tämän toteuttamiseksi on aiheellista ottaa mukaan suoraan kunnat, jotka ovat kehittäneet alueillaan sellaisia nuorisopolitiikan ohjelmointi- ja hallintomalleja, joihin sisältyy kuulemis- ja neuvotteluprosesseja. |
| --- | --- |

7.7

Jotta voitaisiin välttää tai minimoida vaara, että nuorten kuulemis- ja osallistumisprosesseissa suositaan vain kansallisia ”suurverkostoja”, on tarpeen ottaa aktiivisesti mukaan paikallistasolla toimivien nuorisojärjestöjen verkot. Tämän toteuttamiseksi on aiheellista ottaa mukaan suoraan kunnat, jotka ovat kehittäneet alueillaan sellaisia nuorisopolitiikan ohjelmointi- ja hallintomalleja, joihin sisältyy kuulemis- ja neuvotteluprosesseja.

| 7.8 | Komitea toivoo, ettei komissio aliarvioisi ilmoitettujen aloitteiden (”Moninaisuuden puolesta — Syrjintää vastaan” -kampanja, EU:n laajuinen aloite nuorten ja lasten terveyden edistämiseksi, liikuntaa koskeva julkinen kuuleminen, jonka tavoitteena on lujittaa liikunnan opetuksellisia ja sosiaalisia arvoja nuorten kannalta) toteuttamisen yhteydessä sitä keskeistä roolia, joka alue- ja paikallisyhteisöillä voi olla ryhmien ja yksittäisten ihmisten kokoamisessa, valistamisessa, motivoinnissa ja aktivoinnissa sekä ryhmille ja yksilöille suunnatussa tiedottamisessa. |
| --- | --- |

7.8

Komitea toivoo, ettei komissio aliarvioisi ilmoitettujen aloitteiden (”Moninaisuuden puolesta — Syrjintää vastaan” -kampanja, EU:n laajuinen aloite nuorten ja lasten terveyden edistämiseksi, liikuntaa koskeva julkinen kuuleminen, jonka tavoitteena on lujittaa liikunnan opetuksellisia ja sosiaalisia arvoja nuorten kannalta) toteuttamisen yhteydessä sitä keskeistä roolia, joka alue- ja paikallisyhteisöillä voi olla ryhmien ja yksittäisten ihmisten kokoamisessa, valistamisessa, motivoinnissa ja aktivoinnissa sekä ryhmille ja yksilöille suunnatussa tiedottamisessa.

| 7.9 | Komitea yhtyy toteamukseen, että EU:n kunnat ja alueet vastaavat suuresta osasta nuorisopolitiikkaa. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että alue- ja paikallisviranomaiset ottavat osaltaan vastuun nuorison koulutuksesta, työllisyydestä ja vapaa-ajan toiminnasta. |
| --- | --- |

7.9

Komitea yhtyy toteamukseen, että EU:n kunnat ja alueet vastaavat suuresta osasta nuorisopolitiikkaa. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että alue- ja paikallisviranomaiset ottavat osaltaan vastuun nuorison koulutuksesta, työllisyydestä ja vapaa-ajan toiminnasta.

8.   Nuorisoa koskevien politiikkojen tukeminen ohjelmien avulla

| 8.1 | Komissiolla ja yhteisön toimielimillä voi olla keskeinen asema sellaisten toiminnallisten olosuhteiden ja välineiden luomisessa, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden käyttää asianmukaisesti omia oikeuksiaan. Nuorten ongelmien moniulotteisuus ja monialaisuus ja asiaan liittyvät lukuisat eri tekijät edellyttävät eri institutionaalisilta tasoilta niiden tehtävien ja toimivaltuuksien mukaisesti ilmiöiden ja prosessien tarkkaa tuntemusta. |
| --- | --- |

8.1

Komissiolla ja yhteisön toimielimillä voi olla keskeinen asema sellaisten toiminnallisten olosuhteiden ja välineiden luomisessa, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden käyttää asianmukaisesti omia oikeuksiaan. Nuorten ongelmien moniulotteisuus ja monialaisuus ja asiaan liittyvät lukuisat eri tekijät edellyttävät eri institutionaalisilta tasoilta niiden tehtävien ja toimivaltuuksien mukaisesti ilmiöiden ja prosessien tarkkaa tuntemusta.

| 8.2 | Tästä syystä komitea toivoo sellaisten aloitteiden käynnistämistä, joiden avulla voidaan luoda nuorison tilanteen tarkkailijoiden koordinointijärjestelmä. Tavoitteena on hyödyntää muista moniulotteisista ja monialaisista aiheista saatuja kokemuksia ja






  — | välttää päällekkäisiä tiedotusjärjestelmiä ja -ohjelmia |
| --- | --- | --- |

8.2

Tästä syystä komitea toivoo sellaisten aloitteiden käynnistämistä, joiden avulla voidaan luoda nuorison tilanteen tarkkailijoiden koordinointijärjestelmä. Tavoitteena on hyödyntää muista moniulotteisista ja monialaisista aiheista saatuja kokemuksia ja

—

välttää päällekkäisiä tiedotusjärjestelmiä ja -ohjelmia

| — | yhdistää ja linkittää Euroopan tasolla jo olemassa olevia tietokantoja ja mahdollistaa siten nuoria koskevien tietojen yhteenkokoaminen ja vertailu |
| --- | --- |

—

yhdistää ja linkittää Euroopan tasolla jo olemassa olevia tietokantoja ja mahdollistaa siten nuoria koskevien tietojen yhteenkokoaminen ja vertailu

| — | hyödyntää ja yhdistää Euroopan laajuisessa verkossa eri puolilla Eurooppaa nuorten tilannetta seuraavien, alue- ja paikallisviranomaisten tukemien tarkkailijoiden havainnoimia parhaita käytänteitä |
| --- | --- |

—

hyödyntää ja yhdistää Euroopan laajuisessa verkossa eri puolilla Eurooppaa nuorten tilannetta seuraavien, alue- ja paikallisviranomaisten tukemien tarkkailijoiden havainnoimia parhaita käytänteitä

| — | edistää paikallisten tarkkailijoiden erikoistumista pyrkien näin välttämään päällekkäisyyksien vaaraa. |
| --- | --- |

—

edistää paikallisten tarkkailijoiden erikoistumista pyrkien näin välttämään päällekkäisyyksien vaaraa.

| 8.3 | Komitea toivoo, että nuorisopolitiikkojen eurooppalaisen kulttuurin levittämistä tuetaan erityisin valistusta, parhaiden käytänteiden levittämistä ja vaihtoa sekä nuorisopolitiikan paikallistoimijoiden koulutusta koskevin erityisohjelmin ja -toimin. Näin voidaan luoda eurooppalainen alue, jossa päättäjät voivat vertailla nuorisopolitiikkojen täytäntöönpanoa. Komitea on valmis tarjoamaan apuaan komissiolle eurooppalaista nuorisopolitiikka koskevan tiedotuskampanjan käynnistämiseksi. |
| --- | --- |

8.3

Komitea toivoo, että nuorisopolitiikkojen eurooppalaisen kulttuurin levittämistä tuetaan erityisin valistusta, parhaiden käytänteiden levittämistä ja vaihtoa sekä nuorisopolitiikan paikallistoimijoiden koulutusta koskevin erityisohjelmin ja -toimin. Näin voidaan luoda eurooppalainen alue, jossa päättäjät voivat vertailla nuorisopolitiikkojen täytäntöönpanoa. Komitea on valmis tarjoamaan apuaan komissiolle eurooppalaista nuorisopolitiikka koskevan tiedotuskampanjan käynnistämiseksi.

| 8.4 | Vaikutusten ja itse politiikkojen tulosten arviointiprosessien käynnistämisellä on tärkeä merkitys nuorisoalan politiikkojen tehokkuudelle. Koska nuorisopolitiikassa ei ole pysyviä ja tunnustettuja malleja, arvioinnin avulla voidaan vahvistaa kokemuksia, oppia asioita sekä tuottaa selkeitä ja jäljennettävissä olevia malleja. Erityisesti alue- ja paikallisviranomaiset on kutsuttava mukaan arviointiprosesseihin. |
| --- | --- |

8.4

Vaikutusten ja itse politiikkojen tulosten arviointiprosessien käynnistämisellä on tärkeä merkitys nuorisoalan politiikkojen tehokkuudelle. Koska nuorisopolitiikassa ei ole pysyviä ja tunnustettuja malleja, arvioinnin avulla voidaan vahvistaa kokemuksia, oppia asioita sekä tuottaa selkeitä ja jäljennettävissä olevia malleja. Erityisesti alue- ja paikallisviranomaiset on kutsuttava mukaan arviointiprosesseihin.

| 8.5 | Kunkin ohjelman ja toimen kehittämisessä, organisoinnissa ja toteuttamisessa tulee hyödyntää alueiden ja paikallisyhteisöjen roolia nuorisopolitiikkojen hallinnoijina ja yhdistää vertikaalisen subsidiariteetin periaate horisontaalisen subsidiariteetin periaatteeseen, joka on erityisen tärkeä paikallistasolla. Tästä syystä kaikissa nuoria koskevissa ohjelmissa ja toimissa on edistettävä ja hyödynnettävä todellisen, tasapainoisen ja edustavan kumppanuusyhteistyön kokemuksia. |
| --- | --- |

8.5

Kunkin ohjelman ja toimen kehittämisessä, organisoinnissa ja toteuttamisessa tulee hyödyntää alueiden ja paikallisyhteisöjen roolia nuorisopolitiikkojen hallinnoijina ja yhdistää vertikaalisen subsidiariteetin periaate horisontaalisen subsidiariteetin periaatteeseen, joka on erityisen tärkeä paikallistasolla. Tästä syystä kaikissa nuoria koskevissa ohjelmissa ja toimissa on edistettävä ja hyödynnettävä todellisen, tasapainoisen ja edustavan kumppanuusyhteistyön kokemuksia.

| 8.6 | Komitea korostaa tarvetta sisällyttää nuorisoulottuvuus kaikkiin EU:n tärkeimpiin politiikkoihin. Myös kulttuurialalla, jossa nuorisoulottuvuuden valtavirtaistamisen lisäarvo on otettu jo aiemmin osittain huomioon, on huolehdittava asianmukaisesti siitä, että nuorten itse tekemille ja heille tarkoitetuille aloitteille suunnataan varoja ja annetaan tilaa. Lisäksi on aiheellista korostaa sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja sukupolvien yhtäläisten mahdollisuuksien merkitystä ottaen myös huomioon nuorten sosiaalisen syrjäytymisen vaarat. |
| --- | --- |

8.6

Komitea korostaa tarvetta sisällyttää nuorisoulottuvuus kaikkiin EU:n tärkeimpiin politiikkoihin. Myös kulttuurialalla, jossa nuorisoulottuvuuden valtavirtaistamisen lisäarvo on otettu jo aiemmin osittain huomioon, on huolehdittava asianmukaisesti siitä, että nuorten itse tekemille ja heille tarkoitetuille aloitteille suunnataan varoja ja annetaan tilaa. Lisäksi on aiheellista korostaa sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja sukupolvien yhtäläisten mahdollisuuksien merkitystä ottaen myös huomioon nuorten sosiaalisen syrjäytymisen vaarat.

| 8.7 | Komitea kehottaa tunnustamaan alue- ja paikallisviranomaisten keskeisen aseman nuoriso- ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön -ohjelmien toteuttamisessa ja arvioinnissa. Tämä suositus koskee myös nuorisotoimintaohjelmaa 2007—2013. Vain tällä tavalla on mahdollista varmistaa tiiviit yhteydet alueeseen, hankkeiden vaikutukset alueille sekä niiden tehokas integrointi paikallisiin politiikkoihin. |
| --- | --- |

8.7

Komitea kehottaa tunnustamaan alue- ja paikallisviranomaisten keskeisen aseman nuoriso- ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön -ohjelmien toteuttamisessa ja arvioinnissa. Tämä suositus koskee myös nuorisotoimintaohjelmaa 2007—2013. Vain tällä tavalla on mahdollista varmistaa tiiviit yhteydet alueeseen, hankkeiden vaikutukset alueille sekä niiden tehokas integrointi paikallisiin politiikkoihin.

| 8.8 | Komitea katsoo, että nuorten hyväksi tehtävissä toimenpiteissä, myös niissä, jotka eivät kuulu eurooppalaiseen nuorisosopimukseen, tulee ottaa huomioon kysymykset, jotka tukevat — epäsuorastikin — sopimuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Tämä koskee erityisesti asumista (joka liittyy työllisyyttä, liikkuvuutta sekä työ- ja perhe-elämän yhdistämistä koskeviin politiikkoihin), muita vastaavia perheiden hyvinvointiin liittyviä aloja sekä luotonsaantimahdollisuuksia, joilla on kaikilla tärkeä merkitys. Onkin aiheellista kehottaa jäsenvaltioita toimimaan entistä ponnekkaammin näiden alojen uudistamiseksi tehokkaasti. |
| --- | --- |

8.8

Komitea katsoo, että nuorten hyväksi tehtävissä toimenpiteissä, myös niissä, jotka eivät kuulu eurooppalaiseen nuorisosopimukseen, tulee ottaa huomioon kysymykset, jotka tukevat — epäsuorastikin — sopimuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Tämä koskee erityisesti asumista (joka liittyy työllisyyttä, liikkuvuutta sekä työ- ja perhe-elämän yhdistämistä koskeviin politiikkoihin), muita vastaavia perheiden hyvinvointiin liittyviä aloja sekä luotonsaantimahdollisuuksia, joilla on kaikilla tärkeä merkitys. Onkin aiheellista kehottaa jäsenvaltioita toimimaan entistä ponnekkaammin näiden alojen uudistamiseksi tehokkaasti.

| 8.9 | Komitea kehottaa lisäksi komissiota edistämään sitä, että kansallisiin uudistusohjelmiin liitetään Lissabonin strategian puitteissa toimenpiteitä, joilla pyritään






  — | vahvistamaan toimenpiteitä nuorten yhä vakavamman syrjäytymisriskin torjumiseksi erityisesti siten, että edistetään kaikilla tasolla aloitteita, joilla voidaan parantaa nuorison mahdollisuuksia käyttää kaikkia oikeuksiaan (sosiaalisia, poliittisia, kansalaisoikeuksia) sekä edistää näiden oikeuksien todellista käyttöä |
| --- | --- | --- |

8.9

Komitea kehottaa lisäksi komissiota edistämään sitä, että kansallisiin uudistusohjelmiin liitetään Lissabonin strategian puitteissa toimenpiteitä, joilla pyritään

—

vahvistamaan toimenpiteitä nuorten yhä vakavamman syrjäytymisriskin torjumiseksi erityisesti siten, että edistetään kaikilla tasolla aloitteita, joilla voidaan parantaa nuorison mahdollisuuksia käyttää kaikkia oikeuksiaan (sosiaalisia, poliittisia, kansalaisoikeuksia) sekä edistää näiden oikeuksien todellista käyttöä

| — | edistämään nuorisopolitiikkoja kansallisten uudistusohjelmien osana ja asettamaan niiden toteuttaminen asialistalla tärkeään asemaan |
| --- | --- |

—

edistämään nuorisopolitiikkoja kansallisten uudistusohjelmien osana ja asettamaan niiden toteuttaminen asialistalla tärkeään asemaan

| — | edistämään taloudellisesti huonossa asemassa olevien kyvykkäiden nuorten korkeampaa koulutusta ja koulunkäynnin keskeyttämisen välttämistä |
| --- | --- |

—

edistämään taloudellisesti huonossa asemassa olevien kyvykkäiden nuorten korkeampaa koulutusta ja koulunkäynnin keskeyttämisen välttämistä

| — | tarjoamaan nuorille asianmukainen sosiaalinen turvaverkko |
| --- | --- |

—

tarjoamaan nuorille asianmukainen sosiaalinen turvaverkko

| — | edistämään taiteita ja nuorten luovuutta tukemalla alan yksityisyritteliäisyyttä |
| --- | --- |

—

edistämään taiteita ja nuorten luovuutta tukemalla alan yksityisyritteliäisyyttä

| — | toteuttamaan erityisiä tukimuotoja, joiden avulla voidaan edistää ylipäätään nuorten ja erityisesti nuorten pienituloisten, työttömien, vammaisten, naisten ja maahanmuuttajien osallistumista yhteiskunnalliseen ja poliittiseen elämään |
| --- | --- |

—

toteuttamaan erityisiä tukimuotoja, joiden avulla voidaan edistää ylipäätään nuorten ja erityisesti nuorten pienituloisten, työttömien, vammaisten, naisten ja maahanmuuttajien osallistumista yhteiskunnalliseen ja poliittiseen elämään

| — | tukemaan maaseutualueilla ja epäsuotuisilla alueilla asuvien nuorien osallistumista kulttuuri-, yhteiskunta- ja työelämään |
| --- | --- |

—

tukemaan maaseutualueilla ja epäsuotuisilla alueilla asuvien nuorien osallistumista kulttuuri-, yhteiskunta- ja työelämään

| — | edistämään nuorten vapaaehtoistyötä. |
| --- | --- |

—

edistämään nuorten vapaaehtoistyötä.

9.   Taloudelliset voimavarat

| 9.1 | Alueiden komitea huomauttaa, että komission viittaus nuorison hyväksi tehtävien toimenpiteiden toteuttamiseksi tarvittaviin varoihin on liian epämääräinen, kun otetaan huomioon ongelmien monimutkaisuus. |
| --- | --- |

9.1

Alueiden komitea huomauttaa, että komission viittaus nuorison hyväksi tehtävien toimenpiteiden toteuttamiseksi tarvittaviin varoihin on liian epämääräinen, kun otetaan huomioon ongelmien monimutkaisuus.

| 9.2 | Komitea suosittaakin, että yhteisön direktiivien valmistelun seuraavissa vaiheissa määriteltäisiin yksityiskohtaisesti yhteisön rahoitus, sillä näin kunnianhimoiset ja tarpeelliset nuorison hyväksi toteutettavat hankkeet edellyttävät niin paljon varoja, etteivät jäsenvaltiot pysty hankkimaan niitä yksinään. Komission tulisi lisätä nuorten hyväksi toteuttaville yhteisön politiikoille tarkoitettuja varoja. |
| --- | --- |

9.2

Komitea suosittaakin, että yhteisön direktiivien valmistelun seuraavissa vaiheissa määriteltäisiin yksityiskohtaisesti yhteisön rahoitus, sillä näin kunnianhimoiset ja tarpeelliset nuorison hyväksi toteutettavat hankkeet edellyttävät niin paljon varoja, etteivät jäsenvaltiot pysty hankkimaan niitä yksinään. Komission tulisi lisätä nuorten hyväksi toteuttaville yhteisön politiikoille tarkoitettuja varoja.

| 9.3 | Komitea suosittaa myös hallinnon yksinkertaistamisen jatkamista ja vahvistamista, jotta ohjelmiin ja toimiin osallistuminen voitaisiin tehdä alue- ja paikallisviranomaisille ja erityisesti nuorille ja heidän edustajilleen entistä helpommaksi. Tällä tavoin voitaisiin myös päästä optimaalisiin kuluihin, yksinkertaistaa prosesseja ja lyhentää toteutusaikoja. |
| --- | --- |

9.3

Komitea suosittaa myös hallinnon yksinkertaistamisen jatkamista ja vahvistamista, jotta ohjelmiin ja toimiin osallistuminen voitaisiin tehdä alue- ja paikallisviranomaisille ja erityisesti nuorille ja heidän edustajilleen entistä helpommaksi. Tällä tavoin voitaisiin myös päästä optimaalisiin kuluihin, yksinkertaistaa prosesseja ja lyhentää toteutusaikoja.

| 9.4 | Komitea toivoo, että komission tiedonannossaan esittämien suuntaviivojen tueksi määriteltäisiin asianmukaiset ohjelmat ja niille myönnettäisiin riittävät määrärahat. Erityisohjelmien (nuoriso-ohjelma ja nuorten eurooppalaisten vapaaehtoistyö) lisäksi kaikissa EU:n ohjelmissa voitaisiin varata tietty osuus rahoituksesta nuorisolle suunnattuihin toimiin. |
| --- | --- |

9.4

Komitea toivoo, että komission tiedonannossaan esittämien suuntaviivojen tueksi määriteltäisiin asianmukaiset ohjelmat ja niille myönnettäisiin riittävät määrärahat. Erityisohjelmien (nuoriso-ohjelma ja nuorten eurooppalaisten vapaaehtoistyö) lisäksi kaikissa EU:n ohjelmissa voitaisiin varata tietty osuus rahoituksesta nuorisolle suunnattuihin toimiin.

Bryssel 16. helmikuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  KOM(2004) 471 lopullinen.

1

(2)  EUVL C 71, 22.3.2005, s. 34.

2

(3)  KOM(2004) 337 lopullinen ja KOM(2004) 336 lopullinen.

3

(4)  EUVL C 43, 18.2.2005, s. 42.

4

(5)  EYVL C 22, 24.1.2001, s. 7 ja KOM(2003) 184 lopullinen.

5

(6)  EUVL C 121, 30.4.2004, s.10.

6

(7)  KOM(2003) 796 lopullinen.

7

(8)  EUVL C 121, 30.4.2004, s. 10.

8

---

| 16.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 192/21

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ’i2010 — Kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta’”

(2006/C 192/05)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (KOM(2005) 229 lopullinen),

ottaa huomioon komission 1. kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää asiasta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. huhtikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kulttuuri ja koulutus” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Lissabonin strategian, jonka mukaisesti Euroopan unionista on tarkoitus tulla ”— — vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”,

ottaa huomioon Brysselissä 22.—23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston komissiolle esittämän pyynnön aloittaa viipymättä Lissabonin strategian elvyttäminen kasvuun ja työllisyyteen keskittyvien näkökohtien pohjalta (1),

ottaa huomioon Brysselissä 22.—23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa todetaan seuraavasti: ”On välttämätöntä kehittää täysin osallistava tietoyhteiskunta, joka perustuu tieto- ja viestintätekniikan yleiseen käyttämiseen julkisissa palveluissa, pk-yrityksissä ja kotitalouksissa. Tämän vuoksi i2010-aloitteessa korostetaan tieto- ja viestintätekniikan alan tutkimusta ja innovointia, sisältöteollisuuden kehittämistä, verkko- ja tietoturvallisuutta sekä lähentymistä ja yhteentoimivuutta tarkoituksena luoda tiedon alue, jolla ei ole rajoja” (2),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — eEurope 2005 -toimintasuunnitelma: Päivitys” (CdR 193/2004 fin) (3),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Nopeiden yhteyksien Eurooppa: kansalliset laajakaistastrategiat” (CdR 257/2004 fin) (4),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Audiovisuaalialan sääntelyn tulevaisuus Euroopassa” (CdR 67/2004 fin) (5),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto — Tiede ja teknologia Euroopan tulevaisuuden avaintekijöinä — suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle” (CdR 194/2004 fin) (6),

ottaa huomioon suuntaa-antavan lausuntonsa aiheesta ”Yliopistojen rooli paikallis- ja aluekehityksessä tietojen ja taitojen Euroopan näkökulmasta tarkasteltuna” (CdR 89/2003 fin) (7),

ottaa huomioon”kulttuuri ja koulutus” -valiokunnan 7. joulukuuta 2005 hyväksymän lausunnon CdR 252/2005 rev. 2, jonka esittelijä oli Ilioupolin kunnanjohtaja Theodoros Georgakis (EL,PSE),

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

| 1 | Tieto- ja viestintätekniikka (TVT) voi suoraan ja epäsuorasti edistää merkittävästi Lissabonin strategian tavoitteiden toteutumista. |
| --- | --- |

1

Tieto- ja viestintätekniikka (TVT) voi suoraan ja epäsuorasti edistää merkittävästi Lissabonin strategian tavoitteiden toteutumista.

| 2 | Euroopan laajuisen verkkoinfrastruktuurin tasa-arvoisuudelle, puolueettomuudelle ja digitaalisuudelle rakentuva nopeiden yhteyksien saatavuus on kunnianhimoinen tavoite ja keskeistä koko Euroopalle ja EU:n eli nykyisten jäsenvaltioiden ja kaikkien tulevien hakijamaiden kaupunki- ja maaseutukuntien, elinkeinoelämän ja kansalaisten yhdistämiselle. |
| --- | --- |

2

Euroopan laajuisen verkkoinfrastruktuurin tasa-arvoisuudelle, puolueettomuudelle ja digitaalisuudelle rakentuva nopeiden yhteyksien saatavuus on kunnianhimoinen tavoite ja keskeistä koko Euroopalle ja EU:n eli nykyisten jäsenvaltioiden ja kaikkien tulevien hakijamaiden kaupunki- ja maaseutukuntien, elinkeinoelämän ja kansalaisten yhdistämiselle.

| 3 | Investoinnit tutkimustoimintaan ja innovointiin ovat oleellisen tärkeitä, ja niitä onkin lisättävä, jotta TVT-ala voisi tulevaisuudessakin edistää kasvua ja työpaikkojen syntymistä. |
| --- | --- |

3

Investoinnit tutkimustoimintaan ja innovointiin ovat oleellisen tärkeitä, ja niitä onkin lisättävä, jotta TVT-ala voisi tulevaisuudessakin edistää kasvua ja työpaikkojen syntymistä.

| 4 | On ratkaisevan tärkeää, että uudelle ja nykyiselle liiketoiminnalle sekä ajanmukaisille julkisille palveluille kehitetään tehokas ja uudenaikainen verkkoinfrastruktuuri. |
| --- | --- |

4

On ratkaisevan tärkeää, että uudelle ja nykyiselle liiketoiminnalle sekä ajanmukaisille julkisille palveluille kehitetään tehokas ja uudenaikainen verkkoinfrastruktuuri.

| 5 | Yhtäläisten tietoyhteiskuntaan liittyvien mahdollisuuksien eli yhteyksien ja palvelujen saatavuuden tulisi olla Euroopan unionin kansalaisten perusoikeuksia käyttäjätyypistä, yhteiskunnallisesta asemasta ja sijainnista riippumatta. |
| --- | --- |

5

Yhtäläisten tietoyhteiskuntaan liittyvien mahdollisuuksien eli yhteyksien ja palvelujen saatavuuden tulisi olla Euroopan unionin kansalaisten perusoikeuksia käyttäjätyypistä, yhteiskunnallisesta asemasta ja sijainnista riippumatta.

| 6 | Verkkoinfrastruktuuri tulisi käsittää ja sitä tulisi hallita yhteiskunnassa samalla tavalla kuin veden ja sähkön saatavuutta. |
| --- | --- |

6

Verkkoinfrastruktuuri tulisi käsittää ja sitä tulisi hallita yhteiskunnassa samalla tavalla kuin veden ja sähkön saatavuutta.

hyväksyi 15.—16. helmikuuta 2006 pitämässään 63. täysistunnossa (helmikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean kanta

Yleistä

Alueiden komitea

| 1.1 | pitää tervetulleena komission tiedonannossa ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” tehdyn analyysin ja päätelmien johdonmukaisuutta ja selkeyttä. |
| --- | --- |

1.1

pitää tervetulleena komission tiedonannossa ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” tehdyn analyysin ja päätelmien johdonmukaisuutta ja selkeyttä.

| 1.2 | yhtyy näkemykseen, jonka mukaan osaaminen, tutkimus ja innovaatio ovat kestävän kasvun liikkeelle panevia voimia. |
| --- | --- |

1.2

yhtyy näkemykseen, jonka mukaan osaaminen, tutkimus ja innovaatio ovat kestävän kasvun liikkeelle panevia voimia.

| 1.3 | kannattaa varauksetta näkemystä, jonka mukaan kaikkien osallisuutta edistävän tietoyhteiskunnan rakentaminen on yksi keskeisistä tavoitteista. |
| --- | --- |

1.3

kannattaa varauksetta näkemystä, jonka mukaan kaikkien osallisuutta edistävän tietoyhteiskunnan rakentaminen on yksi keskeisistä tavoitteista.

| 1.4 | on samaa mieltä siitä, että tieto- ja viestintätekniikka on merkittävä kasvua ja työllisyyttä edistävä voima: tilastotietojen mukaan 25 prosenttia Euroopan unionin bruttokansantuotteen kasvusta ja 40 prosenttia tuottavuuden kasvusta luetaan TVT:n ansioksi. |
| --- | --- |

1.4

on samaa mieltä siitä, että tieto- ja viestintätekniikka on merkittävä kasvua ja työllisyyttä edistävä voima: tilastotietojen mukaan 25 prosenttia Euroopan unionin bruttokansantuotteen kasvusta ja 40 prosenttia tuottavuuden kasvusta luetaan TVT:n ansioksi.

| 1.5 | toteaa, että tietoyhteiskunta- ja mediapalvelujen, verkkojen ja laitteiden digitaalinen konvergenssi etenee nopeasti, ja seurauksena on, että kanavat, joita pitkin kansalaiset saavat käyttöönsä monipuolista digitaalista aineistoa, laajentuvat. |
| --- | --- |

1.5

toteaa, että tietoyhteiskunta- ja mediapalvelujen, verkkojen ja laitteiden digitaalinen konvergenssi etenee nopeasti, ja seurauksena on, että kanavat, joita pitkin kansalaiset saavat käyttöönsä monipuolista digitaalista aineistoa, laajentuvat.

| 1.6 | korostaa, että sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja sääntelyjärjestelmän luominen helpottavat digitaalisen konvergenssin toteutumista. |
| --- | --- |

1.6

korostaa, että sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja sääntelyjärjestelmän luominen helpottavat digitaalisen konvergenssin toteutumista.

| 1.7 | kannattaa eurooppalaista tietoyhteiskuntaa koskevaa i2010-strategiaa sekä siihen liittyviä yleisiä poliittisia linjauksia ja ensisijaisia tavoitteita. |
| --- | --- |

1.7

kannattaa eurooppalaista tietoyhteiskuntaa koskevaa i2010-strategiaa sekä siihen liittyviä yleisiä poliittisia linjauksia ja ensisijaisia tavoitteita.

| 1.8 | yhtyy näkemykseen, jonka mukaan i2010-strategialla edistetään avointa ja kilpailukykyistä digitaalitaloutta sekä pyritään parantamaan elämänlaatua ja ehkäisemään sosiaalista syrjäytymistä. |
| --- | --- |

1.8

yhtyy näkemykseen, jonka mukaan i2010-strategialla edistetään avointa ja kilpailukykyistä digitaalitaloutta sekä pyritään parantamaan elämänlaatua ja ehkäisemään sosiaalista syrjäytymistä.

| 1.9 | korostaa sen merkitystä, että i2010-strategialle on määritelty kolme ensisijaista tavoitetta. Komitea on samaa mieltä siitä, että






  — | olisi luotava yhtenäinen eurooppalainen tietoalue |
| --- | --- | --- |

1.9

korostaa sen merkitystä, että i2010-strategialle on määritelty kolme ensisijaista tavoitetta. Komitea on samaa mieltä siitä, että

—

olisi luotava yhtenäinen eurooppalainen tietoalue

| — | olisi lisättävä innovointia ja tutkimusinvestointeja |
| --- | --- |

—

olisi lisättävä innovointia ja tutkimusinvestointeja

| — | olisi luotava kaikille avoin, sosiaalista osallisuutta edistävä tietoyhteiskunta, jossa julkisten palvelujen ja elämänlaadun parantaminen asetetaan etusijalle. |
| --- | --- |

—

olisi luotava kaikille avoin, sosiaalista osallisuutta edistävä tietoyhteiskunta, jossa julkisten palvelujen ja elämänlaadun parantaminen asetetaan etusijalle.

| 1.10 | on vakuuttunut siitä, että i2010-aloite parantaa kansalaisten elämänlaatua ja edistää yleisemminkin yhteiskunnallista kehitystä. |
| --- | --- |

1.10

on vakuuttunut siitä, että i2010-aloite parantaa kansalaisten elämänlaatua ja edistää yleisemminkin yhteiskunnallista kehitystä.

Yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen osalta alueiden komitea

| 1.11 | kannattaa komission omaksumaa ennakoivaa poliittista lähestymistapaa, sillä komitean mielestä Euroopan unionin TVT-markkinoilla on erittäin suuri potentiaali, jota on hyödynnettävä. Yhtenäiset eurooppalaiset markkinat, joilla säännöt eivät vaihtele valtiosta toiseen, tarjoavat erityisen suotuisan ympäristön yritystoiminnalle. |
| --- | --- |

1.11

kannattaa komission omaksumaa ennakoivaa poliittista lähestymistapaa, sillä komitean mielestä Euroopan unionin TVT-markkinoilla on erittäin suuri potentiaali, jota on hyödynnettävä. Yhtenäiset eurooppalaiset markkinat, joilla säännöt eivät vaihtele valtiosta toiseen, tarjoavat erityisen suotuisan ympäristön yritystoiminnalle.

| 1.12 | korostaa tarvetta myöntää, että alue- ja paikallisviranomaisilla on oma paikkansa i2010-strategian täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.12

korostaa tarvetta myöntää, että alue- ja paikallisviranomaisilla on oma paikkansa i2010-strategian täytäntöönpanossa.

| 1.13 | on tyytyväinen pyrkimyksiin vastata tärkeimpiin haasteisiin, mutta huomauttaa, että saavutettuja tuloksia on arvioitava myös ehdotettujen toimintasuunnitelmien näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.13

on tyytyväinen pyrkimyksiin vastata tärkeimpiin haasteisiin, mutta huomauttaa, että saavutettuja tuloksia on arvioitava myös ehdotettujen toimintasuunnitelmien näkökulmasta.

| 1.14 | korostaa, että haasteet, jotka koskevat laajakaistapalvelujen nopeuttamista rakenteellisesti heikoilla tai epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla, vaativat huomattavaa rahoitusta rakennerahastoista ja haasteet, jotka koskevat digitaalisen sisällön monipuolisuutta, yhteentoimivuutta sekä maksu- ja asiointitapahtumien turvallisuutta, huomattavaa rahoitusta tutkimus- ja kehitysohjelmista. |
| --- | --- |

1.14

korostaa, että haasteet, jotka koskevat laajakaistapalvelujen nopeuttamista rakenteellisesti heikoilla tai epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla, vaativat huomattavaa rahoitusta rakennerahastoista ja haasteet, jotka koskevat digitaalisen sisällön monipuolisuutta, yhteentoimivuutta sekä maksu- ja asiointitapahtumien turvallisuutta, huomattavaa rahoitusta tutkimus- ja kehitysohjelmista.

| 1.15 | katsoo, että laadukkaiden ja kohtuuhintaisten laajakaistayhteyksien saatavuus on yksi tärkeimmistä kansalaisille tarkoitettujen palveluiden laatuun vaikuttavista tekijöistä erityisesti siinä suhteessa, että se parantaa paikallisviranomaisten palvelutarjonnan laatua samalla kun se parantaa pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia tarjota tuotteitaan myyntiin. Erityisesti syrjäisimpien seutujen, varsinkin perussopimuksissa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden odotetaan hyötyvän huomattavasti entistä kattavammasta ja nopeammasta pääsystä laajakaistapalveluiden piiriin. |
| --- | --- |

1.15

katsoo, että laadukkaiden ja kohtuuhintaisten laajakaistayhteyksien saatavuus on yksi tärkeimmistä kansalaisille tarkoitettujen palveluiden laatuun vaikuttavista tekijöistä erityisesti siinä suhteessa, että se parantaa paikallisviranomaisten palvelutarjonnan laatua samalla kun se parantaa pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia tarjota tuotteitaan myyntiin. Erityisesti syrjäisimpien seutujen, varsinkin perussopimuksissa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden odotetaan hyötyvän huomattavasti entistä kattavammasta ja nopeammasta pääsystä laajakaistapalveluiden piiriin.

| 1.16 | korostaa, että kuluttajansuoja ja tietosuoja ovat erityisen herkkiä yhteiskunnallisia kysymyksiä, jotka on otettava huomioon TVT-markkinoita koskevan strategian ja toimintasääntöjen muotoilemisessa. |
| --- | --- |

1.16

korostaa, että kuluttajansuoja ja tietosuoja ovat erityisen herkkiä yhteiskunnallisia kysymyksiä, jotka on otettava huomioon TVT-markkinoita koskevan strategian ja toimintasääntöjen muotoilemisessa.

| 1.17 | on lisäksi vakuuttunut siitä, että TVT:tä hyödyntävissä uusissa sovelluksissa ja palveluissa on kaikissa tapauksissa kunnioitettava tietosuojaa koskevia säännöksiä. Samalla on varmistettava, että kansalaisilla on aina mahdollisuus tarkistaa, kuinka heidän henkilötietojaan käsitellään. Tiedonannossa ehdotettuun tietoisuuden lisäämiseen itsesuojelun tarpeellisuudesta (8) on yhdistettävä myös voimakkaampia suojatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.17

on lisäksi vakuuttunut siitä, että TVT:tä hyödyntävissä uusissa sovelluksissa ja palveluissa on kaikissa tapauksissa kunnioitettava tietosuojaa koskevia säännöksiä. Samalla on varmistettava, että kansalaisilla on aina mahdollisuus tarkistaa, kuinka heidän henkilötietojaan käsitellään. Tiedonannossa ehdotettuun tietoisuuden lisäämiseen itsesuojelun tarpeellisuudesta (8) on yhdistettävä myös voimakkaampia suojatoimenpiteitä.

| 1.18 | kiinnittää erityshuomiota maksu- ja asiointitapahtumien turvallisuuteen, Internetin laittomaan ja haitalliseen sisältöön sekä EU:n varmistamien, tarjolla olevien palveluiden ja yhteysmuotojen laatuun ja kohtuuhintaisuuteen. Näin taataan alueellinen yhteenkuuluvuus kaikkialla EU:ssa ja kiinnitetään erityistä huomiota syrjäisimpiin seutuihin ja perussopimuksissa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin. |
| --- | --- |

1.18

kiinnittää erityshuomiota maksu- ja asiointitapahtumien turvallisuuteen, Internetin laittomaan ja haitalliseen sisältöön sekä EU:n varmistamien, tarjolla olevien palveluiden ja yhteysmuotojen laatuun ja kohtuuhintaisuuteen. Näin taataan alueellinen yhteenkuuluvuus kaikkialla EU:ssa ja kiinnitetään erityistä huomiota syrjäisimpiin seutuihin ja perussopimuksissa tarkoitettuihin syrjäisimpiin alueisiin.

| 1.19 | katsoo, että uusien palveluiden ja digitaalisten tiedotusvälineiden sisältöä ei tule suunnitella ainoastaan taloudellisten kriteerien pohjalta, vaan niitä on kehitettävä yhteiskunnallisten ja kulttuuristen tarpeiden mukaan. |
| --- | --- |

1.19

katsoo, että uusien palveluiden ja digitaalisten tiedotusvälineiden sisältöä ei tule suunnitella ainoastaan taloudellisten kriteerien pohjalta, vaan niitä on kehitettävä yhteiskunnallisten ja kulttuuristen tarpeiden mukaan.

| 1.20 | kannustaa luomaan tiedepuistoja sekä sopivat puitteet pienten- ja keskisuurten yritysten investointitoiminnalle. |
| --- | --- |

1.20

kannustaa luomaan tiedepuistoja sekä sopivat puitteet pienten- ja keskisuurten yritysten investointitoiminnalle.

Innovoinnin ja tutkimusinvestointien osalta alueiden komitea

| 1.21 | tukee voimakkaasti komission suosittamaa lähestymistapaa, jolla pyritään lisäämään TVT-tutkimuksen määrää ja laatua Euroopassa. Tässä yhteydessä on kuitenkin varmistettava tuotetun tiedon siirto, jotta se muuttuisi konkreettisiksi tuloksiksi, jotka voivat hyödyttää Euroopan koko teollisuutta ja antaa kaikille alueille mahdollisuuden jatkaa etenemistä Lissabonin strategian tavoitteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

1.21

tukee voimakkaasti komission suosittamaa lähestymistapaa, jolla pyritään lisäämään TVT-tutkimuksen määrää ja laatua Euroopassa. Tässä yhteydessä on kuitenkin varmistettava tuotetun tiedon siirto, jotta se muuttuisi konkreettisiksi tuloksiksi, jotka voivat hyödyttää Euroopan koko teollisuutta ja antaa kaikille alueille mahdollisuuden jatkaa etenemistä Lissabonin strategian tavoitteiden toteuttamisessa.

| 1.22 | pitää kiinni näkemyksestä, jonka mukaan on välttämätöntä varmistaa tutkimusrahoituksen korkea taso vuosina 2007—2013, ”vaikka jakson 2007—2013 talousarviosuunnitelman muut osat muuttuisivatkin” (9). |
| --- | --- |

1.22

pitää kiinni näkemyksestä, jonka mukaan on välttämätöntä varmistaa tutkimusrahoituksen korkea taso vuosina 2007—2013, ”vaikka jakson 2007—2013 talousarviosuunnitelman muut osat muuttuisivatkin” (9).

| 1.23 | korostaa, että vaikka tutkimustulosten muuttaminen tuotteiksi on kaikkien talouksien ja teknologioiden kannalta ratkaisevan tärkeää, TVT-alan erityispiirteisiin on syytä kiinnittää erityishuomiota. Tämä on erityisen tärkeää, koska TVT:hen liittyvät uuden teknologiat vaikuttavat siihen, kuinka alue- ja paikallisviranomaiset työskentelevät (sähköinen hallinto) ja organisoivat ja harjoittavat tehtäviään (erilaiset henkilöpalvelut, historiallisen ja ympäristöperinnön yhteinen hoitaminen, paikallisliikenneverkon ja -infrastruktuurin yhteinen hallinnointi, sähköinen opiskelu ja terveydenhuolto, etätyö jne.). |
| --- | --- |

1.23

korostaa, että vaikka tutkimustulosten muuttaminen tuotteiksi on kaikkien talouksien ja teknologioiden kannalta ratkaisevan tärkeää, TVT-alan erityispiirteisiin on syytä kiinnittää erityishuomiota. Tämä on erityisen tärkeää, koska TVT:hen liittyvät uuden teknologiat vaikuttavat siihen, kuinka alue- ja paikallisviranomaiset työskentelevät (sähköinen hallinto) ja organisoivat ja harjoittavat tehtäviään (erilaiset henkilöpalvelut, historiallisen ja ympäristöperinnön yhteinen hoitaminen, paikallisliikenneverkon ja -infrastruktuurin yhteinen hallinnointi, sähköinen opiskelu ja terveydenhuolto, etätyö jne.).

| 1.24 | muistuttaa, että TVT on perusluonteinen tekijä tehostettaessa julkishallinnon eri tasojen — paikallis-, alue-, keskus- ja unionin hallinnon — koordinointia ja yhteistyötä sekä hallinnon ja kansalaisten ja yksityissektorin välistä koordinointia ja yhteistyötä. TVT tarjoaa myös oivan tilaisuuden parantaa julkisten palveluiden laatua. |
| --- | --- |

1.24

muistuttaa, että TVT on perusluonteinen tekijä tehostettaessa julkishallinnon eri tasojen — paikallis-, alue-, keskus- ja unionin hallinnon — koordinointia ja yhteistyötä sekä hallinnon ja kansalaisten ja yksityissektorin välistä koordinointia ja yhteistyötä. TVT tarjoaa myös oivan tilaisuuden parantaa julkisten palveluiden laatua.

Kaikille avoimen, sosiaalista osallisuutta edistävän tietoyhteiskunnan, jossa julkisten palvelujen ja elämänlaadun parantaminen asetetaan etusijalle, osalta alueiden komitea

| 1.25 | korostaa, että on säilytettävä tasapaino TVT:n positiivisten taloudellisten vaikutusten sekä sen välillä, millaisia sosiaalisia, juridisia ja kulttuurisia vaikutuksia sen käyttöönotolla saattaa olla eurooppalaisten elämään. Sen vuoksi TVT:tä koskevat strategiat on yhdistettävä oikeus- ja sisäasioihin, nuoriso- ja koulutuspolitiikkaan, ja perusihmisoikeuksiin. |
| --- | --- |

1.25

korostaa, että on säilytettävä tasapaino TVT:n positiivisten taloudellisten vaikutusten sekä sen välillä, millaisia sosiaalisia, juridisia ja kulttuurisia vaikutuksia sen käyttöönotolla saattaa olla eurooppalaisten elämään. Sen vuoksi TVT:tä koskevat strategiat on yhdistettävä oikeus- ja sisäasioihin, nuoriso- ja koulutuspolitiikkaan, ja perusihmisoikeuksiin.

| 1.26 | kannattaa ajatusta, että TVT:n voidaan odottaa parantavan elämänlaatua ja että panostamalla TVT:aan entistä enemmän voidaan nykyisiä palveluja parantaa sekä luoda uusia TVT:aan perustuvia terveyspalveluja, jotka voivat osaltaan edistää kansalaisten yleistä terveyttä sekä parantaa ja tehostaa kansalaisten mahdollisuuksia käyttää julkisia terveyspalveluja. |
| --- | --- |

1.26

kannattaa ajatusta, että TVT:n voidaan odottaa parantavan elämänlaatua ja että panostamalla TVT:aan entistä enemmän voidaan nykyisiä palveluja parantaa sekä luoda uusia TVT:aan perustuvia terveyspalveluja, jotka voivat osaltaan edistää kansalaisten yleistä terveyttä sekä parantaa ja tehostaa kansalaisten mahdollisuuksia käyttää julkisia terveyspalveluja.

| 1.27 | katsoo, että TVT:n käyttö uutena ”kulttuurisena välineenä” kirjoittamisen ja lukemisen rinnalla saattaa johtaa perinteisten informaatiolähteiden ja -kanavien (lehtien, kirjeenvaihdon) käytön vähentymiseen. Jotta kyseiset perustaidot säilyisivät, on kuitenkin varmistettava, että TVT:n avulla tapahtuva oppiminen täydentää eikä korvaa perinteisiä viestintämuotoja. |
| --- | --- |

1.27

katsoo, että TVT:n käyttö uutena ”kulttuurisena välineenä” kirjoittamisen ja lukemisen rinnalla saattaa johtaa perinteisten informaatiolähteiden ja -kanavien (lehtien, kirjeenvaihdon) käytön vähentymiseen. Jotta kyseiset perustaidot säilyisivät, on kuitenkin varmistettava, että TVT:n avulla tapahtuva oppiminen täydentää eikä korvaa perinteisiä viestintämuotoja.

| 1.28 | korostaa painokkaasti kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden säilyttämisen tarvetta. Yhden hallitsevassa asemassa olevan kielen käytön TVT:n alalla (10) ei pidä vaikuttaa tarvittavien erityispalvelujen tarjoamiseen kansalaisille muilla kielillä eikä se saa haitata kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden periaatteen kunnioittamista. |
| --- | --- |

1.28

korostaa painokkaasti kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden säilyttämisen tarvetta. Yhden hallitsevassa asemassa olevan kielen käytön TVT:n alalla (10) ei pidä vaikuttaa tarvittavien erityispalvelujen tarjoamiseen kansalaisille muilla kielillä eikä se saa haitata kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden periaatteen kunnioittamista.

| 1.29 | korostaa tarvetta digitalisoida Euroopan kirjallinen kulttuuriperintö, jotta se voidaan säilyttää tulevien sukupolvien käyttöön. Digitalisointi on tehtävä kaikilla kielillä, kaikilla alueilla ja kaikissa Euroopan maissa. |
| --- | --- |

1.29

korostaa tarvetta digitalisoida Euroopan kirjallinen kulttuuriperintö, jotta se voidaan säilyttää tulevien sukupolvien käyttöön. Digitalisointi on tehtävä kaikilla kielillä, kaikilla alueilla ja kaikissa Euroopan maissa.

| 1.30 | tähdentää, että TVT:n käyttö on valjastettava kohentamaan tuntuvasti tuottavuusastetta ja kilpailukykyä, mikä puolestaan hyödyttää yhteiskuntaa monin tavoin. |
| --- | --- |

1.30

tähdentää, että TVT:n käyttö on valjastettava kohentamaan tuntuvasti tuottavuusastetta ja kilpailukykyä, mikä puolestaan hyödyttää yhteiskuntaa monin tavoin.

| 1.31 | kannattaa kolmea komission ehdottamaa uraauurtavaa TVT-aloitetta, joiden painopisteenä ovat ikääntyvän yhteiskunnan tarpeet, turvallinen ja puhdas liikenne sekä kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus. |
| --- | --- |

1.31

kannattaa kolmea komission ehdottamaa uraauurtavaa TVT-aloitetta, joiden painopisteenä ovat ikääntyvän yhteiskunnan tarpeet, turvallinen ja puhdas liikenne sekä kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus.

| 1.32 | korostaa TVT:n käytön merkitystä uutena ”sosiaalisena instrumenttina”. Siksi TVT-strategiat on yhdistettävä yhteisön sosiaalipolitiikkaan. |
| --- | --- |

1.32

korostaa TVT:n käytön merkitystä uutena ”sosiaalisena instrumenttina”. Siksi TVT-strategiat on yhdistettävä yhteisön sosiaalipolitiikkaan.

| 1.33 | kannattaa kaikille avoimien, historiallista ja kulttuuriperintöä digitaalisessa muodossa tarjoavien kirjastojen ja kuvataidemuseoiden perustamista. |
| --- | --- |

1.33

kannattaa kaikille avoimien, historiallista ja kulttuuriperintöä digitaalisessa muodossa tarjoavien kirjastojen ja kuvataidemuseoiden perustamista.

| 1.34 | kannattaa digitaalisen vuoropuhelun (e-consultancy) kehittämistä. Vuoropuhelun tavoitteena on ehdotusten, ajatusten, ideoiden, havaintojen ja parhaiden käytäntöjen vaihto maiden, alueiden ja yleisemmin kansalaisyhteiskunnan välillä. |
| --- | --- |

1.34

kannattaa digitaalisen vuoropuhelun (e-consultancy) kehittämistä. Vuoropuhelun tavoitteena on ehdotusten, ajatusten, ideoiden, havaintojen ja parhaiden käytäntöjen vaihto maiden, alueiden ja yleisemmin kansalaisyhteiskunnan välillä.

2   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | ehdottaa, että komissio ja jäsenvaltiot painottaisivat ensisijaisesti sitä, että i2010 -strategiaan liittyvissä kysymyksissä






  — | politiikkojen |
| --- | --- | --- |

2.1

ehdottaa, että komissio ja jäsenvaltiot painottaisivat ensisijaisesti sitä, että i2010 -strategiaan liittyvissä kysymyksissä

—

politiikkojen

| — | toimintaohjelmien ja |
| --- | --- |

—

toimintaohjelmien ja

| — | taloudellisten resurssien |
| --- | --- |

—

taloudellisten resurssien

hallinta hajautetaan alue- ja paikallisviranomaisille, jotta voitaisiin luoda infrastruktuureita ja palveluita, jotka vahvistavat alueellista kehitystä ja parantavat kansalaisten elämänlaatua alueilla.

| 2.2 | kehottaa komissiota edistämään sellaisten indikaattoreiden luomista ja soveltamista, joiden avulla voidaan vertailla ja arvioida TVT:n alueellisesta levinneisyyttä ja käyttöä. Siten voidaan saada riittävästi käyttökelpoista ja välttämätöntä tietoa sen määrittelemiseksi, minkälaisiin toimenpiteisiin olisi ryhdyttävä alueiden taloudellisen, sosiaalisen ja teknologisen konvergenssin tukemiseksi. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa komissiota edistämään sellaisten indikaattoreiden luomista ja soveltamista, joiden avulla voidaan vertailla ja arvioida TVT:n alueellisesta levinneisyyttä ja käyttöä. Siten voidaan saada riittävästi käyttökelpoista ja välttämätöntä tietoa sen määrittelemiseksi, minkälaisiin toimenpiteisiin olisi ryhdyttävä alueiden taloudellisen, sosiaalisen ja teknologisen konvergenssin tukemiseksi.

| 2.3 | toivoo saavansa tietoa i2010-strategiaa koskevan väliarviointiraportin tuloksista ja päätelmistä sekä voivansa esittää näkemyksiään aiheesta. Raportin laatimisesta on tiedotettava hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

2.3

toivoo saavansa tietoa i2010-strategiaa koskevan väliarviointiraportin tuloksista ja päätelmistä sekä voivansa esittää näkemyksiään aiheesta. Raportin laatimisesta on tiedotettava hyvissä ajoin.

| 2.4 | kehottaa komissiota ottamaan toimintaohjelmien suunnittelussa huomioon, että suuri osa alan kehityksestä tapahtuu tietokonepeliteollisuudessa. Sen vuoksi onkin kiinnitettävä erityishuomiota kyseisen kehityksen laatuun sekä sen yhteiskunnallisiin ja erityisesti nuoriin kohdistuviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

2.4

kehottaa komissiota ottamaan toimintaohjelmien suunnittelussa huomioon, että suuri osa alan kehityksestä tapahtuu tietokonepeliteollisuudessa. Sen vuoksi onkin kiinnitettävä erityishuomiota kyseisen kehityksen laatuun sekä sen yhteiskunnallisiin ja erityisesti nuoriin kohdistuviin vaikutuksiin.

| 2.5 | kehottaa komissiota tarjoamaan AK:lle mahdollisuuden osallistua täysimääräisesti aloitteisiin, joiden tarkoituksena on tarkistaa tai mukauttaa toteutettavaksi sovittua strategiaa. |
| --- | --- |

2.5

kehottaa komissiota tarjoamaan AK:lle mahdollisuuden osallistua täysimääräisesti aloitteisiin, joiden tarkoituksena on tarkistaa tai mukauttaa toteutettavaksi sovittua strategiaa.

| 2.6 | kehottaa komissiota käynnistämään jäsenvaltioita koskevia uusia menettelyjä, jotta jäsenvaltiot edistäisivät tehokkaasti i2010-aloitetta ja muokkaisivat kansallisia uudistusohjelmiansa, myös TVT:ta koskevia ohjelmia siten, että päätavoitteena on alueiden aseman vahvistaminen kyseisten ohjelmien avulla. Erityisesti olisi vahvistettava syrjäseutujen, perussopimuksissa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden, maaseutualueiden ja saariyhteisöjen asemaa, sillä ne voivat parhaiten hyötyä TVT:n kehittämisen tarjoamista sosiaalisista ja taloudellisista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

2.6

kehottaa komissiota käynnistämään jäsenvaltioita koskevia uusia menettelyjä, jotta jäsenvaltiot edistäisivät tehokkaasti i2010-aloitetta ja muokkaisivat kansallisia uudistusohjelmiansa, myös TVT:ta koskevia ohjelmia siten, että päätavoitteena on alueiden aseman vahvistaminen kyseisten ohjelmien avulla. Erityisesti olisi vahvistettava syrjäseutujen, perussopimuksissa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden, maaseutualueiden ja saariyhteisöjen asemaa, sillä ne voivat parhaiten hyötyä TVT:n kehittämisen tarjoamista sosiaalisista ja taloudellisista mahdollisuuksista.

| 2.7 | ehdottaa komissiolle, että se kiinnittäisi erityistä huomiota alueisiin, joilla talouskasvu on vähäisintä, jotta ne voisivat hyödyntää TVT:n tarjoamia mahdollisuuksia lähentää alueita todella toisiinsa ja välttäisivät sellaisia alueita vaanivan syrjäytymisen vaaran, joilla ei ole TVT:tä käytettävissään.
  Lisäksi alueiden komitea painottaa, että strategiasta ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” on välttämätöntä käydä avointa, jatkuvaa ja yhä laajempaa vuoropuhelua. Syynä siihen ovat teknologisen kehityksen nopeus sekä jatkuvasti ilmaantuvat uudet tarpeet. |
| --- | --- |

2.7

ehdottaa komissiolle, että se kiinnittäisi erityistä huomiota alueisiin, joilla talouskasvu on vähäisintä, jotta ne voisivat hyödyntää TVT:n tarjoamia mahdollisuuksia lähentää alueita todella toisiinsa ja välttäisivät sellaisia alueita vaanivan syrjäytymisen vaaran, joilla ei ole TVT:tä käytettävissään.

Lisäksi alueiden komitea painottaa, että strategiasta ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” on välttämätöntä käydä avointa, jatkuvaa ja yhä laajempaa vuoropuhelua. Syynä siihen ovat teknologisen kehityksen nopeus sekä jatkuvasti ilmaantuvat uudet tarpeet.

Bryssel 16. helmikuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  Brysselissä 22.—23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, 7619/1/05 REV1, kohta 8, http://ue.eu.int/docCenter.asp.

1

(2)  Brysselissä 22.—23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, 7619/1/05 REV1, kohta 18, http://ue.eu.int/docCenter.asp.

2

(3)  EUVL C 71, 22.3.2005, s. 59.

3

(4)  EUVL C 71, 22.3.2005, s. 55.

4

(5)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 27.

5

(6)  EUVL C 71, 22.3.2005, s. 22.

6

(7)  EUVL C 73, 23.3.2005, s. 55.

7

(8)  Tiedonannon sivu 6 (suomenkielinen toisinto).

8

(9)  CdR 194/2004, kohta 1.6 (Alueiden komitean lausunto eurooppalaisen tutkimuksen tulevaisuudesta, esittelijä Jyrki Myllyvirta).

9

(10)  Arvioidaan, että 80 prosenttia maailmanlaajuisen tietoverkon sisällöstä on tuotettu englanniksi (lähde: www.englishenglish.com).

10

---

| 16.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 192/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 192/25

---

Alueiden komitean lausunto aiheista

”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla”

”’Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskevan puiteohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013’ — ’Ehdotus: neuvoston päätös terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 — Turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskeva yleisohjelma’ — ’Ehdotus: neuvoston päätös rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 — Turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskeva yleisohjelma’”

”’Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013’ — ’Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös väkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa’ — ’Ehdotus: neuvoston päätös perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa’ — ’Ehdotus: neuvoston päätös rikosoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa’ — ’Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yksityisoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa’”

(2006/C 192/06)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission 10. toukokuuta 2005 hyväksymän tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” KOM(2005) 184 lopullinen;

ottaa huomioon komission 6. huhtikuuta 2005 hyväksymän tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 — Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösväkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa — Ehdotus: neuvoston päätös perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa — Ehdotus: neuvoston päätösrikosoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa — Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösyksityisoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa” KOM(2005) 122 lopullinen –2005/0037 COD — 2005/0038 CNS — 2005/0039 CNS — 2005/0040 COD,

ottaa huomioon komission 6. huhtikuuta hyväksymän tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskevan puiteohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 — Ehdotus: neuvoston päätös terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013– Turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskeva yleisohjelma — Ehdotus: neuvoston päätös rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013 — Turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskeva yleisohjelma” (KOM(2005) 124 lopullinen — 2005/0034 CNS — 2005/0035 CNS),

ottaa huomioon Euroopan komission 10. toukokuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheista alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. huhtikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa asiaa käsittelevän lausunnon laatiminen ”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue: alue- ja paikallisviranomaisten osuus Haagin ohjelman toimeenpanossa” (CdR 223/2004 fin) (1),

ottaa huomioon12. lokakuuta 2005 antamansa lausunnon aiheista ”Terrori-iskujen ehkäiseminen, niihin varautuminen ja niihin reagoiminen”, ”Terrorismin rahoituksen ehkäiseminen ja estäminen tietojenvaihtoa, läpinäkyvyyttä ja rahoitustoimien jäljitettävyyttä parantavilla toimenpiteillä”, ”Terrorismin torjuntavalmius ja seurausten hallinta” sekä ”Kriittisen infrastruktuurin suojelu terrorismin torjunnassa” (CdR 465/2004 fin),

ottaa huomioon”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan joulukuun 12. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 122/2005 rev., jonka esittelijä oli Rotterdamin kaupunginjohtaja I.W. Opstelten, NL,ALDE,

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

| 1) | Vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevan EU-politiikan onnistuminen tulevina vuosina on ratkaisevan tärkeää sen kannalta, kuinka arvokkaana Euroopan unionin kansalaiset pitävät Euroopan unionin tuottamaa lisäarvoa. |
| --- | --- |

1)

Vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevan EU-politiikan onnistuminen tulevina vuosina on ratkaisevan tärkeää sen kannalta, kuinka arvokkaana Euroopan unionin kansalaiset pitävät Euroopan unionin tuottamaa lisäarvoa.

| 2) | Useimmissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaiset ovat vastuullisia tahoja lain ja järjestyksen ylläpidon sekä turvallisuuden alalla. Ne ovat usein myös (osa)vastuussa sellaisiin sosiaalisiin ja yhteiskunnallisiin ongelmiin puuttumisesta, jotka voivat johtaa turvattomuuteen. |
| --- | --- |

2)

Useimmissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaiset ovat vastuullisia tahoja lain ja järjestyksen ylläpidon sekä turvallisuuden alalla. Ne ovat usein myös (osa)vastuussa sellaisiin sosiaalisiin ja yhteiskunnallisiin ongelmiin puuttumisesta, jotka voivat johtaa turvattomuuteen.

| 3) | Vapauden-, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevan EU:n politiikan tehokkuus ja vaikutus monilla sen osa-alueilla — kuten kansalaisuus, kriisinhallinta, terrorismin torjunta, integraatio, tietojenvaihto ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen puuttuminen — riippuu suuressa määrin siitä, kuinka alue- ja paikallisviranomaiset toteuttavat tehtäviään kyseisillä osa-aloilla. |
| --- | --- |

3)

Vapauden-, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevan EU:n politiikan tehokkuus ja vaikutus monilla sen osa-alueilla — kuten kansalaisuus, kriisinhallinta, terrorismin torjunta, integraatio, tietojenvaihto ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen puuttuminen — riippuu suuressa määrin siitä, kuinka alue- ja paikallisviranomaiset toteuttavat tehtäviään kyseisillä osa-aloilla.

| 4) | Euroopan unionissa ei tällä hetkellä riittävällä tavalla tunnusteta ja oteta huomioon alue- ja paikallisviranomaisten keskeistä roolia turvallisuuteen liittyvän politiikan osa-aloilla. |
| --- | --- |

4)

Euroopan unionissa ei tällä hetkellä riittävällä tavalla tunnusteta ja oteta huomioon alue- ja paikallisviranomaisten keskeistä roolia turvallisuuteen liittyvän politiikan osa-aloilla.

| 5) | Alue- ja paikallisviranomaisten aseman tunnustamisen Euroopan unionin tasolla tulee johtaa sellaisten edellytysten luomiseen, edistämiseen ja helpottamiseen, joiden avulla pystytään luomaan entistä selkeämpi kuva tehokkaasta ja tasapainoisesta tehtävänjaosta yhtäältä Eurooppa-neuvoston ja komission, toisaalta jäsenvaltioiden viranomaisten välillä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla, yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten itsensä aktiivisen, aloitteellisen aseman kanssa, sekä alueiden komitean puitteissa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

5)

Alue- ja paikallisviranomaisten aseman tunnustamisen Euroopan unionin tasolla tulee johtaa sellaisten edellytysten luomiseen, edistämiseen ja helpottamiseen, joiden avulla pystytään luomaan entistä selkeämpi kuva tehokkaasta ja tasapainoisesta tehtävänjaosta yhtäältä Eurooppa-neuvoston ja komission, toisaalta jäsenvaltioiden viranomaisten välillä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla, yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten itsensä aktiivisen, aloitteellisen aseman kanssa, sekä alueiden komitean puitteissa että sen ulkopuolella.

hyväksyi 15.—16. helmikuuta 2006 pitämässään 63. täysistunnossa (helmikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

| 1.1 | arvostaa tapaa, jolla komissio on ryhtynyt käsittelemään Haagin ohjelman toteuttamista. Toimintaohjelmaan (KOM(2005) 184) sekä siihen liittyviin puiteohjelmiin (KOM(2005) 124 ja KOM(2005) 122) sisältyvä mittava luettelo toimenpiteistä ja tehtävistä ovat osoitus tarmokkaasta ja päättäväisestä pyrkimyksestä vahvistaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden asemaa Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

1.1

arvostaa tapaa, jolla komissio on ryhtynyt käsittelemään Haagin ohjelman toteuttamista. Toimintaohjelmaan (KOM(2005) 184) sekä siihen liittyviin puiteohjelmiin (KOM(2005) 124 ja KOM(2005) 122) sisältyvä mittava luettelo toimenpiteistä ja tehtävistä ovat osoitus tarmokkaasta ja päättäväisestä pyrkimyksestä vahvistaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden asemaa Euroopan unionissa.

| 1.2 | katsoo, että vapaus, turvallisuus ja oikeus asetetaan täydestä syystä etusijalle Euroopan unionissa. Vapaus, turvallisuus ja oikeus ovat asioita, joihin eurooppalaiset ovat kiintyneet. Perustuslakisopimuksesta käyty keskustelu on osoittanut, että monet kansalaiset ovat tyytymättömiä Euroopan unionin aikaansaamiin tuloksiin. Tähänastinen politiikka Euroopan unionin ja sen kansalaisten välisen yhteyden palauttamiseksi on osoittautunut liian tehottomaksi. Koska alue- ja paikallisviranomaiset toimivat lähellä kansalaisia, ne voivat omasta kokemuksestaan todeta kansalaisten yhä useammin suhtautuvan Euroopan unioniin torjuvasti. |
| --- | --- |

1.2

katsoo, että vapaus, turvallisuus ja oikeus asetetaan täydestä syystä etusijalle Euroopan unionissa. Vapaus, turvallisuus ja oikeus ovat asioita, joihin eurooppalaiset ovat kiintyneet. Perustuslakisopimuksesta käyty keskustelu on osoittanut, että monet kansalaiset ovat tyytymättömiä Euroopan unionin aikaansaamiin tuloksiin. Tähänastinen politiikka Euroopan unionin ja sen kansalaisten välisen yhteyden palauttamiseksi on osoittautunut liian tehottomaksi. Koska alue- ja paikallisviranomaiset toimivat lähellä kansalaisia, ne voivat omasta kokemuksestaan todeta kansalaisten yhä useammin suhtautuvan Euroopan unioniin torjuvasti.

| 1.3 | katsoo, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvän EU:n politiikan uudistaminen ja ajanmukaistaminen on ainutkertainen mahdollisuus, jolla EU voi voittaa kansalaisten tuen puolelleen. Kansalaisille on näytettävä, että Euroopan unionilla on tärkeä, konkreettinen osuutensa kansalaisten elinympäristön turvallisuuden parantamisessa ja heidän vapautensa ja oikeuksiensa turvaamisessa. |
| --- | --- |

1.3

katsoo, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvän EU:n politiikan uudistaminen ja ajanmukaistaminen on ainutkertainen mahdollisuus, jolla EU voi voittaa kansalaisten tuen puolelleen. Kansalaisille on näytettävä, että Euroopan unionilla on tärkeä, konkreettinen osuutensa kansalaisten elinympäristön turvallisuuden parantamisessa ja heidän vapautensa ja oikeuksiensa turvaamisessa.

| 1.4 | toteaa, että vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevan politiikan uudistaminen ja ajanmukaistaminen edellyttää alue- ja paikallisviranomaisten keskeisen roolin tunnustamista. Tässä suhteessa komitea huomauttaa tämänhetkisessä politiikassa olevan tärkeä puute, sillä siinä painotetaan vahvasti valtakunnallisten viranomaisten asemaa. On paljon ongelmia, joita valtion viranomaiset eivät pysty ratkaisemaan ilman alue- ja paikallisviranomaisten panosta. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat eturintamassa, kun kyseessä ovat esimerkiksi ensimmäiset hallinnolliset ja toiminnalliset reaktiot katastrofaaliseen terrorismiin, pandemioihin, luonnonkatastrofeihin, teollisuuslaitoksissa tapahtuviin räjähdyksiin tai tulipaloihin, sähkökatkoksiin, massatapahtumissa sattuviin suuronnettomuuksiin jne. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat eturintamassa myös, kun pyritään torjumaan häiriöitä, rikollisuutta ja väkivaltaa kaduilla, edistämään uusien Euroopan unionin kansalaisten tehokasta kotoutumista, tai kun ryhdytään toimenpiteisiin uhkaavan radikalisoitumisen estämiseksi millä tahansa alalla. |
| --- | --- |

1.4

toteaa, että vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevan politiikan uudistaminen ja ajanmukaistaminen edellyttää alue- ja paikallisviranomaisten keskeisen roolin tunnustamista. Tässä suhteessa komitea huomauttaa tämänhetkisessä politiikassa olevan tärkeä puute, sillä siinä painotetaan vahvasti valtakunnallisten viranomaisten asemaa. On paljon ongelmia, joita valtion viranomaiset eivät pysty ratkaisemaan ilman alue- ja paikallisviranomaisten panosta. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat eturintamassa, kun kyseessä ovat esimerkiksi ensimmäiset hallinnolliset ja toiminnalliset reaktiot katastrofaaliseen terrorismiin, pandemioihin, luonnonkatastrofeihin, teollisuuslaitoksissa tapahtuviin räjähdyksiin tai tulipaloihin, sähkökatkoksiin, massatapahtumissa sattuviin suuronnettomuuksiin jne. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat eturintamassa myös, kun pyritään torjumaan häiriöitä, rikollisuutta ja väkivaltaa kaduilla, edistämään uusien Euroopan unionin kansalaisten tehokasta kotoutumista, tai kun ryhdytään toimenpiteisiin uhkaavan radikalisoitumisen estämiseksi millä tahansa alalla.

| 1.5 | on sitä mieltä, että Euroopan unioni — yhteisön jäsenvaltiot — sekä alue- ja paikallisviranomaiset tarvitsevat toisiaan, jotta vapautta, turvallisuutta ja oikeutta voitaisiin parantaa niin, että kansalaiset näkevät tapahtuvan merkittävää edistystä. Tämänhetkisessä EU:n politiikassa näin ei ole tarvittavassa määrin käynyt. Jo nyt voidaan todeta, että mikäli politiikkaa jatketaan nykyiseen tapaan, siitä ei tule riittävän tehokasta. Eturintama ei saa tarpeeksi tukea eikä sitä hyödynnetä strategiassa riittävällä tavalla. Ei myöskään ymmärretä kyllin hyvin sitä, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla monet ongelmat voidaan voittaa jo eturintaman asianmukaisen ja tehokkaan toiminnan avulla. |
| --- | --- |

1.5

on sitä mieltä, että Euroopan unioni — yhteisön jäsenvaltiot — sekä alue- ja paikallisviranomaiset tarvitsevat toisiaan, jotta vapautta, turvallisuutta ja oikeutta voitaisiin parantaa niin, että kansalaiset näkevät tapahtuvan merkittävää edistystä. Tämänhetkisessä EU:n politiikassa näin ei ole tarvittavassa määrin käynyt. Jo nyt voidaan todeta, että mikäli politiikkaa jatketaan nykyiseen tapaan, siitä ei tule riittävän tehokasta. Eturintama ei saa tarpeeksi tukea eikä sitä hyödynnetä strategiassa riittävällä tavalla. Ei myöskään ymmärretä kyllin hyvin sitä, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla monet ongelmat voidaan voittaa jo eturintaman asianmukaisen ja tehokkaan toiminnan avulla.

| 1.6 | katsoo, että, uudistamista ja ajanmukaistamista tulee myös muokata luomalla entistä järjestelmällisempi ja suunnitelmallisempi näkemys vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevasta EU:n politiikasta. Toimintaohjelman liitteenä oleva hyvin erilaisten ja ensi näkemältä toisistaan irrallisten toimenpiteiden ja tehtävien pitkä luettelo ei edistä politiikan avoimuutta, omaleimaisuutta ja toteutettavuutta. Kuvaavaa on, että toimintaohjelmassa ei ole käsitelty kaikkia Haagin ohjelman asiakohtia, että toimintaohjelmaan sisältyy Haagin ohjelmaan verrattuna uusia osia ja että tähän asti julkaistut rahoituspuiteohjelmat eivät kata koko toimintaohjelmaa. |
| --- | --- |

1.6

katsoo, että, uudistamista ja ajanmukaistamista tulee myös muokata luomalla entistä järjestelmällisempi ja suunnitelmallisempi näkemys vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevasta EU:n politiikasta. Toimintaohjelman liitteenä oleva hyvin erilaisten ja ensi näkemältä toisistaan irrallisten toimenpiteiden ja tehtävien pitkä luettelo ei edistä politiikan avoimuutta, omaleimaisuutta ja toteutettavuutta. Kuvaavaa on, että toimintaohjelmassa ei ole käsitelty kaikkia Haagin ohjelman asiakohtia, että toimintaohjelmaan sisältyy Haagin ohjelmaan verrattuna uusia osia ja että tähän asti julkaistut rahoituspuiteohjelmat eivät kata koko toimintaohjelmaa.

| 1.7 | kehottaa
  yhdistämään voimat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaa Euroopassa vaivaavien vakavien ongelmien ratkaisemiseksi. Kansalaiset, yritykset, organisaatiot, laitokset, johtohenkilöt ja demokraattisesti valitut luottamushenkilöt kaikilla hallintotasoilla ymmärtävät asian kiireellisyyden. Vapaa mielipiteiden vaihto ei enää riitä. Tarvitaan toimintavalmista otetta, josta puuttuvat byrokraattiset esteet. Komitea esittää seuraavassa joukon konkreettisia toimenpide-ehdotuksia, jotka voivat auttaa tällaisen lähestymistavan käynnistämisessä. |
| --- | --- |

1.7

kehottaa
  yhdistämään voimat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaa Euroopassa vaivaavien vakavien ongelmien ratkaisemiseksi. Kansalaiset, yritykset, organisaatiot, laitokset, johtohenkilöt ja demokraattisesti valitut luottamushenkilöt kaikilla hallintotasoilla ymmärtävät asian kiireellisyyden. Vapaa mielipiteiden vaihto ei enää riitä. Tarvitaan toimintavalmista otetta, josta puuttuvat byrokraattiset esteet. Komitea esittää seuraavassa joukon konkreettisia toimenpide-ehdotuksia, jotka voivat auttaa tällaisen lähestymistavan käynnistämisessä.

2.   Alueiden komitean suositukset

Yleisiä suosituksia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevan EU:n politiikan kehittämiseksi ja toteuttamiseksi

Alueiden komitea

| 2.1 | arvioi, että tulevien vuosien aikana Haagin ohjelma toteuttamista koskeva toimintaohjelma on mukautettava sisällöltään alueiden komitean antamien lausuntojen mukaiseksi. Komissio toteaa itsekin toimintaohjelmassaan, että — ottaen huomioon vapauteen, turvallisuutteen ja oikeuteen liittyvien kysymysten poliittinen luonne — toimintaohjelmaa on tarvittaessa voitava mukauttaa. Vuoden 2006 lopulla on määrä tehdä ohjelman väliarviointi. Tuolloin on varmistettava, että väliarvioinnissa (sen tuloksia koskevissa teksteissä) mainitaan nimenomaisesti, millä tavoin alue- ja paikallisviranomaisten asemaa tällä alalla on vahvistettu. |
| --- | --- |

2.1

arvioi, että tulevien vuosien aikana Haagin ohjelma toteuttamista koskeva toimintaohjelma on mukautettava sisällöltään alueiden komitean antamien lausuntojen mukaiseksi. Komissio toteaa itsekin toimintaohjelmassaan, että — ottaen huomioon vapauteen, turvallisuutteen ja oikeuteen liittyvien kysymysten poliittinen luonne — toimintaohjelmaa on tarvittaessa voitava mukauttaa. Vuoden 2006 lopulla on määrä tehdä ohjelman väliarviointi. Tuolloin on varmistettava, että väliarvioinnissa (sen tuloksia koskevissa teksteissä) mainitaan nimenomaisesti, millä tavoin alue- ja paikallisviranomaisten asemaa tällä alalla on vahvistettu.

| 2.2 | edustaa ajatusta, että puiteohjelmia tulisi mukauttaa seuraavasti:






  — | Päätetään periaatteesta, jonka mukaan toimintaohjelman täytäntöönpanoon ohjattavista määrärahoista osa varataan alue- ja paikallisviranomaisille. |
| --- | --- | --- |

2.2

edustaa ajatusta, että puiteohjelmia tulisi mukauttaa seuraavasti:

—

Päätetään periaatteesta, jonka mukaan toimintaohjelman täytäntöönpanoon ohjattavista määrärahoista osa varataan alue- ja paikallisviranomaisille.

| — | Ei pidä olla epäilystäkään siitä, etteikö mahdollista eurooppalaista vaikutusta tuottavia alue- ja paikallisviranomaisten aloitteita tosiasiallisesti voitaisi tukea. Ohjelmien 4 artiklaa tulisi näin ollen selventää tai täydentää tätä vastaavasti. ”Euroopan tason vaikutuksella” tulee tässä yhteydessä ymmärtää tärkeitä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaan liittyviä vaikutuksia useammissa jäsenvaltioissa. Turvallisuutta koskevat ongelmat, niiden syyt ja ratkaisut eivät kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ole samanlaiset. |
| --- | --- |

—

Ei pidä olla epäilystäkään siitä, etteikö mahdollista eurooppalaista vaikutusta tuottavia alue- ja paikallisviranomaisten aloitteita tosiasiallisesti voitaisi tukea. Ohjelmien 4 artiklaa tulisi näin ollen selventää tai täydentää tätä vastaavasti. ”Euroopan tason vaikutuksella” tulee tässä yhteydessä ymmärtää tärkeitä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaan liittyviä vaikutuksia useammissa jäsenvaltioissa. Turvallisuutta koskevat ongelmat, niiden syyt ja ratkaisut eivät kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ole samanlaiset.

| — | Myös sellaisille alue- ja paikallisviranomaisten toimenpiteille, joiden soveltamisala on laajempi kuin yhden osaohjelman kohde ja jossa näin itse asiassa yhdistetään eri osaohjelmien kohteita, pitää voida myöntää tukea. Esimerkkejä tällaisista toimista ovat esimerkiksi kaupunkien(väliset) ohjelmat, joilla pyritään estämään väkivaltaa, torjumaan järjestäytynyttä rikollisuutta, parantamaan tietojen vaihtoa ja yhdistämään tietoaineistoja, torjumaan radikalisoitumista jne. On huolehdittava siitä, että tällaisia aloitteita voidaan käsitellä ”yhden vastuutahon periaatteella” ja ymmärtävää päätöksentekomenettelyä käyttäen. |
| --- | --- |

—

Myös sellaisille alue- ja paikallisviranomaisten toimenpiteille, joiden soveltamisala on laajempi kuin yhden osaohjelman kohde ja jossa näin itse asiassa yhdistetään eri osaohjelmien kohteita, pitää voida myöntää tukea. Esimerkkejä tällaisista toimista ovat esimerkiksi kaupunkien(väliset) ohjelmat, joilla pyritään estämään väkivaltaa, torjumaan järjestäytynyttä rikollisuutta, parantamaan tietojen vaihtoa ja yhdistämään tietoaineistoja, torjumaan radikalisoitumista jne. On huolehdittava siitä, että tällaisia aloitteita voidaan käsitellä ”yhden vastuutahon periaatteella” ja ymmärtävää päätöksentekomenettelyä käyttäen.

| 2.3 | toteaa, että nyt käsiteltävänä olevat puiteohjelmat kuvataan selittävissä teksteissä merkittäviksi budjetti- ja rahoitusjärjestelmien yksinkertaistamistoimiksi. Brysselin horisontista katsottuna siltä varmasti jo nyt näyttääkin. Alue- ja paikallisviranomaisten näkökulmasta järjestelmä on kuitenkin nykyisessä muodossaan aivan liian monimutkainen eikä vastaa käytännön toimeenpanon tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.3

toteaa, että nyt käsiteltävänä olevat puiteohjelmat kuvataan selittävissä teksteissä merkittäviksi budjetti- ja rahoitusjärjestelmien yksinkertaistamistoimiksi. Brysselin horisontista katsottuna siltä varmasti jo nyt näyttääkin. Alue- ja paikallisviranomaisten näkökulmasta järjestelmä on kuitenkin nykyisessä muodossaan aivan liian monimutkainen eikä vastaa käytännön toimeenpanon tarpeisiin.

| 2.4 | esittää, että toimintaohjelman väliarviota varten jokaisessa jäsenvaltiossa laaditaan raportti Haagin ohjelman ja toimintaohjelman merkityksestä kyseisen maan alue- ja paikallisviranomaisille. Tässä yhteydessä tulisi vastata (myös) seuraaviin kysymyksiin:






  — | Millä tavoin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat aktiivisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevan EU:n politiikan valmisteluun? |
| --- | --- | --- |

2.4

esittää, että toimintaohjelman väliarviota varten jokaisessa jäsenvaltiossa laaditaan raportti Haagin ohjelman ja toimintaohjelman merkityksestä kyseisen maan alue- ja paikallisviranomaisille. Tässä yhteydessä tulisi vastata (myös) seuraaviin kysymyksiin:

—

Millä tavoin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat aktiivisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevan EU:n politiikan valmisteluun?

| — | Millä tavoin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat aktiivisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevan EU:n politiikan täytäntöönpanon varmistamiseen? |
| --- | --- |

—

Millä tavoin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat aktiivisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevan EU:n politiikan täytäntöönpanon varmistamiseen?

| — | Millä tavoin voidaan parantaa alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista osallistumista vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevan EU:n politiikan valmisteluun ja täytäntöönpanoon kyseisessä jäsenvaltiossa? |
| --- | --- |

—

Millä tavoin voidaan parantaa alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista osallistumista vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevan EU:n politiikan valmisteluun ja täytäntöönpanoon kyseisessä jäsenvaltiossa?

| — | Missä määrin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiin liittyvään eurooppalaiseen koordinointiin, tukemiseen, tiedotukseen jne. esimerkiksi hyödyntämällä jo kehitettyjä parhaita käytänteitä tai kehittämällä niitä yhteistyön avulla? |
| --- | --- |

—

Missä määrin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiin liittyvään eurooppalaiseen koordinointiin, tukemiseen, tiedotukseen jne. esimerkiksi hyödyntämällä jo kehitettyjä parhaita käytänteitä tai kehittämällä niitä yhteistyön avulla?

| 2.5 | pitää hyvin toivottavana, että jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset kutsutaan osallistumaan kyseisten raporttien valmisteluun. Raporttien pohjalta tulisi laatia eurooppalainen vertailuarvo. Vuonna 2006/2007 on järjestettävä pyöreän pöydän konferenssi, jossa komissio, jäsenvaltioiden edustajat ja alueiden komitean jäsenet — mahdollisuuksien mukaan asiantuntijoiden ja asianomaisten verkko-organisaatioiden avustamana — keskustelevat edellä mainitusta vertailuarvosta, esittävät johtopäätöksiä ja antavat suosituksia. |
| --- | --- |

2.5

pitää hyvin toivottavana, että jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset kutsutaan osallistumaan kyseisten raporttien valmisteluun. Raporttien pohjalta tulisi laatia eurooppalainen vertailuarvo. Vuonna 2006/2007 on järjestettävä pyöreän pöydän konferenssi, jossa komissio, jäsenvaltioiden edustajat ja alueiden komitean jäsenet — mahdollisuuksien mukaan asiantuntijoiden ja asianomaisten verkko-organisaatioiden avustamana — keskustelevat edellä mainitusta vertailuarvosta, esittävät johtopäätöksiä ja antavat suosituksia.

| 2.6 | pyytää tukemaan ja edistämään jäseniensä mahdollisuutta laatia vuosina 2006–2007 yhteistyössä komission kanssa vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskeva toimintaohjelma, joka — mm. siksi, että tällainen toiminta vaikuttaa myös muihin alue- ja paikallisviranomaisiin — sisältää siihen sitoutuvia alue- ja paikallisviranomaisia varten konkreettisia tavoitteita vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevan EU:n politiikan tehostamiseksi. Tavoitteiden tulisi koskea vähintäänkin seuraavia kysymyksiä:






  — | esimerkiksi kriisinhallintaan, terrorismin torjuntaan, kotouttamiseen, radikalisoitumisen ehkäisemiseen ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan tähtäävään hallinnolliseen lähestymistapaan liittyvien hyvien käytänteiden kehittäminen ja tunnetuksi tekeminen |
| --- | --- | --- |

2.6

pyytää tukemaan ja edistämään jäseniensä mahdollisuutta laatia vuosina 2006–2007 yhteistyössä komission kanssa vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskeva toimintaohjelma, joka — mm. siksi, että tällainen toiminta vaikuttaa myös muihin alue- ja paikallisviranomaisiin — sisältää siihen sitoutuvia alue- ja paikallisviranomaisia varten konkreettisia tavoitteita vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevan EU:n politiikan tehostamiseksi. Tavoitteiden tulisi koskea vähintäänkin seuraavia kysymyksiä:

—

esimerkiksi kriisinhallintaan, terrorismin torjuntaan, kotouttamiseen, radikalisoitumisen ehkäisemiseen ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan tähtäävään hallinnolliseen lähestymistapaan liittyvien hyvien käytänteiden kehittäminen ja tunnetuksi tekeminen

| — | tietojenvaihto ja tukiverkostojen organisointi |
| --- | --- |

—

tietojenvaihto ja tukiverkostojen organisointi

| — | tietämyksen siirron, laadunvalvonnan ja koulutusohjelmien organisointi. |
| --- | --- |

—

tietämyksen siirron, laadunvalvonnan ja koulutusohjelmien organisointi.

| 2.7 | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten itsensä on tehtävä (yhteis-)aloitteita asemansa lujittamiseksi vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevassa EU:n politiikassa, jotta voitaisiin tehostaa kyseistä politiikka kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

2.7

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten itsensä on tehtävä (yhteis-)aloitteita asemansa lujittamiseksi vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevassa EU:n politiikassa, jotta voitaisiin tehostaa kyseistä politiikka kokonaisuudessaan.

| 2.8 | ehdottaa vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevaan EU:n politiikkaan liittyvän alue- ja paikallisviranomaisten tiedotusroolin vahvistamista. Paljon tietoa on olemassa, mutta sitä ei ole helppo löytää tai se ei ole helposti saatavilla. Nykyiset informaatiovirrat eivät tavoita niitä alue- ja paikallisviranomaisia, joilla on heikko tai puutteellinen käsitys Euroopan unionin toiminnan merkityksestä vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevissa kysymyksissä — ja tämä pätee todennäköisesti vielä suureen ryhmään alue- ja paikallisviranomaisia. Yhdessä komitean kanssa on tutkittava mahdollisuuksia






  — | informoida alue- ja paikallisviranomaisten kohderyhmää entistä aktiivisemmin, kohdennetummin ja konkreettisemmin (mitä asia teille merkitsee?) vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevasta EU:n politiikasta, esimerkiksi järjestämällä interaktiivisia informaatiomarkkinoita |
| --- | --- | --- |

2.8

ehdottaa vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevaan EU:n politiikkaan liittyvän alue- ja paikallisviranomaisten tiedotusroolin vahvistamista. Paljon tietoa on olemassa, mutta sitä ei ole helppo löytää tai se ei ole helposti saatavilla. Nykyiset informaatiovirrat eivät tavoita niitä alue- ja paikallisviranomaisia, joilla on heikko tai puutteellinen käsitys Euroopan unionin toiminnan merkityksestä vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevissa kysymyksissä — ja tämä pätee todennäköisesti vielä suureen ryhmään alue- ja paikallisviranomaisia. Yhdessä komitean kanssa on tutkittava mahdollisuuksia

—

informoida alue- ja paikallisviranomaisten kohderyhmää entistä aktiivisemmin, kohdennetummin ja konkreettisemmin (mitä asia teille merkitsee?) vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevasta EU:n politiikasta, esimerkiksi järjestämällä interaktiivisia informaatiomarkkinoita

| — | huomioida tiedotuksessa kohderyhmän sisäiset kategoriat, kuten edellä hahmotellaan |
| --- | --- |

—

huomioida tiedotuksessa kohderyhmän sisäiset kategoriat, kuten edellä hahmotellaan

| — | perustaa organisatorinen järjestelmä — esimerkiksi yksi pääasiallinen tiedotustoimisto ja useampia palvelutoimistoja –, jolle alue- ja paikallisviranomaiset voivat esittää kysymyksiään vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevasta EU:n politiikasta. |
| --- | --- |

—

perustaa organisatorinen järjestelmä — esimerkiksi yksi pääasiallinen tiedotustoimisto ja useampia palvelutoimistoja –, jolle alue- ja paikallisviranomaiset voivat esittää kysymyksiään vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevasta EU:n politiikasta.

| 2.9 | on sitä mieltä, että vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevan EU:n politiikan kehittämis-, täytäntöönpano- ja arviointiprosessi on järjestettävä niin, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen — erityisesti tämän politiikan niissä osioissa, jotka koskevat suoraan näiden viranomaisten vastuualueita — taataan koko prosessin ajan. Vaikka jo tällä hetkellä puhutaan osallistumisesta, se ei riittävällä tavalla näy tuloksista. Tätä lausuntoa on syytä hyödyntää kohdassa 2.5 mainitussa pyöreän pöydän konferenssissa. |
| --- | --- |

2.9

on sitä mieltä, että vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevan EU:n politiikan kehittämis-, täytäntöönpano- ja arviointiprosessi on järjestettävä niin, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen — erityisesti tämän politiikan niissä osioissa, jotka koskevat suoraan näiden viranomaisten vastuualueita — taataan koko prosessin ajan. Vaikka jo tällä hetkellä puhutaan osallistumisesta, se ei riittävällä tavalla näy tuloksista. Tätä lausuntoa on syytä hyödyntää kohdassa 2.5 mainitussa pyöreän pöydän konferenssissa.

| 2.10 | toteaa, että ei pidä tyytyä abstrakteihin fraaseihin, kuten ”kuinka tärkeää on alue- ja paikallisviranomaisten tiivis osallistuminen”, vaan tavoitteet on konkretisoitava esimerkiksi mukauttamalla neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin toimintatapoja. Vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskeviin tiedonantoihin, ehdotuksiin ja päätöksiin voitaisiin esimerkiksi aina sisällyttää erityinen luku, jossa käsiteltäisiin alue- ja paikallisviranomaisten roolia. Tällaisen luvun lisäarvo ei niinkään ole sen lopullisessa sisällössä, vaan ennen kaikkea siinä kannusteessa, jonka se antaa asiakirjojen valmisteluprosessiin. |
| --- | --- |

2.10

toteaa, että ei pidä tyytyä abstrakteihin fraaseihin, kuten ”kuinka tärkeää on alue- ja paikallisviranomaisten tiivis osallistuminen”, vaan tavoitteet on konkretisoitava esimerkiksi mukauttamalla neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin toimintatapoja. Vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskeviin tiedonantoihin, ehdotuksiin ja päätöksiin voitaisiin esimerkiksi aina sisällyttää erityinen luku, jossa käsiteltäisiin alue- ja paikallisviranomaisten roolia. Tällaisen luvun lisäarvo ei niinkään ole sen lopullisessa sisällössä, vaan ennen kaikkea siinä kannusteessa, jonka se antaa asiakirjojen valmisteluprosessiin.

| 2.11 | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisia voidaan hyödyntää vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevaan politiikkaan liittyvien konkreettisten, toteutuskelpoisten ideoiden ”hautomona”. Eurooppalaisilla alue- ja paikallisviranomaisilla eli eturintamalla on käytössään käytännön kokemusta, näkemystä ja asiantuntemusta, jota valtiollisilta viranomaisilta usein puuttuu. Olemassa oleva ajatuspotentiaali on mobilisoitava ja annettava sille tärkeä asema politiikan valmistelussa. |
| --- | --- |

2.11

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisia voidaan hyödyntää vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevaan politiikkaan liittyvien konkreettisten, toteutuskelpoisten ideoiden ”hautomona”. Eurooppalaisilla alue- ja paikallisviranomaisilla eli eturintamalla on käytössään käytännön kokemusta, näkemystä ja asiantuntemusta, jota valtiollisilta viranomaisilta usein puuttuu. Olemassa oleva ajatuspotentiaali on mobilisoitava ja annettava sille tärkeä asema politiikan valmistelussa.

| 2.12 | painottaa, että alue- ja paikallisviranomaisten suoraan vastuualueeseen kuuluvien Haagin ohjelman ja toimintaohjelman osa-alueiden täytäntöönpanon valvonnassa (vuosittaiset tulostaulut) tulisi hyödyntää asiantuntijaryhmiä, jotka koostuvat alue- ja paikallisviranomaisista. Tällä tavoin pystyttäisiin suoraan toteamaan, kuinka kyseinen politiikka toimii käytännössä. |
| --- | --- |

2.12

painottaa, että alue- ja paikallisviranomaisten suoraan vastuualueeseen kuuluvien Haagin ohjelman ja toimintaohjelman osa-alueiden täytäntöönpanon valvonnassa (vuosittaiset tulostaulut) tulisi hyödyntää asiantuntijaryhmiä, jotka koostuvat alue- ja paikallisviranomaisista. Tällä tavoin pystyttäisiin suoraan toteamaan, kuinka kyseinen politiikka toimii käytännössä.

| 2.13 | esittää, että on myös kehitettävä entistä järjestelmällisempää ja suunnitelmallisempaa näkemystä, mikäli katsotaan toivottavaksi noudattaa nykyistä ohjelmointiin perustuvaa lähestymistapaa EU:n politiikassa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen nähden. On pidettävä mielessä, että toimenpiteet voivat onnistua ainoastaan, jos ne toteutetaan osana yhtenäisten toimien loogista ketjua. |
| --- | --- |

2.13

esittää, että on myös kehitettävä entistä järjestelmällisempää ja suunnitelmallisempaa näkemystä, mikäli katsotaan toivottavaksi noudattaa nykyistä ohjelmointiin perustuvaa lähestymistapaa EU:n politiikassa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen nähden. On pidettävä mielessä, että toimenpiteet voivat onnistua ainoastaan, jos ne toteutetaan osana yhtenäisten toimien loogista ketjua.

| 2.14 | huomauttaa, että ei ole järkevää lisätä viranomaisten mahdollisuuksia kerätä tietoa (esimerkiksi lupia tai tukia anovien) henkilöiden rehellisyydestä, elleivät ne ole määritelleet lahjomattomuuspolitiikkaa, ellei niillä ole välineitä, joiden avulla rehellisyyttä voidaan testata, ja elleivät ne sovella nuhteettomuussääntöjä. Ei myöskään ole perusteltua investoida tiettyjen asuinalueiden turvattomuutta ehkäiseviin toimenpiteisiin ellei samalla investoida fyysisiin ja sosiaalisiin perusrakenteisiin. |
| --- | --- |

2.14

huomauttaa, että ei ole järkevää lisätä viranomaisten mahdollisuuksia kerätä tietoa (esimerkiksi lupia tai tukia anovien) henkilöiden rehellisyydestä, elleivät ne ole määritelleet lahjomattomuuspolitiikkaa, ellei niillä ole välineitä, joiden avulla rehellisyyttä voidaan testata, ja elleivät ne sovella nuhteettomuussääntöjä. Ei myöskään ole perusteltua investoida tiettyjen asuinalueiden turvattomuutta ehkäiseviin toimenpiteisiin ellei samalla investoida fyysisiin ja sosiaalisiin perusrakenteisiin.

| 2.15 | suosittelee, että tällaiset syy- ja seuraussuhteet tuodaan esiin, jotta voidaan päättää — toissijaisuusperiaatteen pohjalta — mihin Euroopan unionin tulisi keskittää toimintansa. Tätä varten on valittava muutama ensisijainen teema ja jätettävä muut aiheet jäsenvaltioiden viranomaisille. On asetettava aina mahdollisuuksien mukaan sellaisia tavoitteita, joita voidaan mitata. Rajoittaminen ja keskittäminen parantavat tarvittavaa avoimuutta ja vakautta. |
| --- | --- |

2.15

suosittelee, että tällaiset syy- ja seuraussuhteet tuodaan esiin, jotta voidaan päättää — toissijaisuusperiaatteen pohjalta — mihin Euroopan unionin tulisi keskittää toimintansa. Tätä varten on valittava muutama ensisijainen teema ja jätettävä muut aiheet jäsenvaltioiden viranomaisille. On asetettava aina mahdollisuuksien mukaan sellaisia tavoitteita, joita voidaan mitata. Rajoittaminen ja keskittäminen parantavat tarvittavaa avoimuutta ja vakautta.

| 2.16 | ehdottaa, että alue- ja paikallisviranomaisille on annettava mahdollisuus osallistua paitsi vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiin liittyvän EU:n politiikan eri osa-alueita, myös sen perusteena olevia strategisia käsitteitä koskevaan yhteiseen pohdintaan. Kyseisen politiikan alan sisällöllinen soveltamisala on määriteltävä mahdollisimman hyvin, sekä mahdollisuudet turvallisuuden roolin lujittamiseen muilla politiikanaloilla (ulkoinen integraatio). Esimerkiksi ympäristöalalla turvallisuuspainotuksen lisääminen voi johtaa siihen, että lainsäädäntöön, joka koskee yrityksiltä ympäristöasioista saatavaa tietoa, tulee enemmän mahdollisuuksia jättää arkaluonteisia tietoja julkistamatta. |
| --- | --- |

2.16

ehdottaa, että alue- ja paikallisviranomaisille on annettava mahdollisuus osallistua paitsi vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiin liittyvän EU:n politiikan eri osa-alueita, myös sen perusteena olevia strategisia käsitteitä koskevaan yhteiseen pohdintaan. Kyseisen politiikan alan sisällöllinen soveltamisala on määriteltävä mahdollisimman hyvin, sekä mahdollisuudet turvallisuuden roolin lujittamiseen muilla politiikanaloilla (ulkoinen integraatio). Esimerkiksi ympäristöalalla turvallisuuspainotuksen lisääminen voi johtaa siihen, että lainsäädäntöön, joka koskee yrityksiltä ympäristöasioista saatavaa tietoa, tulee enemmän mahdollisuuksia jättää arkaluonteisia tietoja julkistamatta.

| 2.17 | painottaa, että on tutkittava, missä määrin alue- ja paikallisviranomaisten käyttämiä järjestelmiä ja järjestelyperiaatteita (esimerkiksi jaottelu kohderyhmä- tai henkilösuuntautuneeseen politiikkaan, ongelmakeskeiseen politiikkaan tai alakohtaiseen politiikkaan) voitaisiin soveltaa myös EU:n tasolla. |
| --- | --- |

2.17

painottaa, että on tutkittava, missä määrin alue- ja paikallisviranomaisten käyttämiä järjestelmiä ja järjestelyperiaatteita (esimerkiksi jaottelu kohderyhmä- tai henkilösuuntautuneeseen politiikkaan, ongelmakeskeiseen politiikkaan tai alakohtaiseen politiikkaan) voitaisiin soveltaa myös EU:n tasolla.

| 2.18 | toteaa, että entistä järjestelmällisempään ja suunnitelmallisempaan uudistettuun näkemykseen vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevasta EU:n politiikasta kuuluu myös oikeusperustan uudelleentarkastelu. Haagin ohjelmassa tavoiteltavan tason ohjenuorana toimi perustuslakisopimus. On tutkittava, mitä vaikutuksia perustuslakisopimuksen ratifiointiprosessissa syntyneellä tilanteella on vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevaan EU:n politiikkaan ja miten tilanteeseen tulisi suhtautua. Käänteisesti myös uudistetusta näkemyksestä voidaan päätellä, mitkä puite-edellytykset eurooppalaisen oikeusperustan tulisi täyttää. Vakaa demokraattinen ja oikeusvaltioperiaatteeseen nojaava legitimiteetti on välttämätön vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevassa politiikassa. Tässä yhteydessä on määriteltävä asianmukaisesti alue- ja paikallisviranomaisten olennaisen tärkeä osuus. |
| --- | --- |

2.18

toteaa, että entistä järjestelmällisempään ja suunnitelmallisempaan uudistettuun näkemykseen vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevasta EU:n politiikasta kuuluu myös oikeusperustan uudelleentarkastelu. Haagin ohjelmassa tavoiteltavan tason ohjenuorana toimi perustuslakisopimus. On tutkittava, mitä vaikutuksia perustuslakisopimuksen ratifiointiprosessissa syntyneellä tilanteella on vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevaan EU:n politiikkaan ja miten tilanteeseen tulisi suhtautua. Käänteisesti myös uudistetusta näkemyksestä voidaan päätellä, mitkä puite-edellytykset eurooppalaisen oikeusperustan tulisi täyttää. Vakaa demokraattinen ja oikeusvaltioperiaatteeseen nojaava legitimiteetti on välttämätön vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevassa politiikassa. Tässä yhteydessä on määriteltävä asianmukaisesti alue- ja paikallisviranomaisten olennaisen tärkeä osuus.

| 2.19 | suosittaa, että on kehitettävä selväpiirteinen viestintästrategia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevalle EU:n politiikalle kansalaisia ja yrityksiä varten. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat kansalaisille ja yrityksille usein ensimmäinen viranomaiskontakti. On siis tärkeää, että juuri alue- ja paikallisviranomaiset kytketään aktiivisesti mukaan toimintaan, jotta kansalaisille ja yrityksille voidaan osoittaa, millä tavoin (myös) Euroopan unioni toimii heidän turvallisuutensa takaamiseksi. |
| --- | --- |

2.19

suosittaa, että on kehitettävä selväpiirteinen viestintästrategia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevalle EU:n politiikalle kansalaisia ja yrityksiä varten. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat kansalaisille ja yrityksille usein ensimmäinen viranomaiskontakti. On siis tärkeää, että juuri alue- ja paikallisviranomaiset kytketään aktiivisesti mukaan toimintaan, jotta kansalaisille ja yrityksille voidaan osoittaa, millä tavoin (myös) Euroopan unioni toimii heidän turvallisuutensa takaamiseksi.

Alue- ja paikallisviranomaisten vastuualueisiin liittyviä vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevan EU:n politiikan osa-alueita koskevat suositukset

Kriisinhallinta

| 2.20 | palauttaa mieliin terrori-iskut Lontoossa ja Madridissa, suuria osia Eurooppaa vuoden 2005 aikana koetelleet tulvat, tartuntatautien puhkeamisen ihmisissä tai eläimissä, pitkien sähkökatkosten seuraukset, viimeaikaiset levottomuudet Ranskan kaupungeissa; kaikki nämä ovat esimerkkejä tilanteista, joissa asianmukaisiin kriisinhallintatoimiin ryhtyminen on (ensisijaisesti) alue- ja paikallisviranomaisten vastuulla. |
| --- | --- |

2.20

palauttaa mieliin terrori-iskut Lontoossa ja Madridissa, suuria osia Eurooppaa vuoden 2005 aikana koetelleet tulvat, tartuntatautien puhkeamisen ihmisissä tai eläimissä, pitkien sähkökatkosten seuraukset, viimeaikaiset levottomuudet Ranskan kaupungeissa; kaikki nämä ovat esimerkkejä tilanteista, joissa asianmukaisiin kriisinhallintatoimiin ryhtyminen on (ensisijaisesti) alue- ja paikallisviranomaisten vastuulla.

| 2.21 | huomauttaa, että kriisinhallinnan ammattimaistaminen on välttämätön kehityssuuntaus etenkin terrorismin torjunnassa mutta myös laajemmin. Hiljattain perustettu eurooppalainen kriisinhallinnan verkosto, Euroopan neuvoston European Forum of Local and Regional Disaster-management, on osoitus siitä, että ammattimaistamista pidetään yleisesti tärkeänä ja kiireellisenä. |
| --- | --- |

2.21

huomauttaa, että kriisinhallinnan ammattimaistaminen on välttämätön kehityssuuntaus etenkin terrorismin torjunnassa mutta myös laajemmin. Hiljattain perustettu eurooppalainen kriisinhallinnan verkosto, Euroopan neuvoston European Forum of Local and Regional Disaster-management, on osoitus siitä, että ammattimaistamista pidetään yleisesti tärkeänä ja kiireellisenä.

| 2.22 | ilmaisee näkemyksenään, että vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevan EU:n politiikan tulee tukea asianmukaista kriisinhallintaa kahdella tavoin:






  — | koordinoiden ja täydentäen, kun kansainvälistä yhteistyötä tarvitaan ennaltaehkäisyssä, valmistelussa, avustustoimissa ja jälkihoidossa. Tähän tulisi sisällyttää kaikenlaiset kriisit, joilla on kansainvälisiä vaikutuksia. Komitean mielestä on vanhanaikaista suunnata Euroopan unionin kriisinhallintapolitiikka ainoastaan raja-alueiden kriiseihin, joilla saattaa olla rajatylittäviä seurauksia. Elintärkeitä infrastruktuureja — kuten lentoasemia, satamia, tavara- ja palveluvirtojen yhteyskohtia, energiaverkkoja jne. — koskevilla kriiseillä mutta myös tarttuvien tautien ja muiden vastaavien ongelmien aiheuttamilla kriiseillä on nyky-yhteiskunnassa lähes aina rajatylittäviä seurauksia. |
| --- | --- | --- |

2.22

ilmaisee näkemyksenään, että vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevan EU:n politiikan tulee tukea asianmukaista kriisinhallintaa kahdella tavoin:

—

koordinoiden ja täydentäen, kun kansainvälistä yhteistyötä tarvitaan ennaltaehkäisyssä, valmistelussa, avustustoimissa ja jälkihoidossa. Tähän tulisi sisällyttää kaikenlaiset kriisit, joilla on kansainvälisiä vaikutuksia. Komitean mielestä on vanhanaikaista suunnata Euroopan unionin kriisinhallintapolitiikka ainoastaan raja-alueiden kriiseihin, joilla saattaa olla rajatylittäviä seurauksia. Elintärkeitä infrastruktuureja — kuten lentoasemia, satamia, tavara- ja palveluvirtojen yhteyskohtia, energiaverkkoja jne. — koskevilla kriiseillä mutta myös tarttuvien tautien ja muiden vastaavien ongelmien aiheuttamilla kriiseillä on nyky-yhteiskunnassa lähes aina rajatylittäviä seurauksia.

| — | stimuloivasti silloin kun kriisinhallinnan laatua voidaan merkittävällä tavalla nostaa verkostojen ja (esimerkiksi parhaita käytänteitä koskevan) informaationvaihdon avulla tai tarjoamalla käyttöön (esimerkiksi riskinarviointiin tai tunnistusjärjestelmiin liittyviä) välineitä, menetelmiä ja tekniikkaa tai harjoittelemalla käytännössä kriisitilanteisiin vastaamista. |
| --- | --- |

—

stimuloivasti silloin kun kriisinhallinnan laatua voidaan merkittävällä tavalla nostaa verkostojen ja (esimerkiksi parhaita käytänteitä koskevan) informaationvaihdon avulla tai tarjoamalla käyttöön (esimerkiksi riskinarviointiin tai tunnistusjärjestelmiin liittyviä) välineitä, menetelmiä ja tekniikkaa tai harjoittelemalla käytännössä kriisitilanteisiin vastaamista.

| 2.23 | suosittaa, että kriisinhallinta määritellään prioriteetiksi. Tässä yhteydessä komitea korostaa, että tehokkaista kriisinhallinnan organisatorisista puitteista huolehtiminen on ensisijaisesti jäsenvaltioiden viranomaisten tehtävä. |
| --- | --- |

2.23

suosittaa, että kriisinhallinta määritellään prioriteetiksi. Tässä yhteydessä komitea korostaa, että tehokkaista kriisinhallinnan organisatorisista puitteista huolehtiminen on ensisijaisesti jäsenvaltioiden viranomaisten tehtävä.

| 2.24 | on vakuuttunut siitä, että Euroopan unionin koordinoiva, täydentävä ja stimuloiva rooli on työstettävä konkreettisiksi toimiksi, jotka voidaan lisätä asialistalle vuosia 2007—2013 varten tehtäessä toimintaohjelman väliarviota. Komitea kehottaa asettamaan toimintaohjelman liitteen kohdassa 3.5 mainitut toimenpiteet ensisijaiseen asemaan. Lisäksi on varattava määrärahoja, joiden avulla kriisinhallinta laajassa merkityksessä (ei vain terrorismin vastaiseen taisteluun liittyvä) ammattimaistetaan muun muassa:






  — | huolehtimalla alue- ja paikallisviranomaisten mahdollisuuksista kehittää uusia menetelmiä ja parhaita käytänteitä (esimerkiksi kriisiviestintä, paikallisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja viranomaisten välisten tiiviiden suhteiden kehittäminen, hallinnollinen ja operatiivinen organisaatiorakenne kriisitilanteissa jne.) |
| --- | --- | --- |

2.24

on vakuuttunut siitä, että Euroopan unionin koordinoiva, täydentävä ja stimuloiva rooli on työstettävä konkreettisiksi toimiksi, jotka voidaan lisätä asialistalle vuosia 2007—2013 varten tehtäessä toimintaohjelman väliarviota. Komitea kehottaa asettamaan toimintaohjelman liitteen kohdassa 3.5 mainitut toimenpiteet ensisijaiseen asemaan. Lisäksi on varattava määrärahoja, joiden avulla kriisinhallinta laajassa merkityksessä (ei vain terrorismin vastaiseen taisteluun liittyvä) ammattimaistetaan muun muassa:

—

huolehtimalla alue- ja paikallisviranomaisten mahdollisuuksista kehittää uusia menetelmiä ja parhaita käytänteitä (esimerkiksi kriisiviestintä, paikallisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja viranomaisten välisten tiiviiden suhteiden kehittäminen, hallinnollinen ja operatiivinen organisaatiorakenne kriisitilanteissa jne.)

| — | antamalla alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuudet mahdollisimman tehokkaisiin kriisinhallintasuunnitelmiin ja usein toistuviin harjoituksiin |
| --- | --- |

—

antamalla alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuudet mahdollisimman tehokkaisiin kriisinhallintasuunnitelmiin ja usein toistuviin harjoituksiin

| — | antamalla alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuus ottaa kansalaiset mukaan kriisiharjoituksiin, yhtäältä kansalaisten kriisivalveutuneisuuden lisäämiseksi ja toisaalta, jotta kansalaisten reaktiot voitaisiin ennakoida asianmukaisesti kriisisuunnitelmissa. |
| --- | --- |

—

antamalla alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuus ottaa kansalaiset mukaan kriisiharjoituksiin, yhtäältä kansalaisten kriisivalveutuneisuuden lisäämiseksi ja toisaalta, jotta kansalaisten reaktiot voitaisiin ennakoida asianmukaisesti kriisisuunnitelmissa.

| 2.25 | esittää kehotuksen, että tätä tarkoitusta silmällä pitäen terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevaa erityisohjelmaa, jota on ehdotettu perustettavaksi vuosiksi 2007—2013, tulisi laajentaa siten, että siinä luodaan rahoitusperusta myös muiden syiden kuin terrorismin aiheuttamien kriisien hallinnan kehittämiselle. |
| --- | --- |

2.25

esittää kehotuksen, että tätä tarkoitusta silmällä pitäen terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevaa erityisohjelmaa, jota on ehdotettu perustettavaksi vuosiksi 2007—2013, tulisi laajentaa siten, että siinä luodaan rahoitusperusta myös muiden syiden kuin terrorismin aiheuttamien kriisien hallinnan kehittämiselle.

Terrorismin torjunta

| 2.26 | panee merkille, että kansalaiset, jotka elävät mielivaltaisten iskujen pelossa, ovat menettäneet tärkeitä vapauksiaan. Tämä ei saa olla Euroopan unionin kohtalona. Kuten komitean antamassa lausunnossa terrorismin torjunnasta (CdR 465/2004) todetaan, on terrorismin torjuntaa on vahvistettava terrorismin ehkäisemistä, siihen varautumista sekä siihen reagoimista koskevien toimenpiteiden avulla. Ehkäisevän lähestymistavan onnistuminen edellyttää komitean mielestä, että tutkitaan, mitkä ovat äärimmäisyysajattelusta johtuvan terrorismin perimmäiset syyt. Komitea kehottaakin tunnustamaan yhteyden yhtäältä kotouttamispolitiikan ja toisaalta sen varmistamisen välillä, että kotoutetut tosiasiallisesti voivat täysimääräisesti osallistua eurooppalaiseen yhteiskuntaelämään. |
| --- | --- |

2.26

panee merkille, että kansalaiset, jotka elävät mielivaltaisten iskujen pelossa, ovat menettäneet tärkeitä vapauksiaan. Tämä ei saa olla Euroopan unionin kohtalona. Kuten komitean antamassa lausunnossa terrorismin torjunnasta (CdR 465/2004) todetaan, on terrorismin torjuntaa on vahvistettava terrorismin ehkäisemistä, siihen varautumista sekä siihen reagoimista koskevien toimenpiteiden avulla. Ehkäisevän lähestymistavan onnistuminen edellyttää komitean mielestä, että tutkitaan, mitkä ovat äärimmäisyysajattelusta johtuvan terrorismin perimmäiset syyt. Komitea kehottaakin tunnustamaan yhteyden yhtäältä kotouttamispolitiikan ja toisaalta sen varmistamisen välillä, että kotoutetut tosiasiallisesti voivat täysimääräisesti osallistua eurooppalaiseen yhteiskuntaelämään.

| 2.27 | korostaa, että on toimittava radikaalistumissuuntausten esiintuomiseksi erityisesti eräillä Euroopan alueilla, joilla radikalisoituminen muodostaa todellisen uhan, sekä selvitettävä, mitkä ryhmät ovat alttiita radikalisoitumiselle ja äärimmäisyysliikkeille. Uhkaa aiheuttavat paitsi se määrältään vähäinen joukko ihmisiä, jotka radikalisoitumisprosessin seurauksena todellakin ryhtyvät terroritoimiin, myös kärjistymisprosessit. Nämä voivat aiheuttaa turvallisuuden, elämänlaadun ja suvaitsevaisuuden kannalta epätoivottuja vaikutuksia, jotka vaarantavat yhteiskunnan yhteenkuuluvuuden. Nämä prosessit ovat suuri vaara monissa Euroopan maissa. Avuksi radikalisoitumis- ja kärjistymisprosessien tunnistamiseen voitaisiin määritellä niin sanottuja varhaisvaroitusindikaattoreita. Kyseisten indikaattorien avulla viranomaiset ja myös asuntoasioita hoitavat laitokset, sosiaalialan organisaatiot sekä nuoriso-, opetus-, terveys- ja avustusjärjestöt ym. voivat reagoida varhaisessa vaiheessa mahdollisesti äärimmäisyyshenkisten henkilöiden toimintaan. Näin voidaan lisätä mahdollisuuksia estää ”kotoperäisten” terroristien ilmaantumista. Samalla on varmistettava, etteivät kyseeseen tulevat toimet haittaa maahanmuuttajien kotoutumista ja työllistymistä. On hyvin tärkeää pyrkiä estämään se, että suuret ”keskiryhmät” ihmisiä, jotka (vielä) eivät tunne itseään osallisiksi eurooppalaisessa yhteiskunnassa, kehittyisivät kohti radikalisoitumista. |
| --- | --- |

2.27

korostaa, että on toimittava radikaalistumissuuntausten esiintuomiseksi erityisesti eräillä Euroopan alueilla, joilla radikalisoituminen muodostaa todellisen uhan, sekä selvitettävä, mitkä ryhmät ovat alttiita radikalisoitumiselle ja äärimmäisyysliikkeille. Uhkaa aiheuttavat paitsi se määrältään vähäinen joukko ihmisiä, jotka radikalisoitumisprosessin seurauksena todellakin ryhtyvät terroritoimiin, myös kärjistymisprosessit. Nämä voivat aiheuttaa turvallisuuden, elämänlaadun ja suvaitsevaisuuden kannalta epätoivottuja vaikutuksia, jotka vaarantavat yhteiskunnan yhteenkuuluvuuden. Nämä prosessit ovat suuri vaara monissa Euroopan maissa. Avuksi radikalisoitumis- ja kärjistymisprosessien tunnistamiseen voitaisiin määritellä niin sanottuja varhaisvaroitusindikaattoreita. Kyseisten indikaattorien avulla viranomaiset ja myös asuntoasioita hoitavat laitokset, sosiaalialan organisaatiot sekä nuoriso-, opetus-, terveys- ja avustusjärjestöt ym. voivat reagoida varhaisessa vaiheessa mahdollisesti äärimmäisyyshenkisten henkilöiden toimintaan. Näin voidaan lisätä mahdollisuuksia estää ”kotoperäisten” terroristien ilmaantumista. Samalla on varmistettava, etteivät kyseeseen tulevat toimet haittaa maahanmuuttajien kotoutumista ja työllistymistä. On hyvin tärkeää pyrkiä estämään se, että suuret ”keskiryhmät” ihmisiä, jotka (vielä) eivät tunne itseään osallisiksi eurooppalaisessa yhteiskunnassa, kehittyisivät kohti radikalisoitumista.

| 2.28 | painottaa, että tällaista reagointikykyä tulisi kehittää erityisesti paikallisviranomaisten tasolla. Sen vuoksi tulisi huolehtia siitä, että paikallisviranomaisilla on mahdollisuus parantaa tiedotuskapasiteettiaan perustamalla esimerkiksi paikallisia tiedotusyhdyspisteitä äärimmäisyysliikehdinnän varhaista tunnistamista varten. Tiedotusyhdyspisteet voisivat neuvoa paikallisia elimiä merkkien tunnistamisessa ja mahdollisissa toimissa. |
| --- | --- |

2.28

painottaa, että tällaista reagointikykyä tulisi kehittää erityisesti paikallisviranomaisten tasolla. Sen vuoksi tulisi huolehtia siitä, että paikallisviranomaisilla on mahdollisuus parantaa tiedotuskapasiteettiaan perustamalla esimerkiksi paikallisia tiedotusyhdyspisteitä äärimmäisyysliikehdinnän varhaista tunnistamista varten. Tiedotusyhdyspisteet voisivat neuvoa paikallisia elimiä merkkien tunnistamisessa ja mahdollisissa toimissa.

| 2.29 | katsoo, että on kehitettävä paikallishallinnon virkamiehille suunnattavia koulutusohjelmia, jotta he pystyvät tunnistamaan olennaiset ääriliikehdinnän merkit ja ilmoittamaan niistä. |
| --- | --- |

2.29

katsoo, että on kehitettävä paikallishallinnon virkamiehille suunnattavia koulutusohjelmia, jotta he pystyvät tunnistamaan olennaiset ääriliikehdinnän merkit ja ilmoittamaan niistä.

| 2.30 | kehottaa lisäksi tutkimaan, miten voidaan torjua jäsenien värväämistä ääriryhmiin. On myös puututtava tehokkaasti äärimmäisyystoimintaan yllyttämiseen ja terroristitekoja koskevien käytännön ohjeiden levitykseen Internetissä. |
| --- | --- |

2.30

kehottaa lisäksi tutkimaan, miten voidaan torjua jäsenien värväämistä ääriryhmiin. On myös puututtava tehokkaasti äärimmäisyystoimintaan yllyttämiseen ja terroristitekoja koskevien käytännön ohjeiden levitykseen Internetissä.

| 2.31 | suosittaa, että on päätettävä entistä nopeammasta ja perusteellisemmasta rahoitusoperaatioita koskevasta tietojenvaihdosta. Tietojenvaihdon avulla on lisättävä laitosten ja organisaatioiden avoimuutta ja myös paikallisviranomaisten on hyödyttävä siitä. On käynyt ilmi, että rahoitusvirrat kulkevat säännöllisesti sellaisten laitosten ja organisaatioiden kautta, joille myös paikallisviranomaiset antavat tukeaan (esimerkiksi kotouttamistoimia varten). Hankittujen tietojen perusteella nämä rahavirrat voidaan tarvittaessa lopettaa. Asiaa koskevia ehdotuksia on alettava käsitellä suunnittelussa jo nyt (vuonna 2006). |
| --- | --- |

2.31

suosittaa, että on päätettävä entistä nopeammasta ja perusteellisemmasta rahoitusoperaatioita koskevasta tietojenvaihdosta. Tietojenvaihdon avulla on lisättävä laitosten ja organisaatioiden avoimuutta ja myös paikallisviranomaisten on hyödyttävä siitä. On käynyt ilmi, että rahoitusvirrat kulkevat säännöllisesti sellaisten laitosten ja organisaatioiden kautta, joille myös paikallisviranomaiset antavat tukeaan (esimerkiksi kotouttamistoimia varten). Hankittujen tietojen perusteella nämä rahavirrat voidaan tarvittaessa lopettaa. Asiaa koskevia ehdotuksia on alettava käsitellä suunnittelussa jo nyt (vuonna 2006).

| 2.32 | esittää, että jotta terrorismin torjuntaa koskevat tutkimukset voitaisiin toteuttaa tehokkaasti, on lisättävä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa sekä unionin jäsenvaltioiden välillä että kunkin jäsenvaltion viranomaisten välillä. Toimintaohjelmassa ehdotetaan, että jokaisessa jäsenvaltiossa nimetään tietty yhteystaho, jolla on oikeus perehtyä kaikkiin asiaankuuluviin (mahdollista) terroritoimintaa koskeviin tietoihin. Yhteystahot voivat kuitenkin toimia tehokkaasti vasta, kun myös alue- ja paikallisviranomaisten välillä on toimiva tiedotusverkko — jonka periaatteena on ”need to know — need to share”. Jäsenvaltioiden tulee selvittää, millä tavalla kyseisen tiedotusverkon toiminta taataan käytännössä ja — tarpeen vaatiessa — laatia suunnitelmat tiedotusverkon parantamiseksi. |
| --- | --- |

2.32

esittää, että jotta terrorismin torjuntaa koskevat tutkimukset voitaisiin toteuttaa tehokkaasti, on lisättävä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa sekä unionin jäsenvaltioiden välillä että kunkin jäsenvaltion viranomaisten välillä. Toimintaohjelmassa ehdotetaan, että jokaisessa jäsenvaltiossa nimetään tietty yhteystaho, jolla on oikeus perehtyä kaikkiin asiaankuuluviin (mahdollista) terroritoimintaa koskeviin tietoihin. Yhteystahot voivat kuitenkin toimia tehokkaasti vasta, kun myös alue- ja paikallisviranomaisten välillä on toimiva tiedotusverkko — jonka periaatteena on ”need to know — need to share”. Jäsenvaltioiden tulee selvittää, millä tavalla kyseisen tiedotusverkon toiminta taataan käytännössä ja — tarpeen vaatiessa — laatia suunnitelmat tiedotusverkon parantamiseksi.

| 2.33 | toivoo, että terrorismin torjunnasta kertynyttä asiantuntemusta vaihdettaisiin vakinaiselta pohjalta, esimerkiksi perustamalla tätä tarkoitusta varten erityisosaamisen keskus. Tietojenvaihto ajankohtaisista operatiivisista toimista on erittäin tärkeää, mutta varmasti yhtä tärkeää on vaihtaa mahdollisimman pian tietoa ja oppia siitä, minkälaista strategiaa terrorismin torjunnassa tulisi soveltaa. Tässä tulee huomioida erityisesti myös alue- ja paikallisviranomaisten verkostot. |
| --- | --- |

2.33

toivoo, että terrorismin torjunnasta kertynyttä asiantuntemusta vaihdettaisiin vakinaiselta pohjalta, esimerkiksi perustamalla tätä tarkoitusta varten erityisosaamisen keskus. Tietojenvaihto ajankohtaisista operatiivisista toimista on erittäin tärkeää, mutta varmasti yhtä tärkeää on vaihtaa mahdollisimman pian tietoa ja oppia siitä, minkälaista strategiaa terrorismin torjunnassa tulisi soveltaa. Tässä tulee huomioida erityisesti myös alue- ja paikallisviranomaisten verkostot.

| 2.34 | katsoo, että ei riitä, että kiinnitetään huomiota arkojen infrastruktuurien kartoittamiseen, kuten toimintaohjelmassa ehdotetaan, vaan huomiota tulisi kiinnittää myös paikkoihin, joissa liikkuu paljon ihmisiä, kuten asemiin, stadioneihin, alueisiin, missä järjestetään tapahtumia, matkailunähtävyyksiin jne. Alue- ja paikallisviranomaisilla on tällaisten paikkojen suojaamisessa ja turvaamisessa usein tärkeä rooli. |
| --- | --- |

2.34

katsoo, että ei riitä, että kiinnitetään huomiota arkojen infrastruktuurien kartoittamiseen, kuten toimintaohjelmassa ehdotetaan, vaan huomiota tulisi kiinnittää myös paikkoihin, joissa liikkuu paljon ihmisiä, kuten asemiin, stadioneihin, alueisiin, missä järjestetään tapahtumia, matkailunähtävyyksiin jne. Alue- ja paikallisviranomaisilla on tällaisten paikkojen suojaamisessa ja turvaamisessa usein tärkeä rooli.

| 2.35 | vaatii, että juuri sen vuoksi alue- ja paikallisviranomaisia on autettava laatimaan ammatillista asiantuntemusta kysyviä riskianalyysejä ja lisäksi on edistettävä suojelu- ja turvallisuustoimintaa koskevien parhaiden käytänteiden kehittämistä. On huolehdittava asianmukaisesta oikeusperustasta, jonka perusteella paikallisviranomaiset voivat antaa arkojen kohteiden omistajille ja niiden hallinnosta vastaaville tahoille suojelua ja turvallisuutta koskevia määräyksiä. On kehitettävä ”välinepaketti”, jonka avulla viranomaiset voivat tehdä määräysten soveltamisen helpommaksi omistajille ja hallinnosta vastaaville tahoille. |
| --- | --- |

2.35

vaatii, että juuri sen vuoksi alue- ja paikallisviranomaisia on autettava laatimaan ammatillista asiantuntemusta kysyviä riskianalyysejä ja lisäksi on edistettävä suojelu- ja turvallisuustoimintaa koskevien parhaiden käytänteiden kehittämistä. On huolehdittava asianmukaisesta oikeusperustasta, jonka perusteella paikallisviranomaiset voivat antaa arkojen kohteiden omistajille ja niiden hallinnosta vastaaville tahoille suojelua ja turvallisuutta koskevia määräyksiä. On kehitettävä ”välinepaketti”, jonka avulla viranomaiset voivat tehdä määräysten soveltamisen helpommaksi omistajille ja hallinnosta vastaaville tahoille.

| 2.36 | kehottaa pohtimaan uudelleen — esimerkiksi ympäristötietojen saatavuutta koskevissa kysymyksissä — lainsäädännön lähtökohtia sen suhteen, mitä kansalaisten tulee tietää asuinympäristönsä riskeistä, sekä missä määrin arkojen kohteiden ominaisuuksia ja turvallisuutta koskevan operationaalisen informaation tulisi olla julkista. |
| --- | --- |

2.36

kehottaa pohtimaan uudelleen — esimerkiksi ympäristötietojen saatavuutta koskevissa kysymyksissä — lainsäädännön lähtökohtia sen suhteen, mitä kansalaisten tulee tietää asuinympäristönsä riskeistä, sekä missä määrin arkojen kohteiden ominaisuuksia ja turvallisuutta koskevan operationaalisen informaation tulisi olla julkista.

| 2.37 | muistuttaa, että yksityisten turvallisuusorganisaatioiden laatu on ratkaisevan tärkeä seikka arkojen kohteiden turvallisuuden varmistamisessa. On tutkittava, ovatko entistä tiukemmat määräykset laadun parantamiseksi tarpeen tai mahdollisia. |
| --- | --- |

2.37

muistuttaa, että yksityisten turvallisuusorganisaatioiden laatu on ratkaisevan tärkeä seikka arkojen kohteiden turvallisuuden varmistamisessa. On tutkittava, ovatko entistä tiukemmat määräykset laadun parantamiseksi tarpeen tai mahdollisia.

| 2.38 | pahoittelee, että toimintaohjelmasta puuttuvat toimet kansalaisten riskitietoisuuden lisäämiseksi. Kansalaiset odottavat nimenomaan paikallisviranomaisten tiedottavan heille tehokkaasti mahdollisten iskujen vaarasta heidän elinympäristössään. Sen vuoksi on pyrittävä luomaan oikein kohdennettu viestintästrategia. |
| --- | --- |

2.38

pahoittelee, että toimintaohjelmasta puuttuvat toimet kansalaisten riskitietoisuuden lisäämiseksi. Kansalaiset odottavat nimenomaan paikallisviranomaisten tiedottavan heille tehokkaasti mahdollisten iskujen vaarasta heidän elinympäristössään. Sen vuoksi on pyrittävä luomaan oikein kohdennettu viestintästrategia.

Perusoikeudet ja kansalaisuus

| 2.39 | huomauttaa, että perusoikeuksia koskevassa keskustelussa painotetaan voimakkaasti perusoikeuksien eroosion estämistä. Viranomaisten pyrkimykset kansalaisten turvallisuuden varmistamiseksi eivät tule kylliksi esille. |
| --- | --- |

2.39

huomauttaa, että perusoikeuksia koskevassa keskustelussa painotetaan voimakkaasti perusoikeuksien eroosion estämistä. Viranomaisten pyrkimykset kansalaisten turvallisuuden varmistamiseksi eivät tule kylliksi esille.

| 2.40 | toteaa, että keskustelu perusoikeuksista voi olla tehokasta vasta, kun siihen sisältyy myös keskustelu kansalaisuuteen liittyvistä velvollisuuksista esimerkiksi kotoutumisen alalla. Euroopan unionin toiminta tulee tältä osin tuoda lähemmäs kansalaisia edistämällä aktiivisesti aiheesta paikallistasolla järjestettävää mielipiteenvaihtoa esimerkiksi avointen keskustelutilaisuuksien muodossa. Tällaiset keskustelut ovat olennaisen tärkeitä sen selvittämiseksi, mitä toimenpiteitä voidaan efektiivisesti toteuttaa oikeuksien ja velvollisuuksien välisen tasapainon säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

2.40

toteaa, että keskustelu perusoikeuksista voi olla tehokasta vasta, kun siihen sisältyy myös keskustelu kansalaisuuteen liittyvistä velvollisuuksista esimerkiksi kotoutumisen alalla. Euroopan unionin toiminta tulee tältä osin tuoda lähemmäs kansalaisia edistämällä aktiivisesti aiheesta paikallistasolla järjestettävää mielipiteenvaihtoa esimerkiksi avointen keskustelutilaisuuksien muodossa. Tällaiset keskustelut ovat olennaisen tärkeitä sen selvittämiseksi, mitä toimenpiteitä voidaan efektiivisesti toteuttaa oikeuksien ja velvollisuuksien välisen tasapainon säilyttämiseksi.

| 2.41 | tukee ajatusta, että perustetaan perusoikeuksien virasto, joka voisi — kuten Haagin ohjelmassa kaavaillaan — huolehtia parhaiden käytänteiden inventoinnista, kuvaamisesta ja julkituomisesta. Mahdollisten iskujen tai levottomuuksien pelon lisääntyessä tällainen virasto voisi antaa merkittävän panoksen syrjintää, rasismia, integraatiota ja terrorismia koskevaan keskusteluun. |
| --- | --- |

2.41

tukee ajatusta, että perustetaan perusoikeuksien virasto, joka voisi — kuten Haagin ohjelmassa kaavaillaan — huolehtia parhaiden käytänteiden inventoinnista, kuvaamisesta ja julkituomisesta. Mahdollisten iskujen tai levottomuuksien pelon lisääntyessä tällainen virasto voisi antaa merkittävän panoksen syrjintää, rasismia, integraatiota ja terrorismia koskevaan keskusteluun.

| 2.42 | pahoittelee sitä, että perustuslakisopimuksen kohtaloa koskevan epävarmuuden vuoksi kyseenalaiseksi ovat joutuneet myös suunnitellut oikeussuojan parannukset Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. Tämä koskee erityisesti luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden valtuuksia valittaa unionin lainsäädäntötoimista, jotka koskettavat suoraan heitä. Komitea vaatii, että juuri nyt, kun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevaa EU:n politiikkaa on määrä voimistaa tulevina vuosina, on tämä puute oikeussuojassa korjattava nopeasti. |
| --- | --- |

2.42

pahoittelee sitä, että perustuslakisopimuksen kohtaloa koskevan epävarmuuden vuoksi kyseenalaiseksi ovat joutuneet myös suunnitellut oikeussuojan parannukset Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. Tämä koskee erityisesti luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden valtuuksia valittaa unionin lainsäädäntötoimista, jotka koskettavat suoraan heitä. Komitea vaatii, että juuri nyt, kun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden tavoitteita koskevaa EU:n politiikkaa on määrä voimistaa tulevina vuosina, on tämä puute oikeussuojassa korjattava nopeasti.

Kotouttaminen

| 2.43 | muistuttaa, että pakolaisaseman tai muuta humanitaarista lisäsuojelua saaneiden uusien tulokkaiden, niin maahanmuuttajien kuin turvapaikanhakijoiden, vaikutus yhteiskuntaamme — vaikutus joka joskus ulottuu useampien sukupolvien ajalle — näkyy erityisesti paikallistasolla. Tehokkaasta (rakenteellisesta, sosiaalisesta ja kulttuurisesta) kotouttamisesta huolehtiminen on erittäin tärkeää etenkin kaupungeissa. Ehdoton edellytys tälle on huolenpito siitä, että kotoutuneet voivat todella täysipainoisesti osallistua eurooppalaiseen yhteiskuntaelämään. Viimeaikaiset mellakat Ranskan kaupungeissa ovat yksi osoitus tällaisen lähestymistavan tarpeellisuudesta. |
| --- | --- |

2.43

muistuttaa, että pakolaisaseman tai muuta humanitaarista lisäsuojelua saaneiden uusien tulokkaiden, niin maahanmuuttajien kuin turvapaikanhakijoiden, vaikutus yhteiskuntaamme — vaikutus joka joskus ulottuu useampien sukupolvien ajalle — näkyy erityisesti paikallistasolla. Tehokkaasta (rakenteellisesta, sosiaalisesta ja kulttuurisesta) kotouttamisesta huolehtiminen on erittäin tärkeää etenkin kaupungeissa. Ehdoton edellytys tälle on huolenpito siitä, että kotoutuneet voivat todella täysipainoisesti osallistua eurooppalaiseen yhteiskuntaelämään. Viimeaikaiset mellakat Ranskan kaupungeissa ovat yksi osoitus tällaisen lähestymistavan tarpeellisuudesta.

| 2.44 | korostaa, että kotouttamisen yhteydessä on huolehdittava yhteisten siteiden luomisesta siihen yhteiskuntaan, jossa asianomainen elää. Se ei ole mahdollista, mikäli kotoutumista pidetään ”omaehtoisena”. Euroopan unionia varten on laadittava selkeät puitteet ja edellytykset onnistuneelle integroitumiselle, mutta samalla on tunnustettava, että integroinnin toteuttaminen on ensisijaisesti kansallinen tehtävä. Paikallisviranomaisia tulee auttaa kotouttamisprosessin järjestämisessä tarjoamalla heille sekä tietoa että rahoitusta sekä kehittämällä parhaita käytänteitä. Hyvä pohja tälle luotiin integraatioasioista vastaavien EU-maiden ministereiden konferenssissa marraskuussa 2004 Groningenissa Alankomaissa. |
| --- | --- |

2.44

korostaa, että kotouttamisen yhteydessä on huolehdittava yhteisten siteiden luomisesta siihen yhteiskuntaan, jossa asianomainen elää. Se ei ole mahdollista, mikäli kotoutumista pidetään ”omaehtoisena”. Euroopan unionia varten on laadittava selkeät puitteet ja edellytykset onnistuneelle integroitumiselle, mutta samalla on tunnustettava, että integroinnin toteuttaminen on ensisijaisesti kansallinen tehtävä. Paikallisviranomaisia tulee auttaa kotouttamisprosessin järjestämisessä tarjoamalla heille sekä tietoa että rahoitusta sekä kehittämällä parhaita käytänteitä. Hyvä pohja tälle luotiin integraatioasioista vastaavien EU-maiden ministereiden konferenssissa marraskuussa 2004 Groningenissa Alankomaissa.

| 2.45 | katsoo, että on tuettava avointen keskustelutilaisuuksien ja vuoropuhelujen järjestämistä, kieltenopetusta, kotouttamisprosesseja, työllistämishankkeita, itsenäistymisprosesseja, syrjinnän vastaisia hankkeita jne. On huolehdittava paikallistason kokemusten, uudistusten, menestysten ja epäonnistumisten järjestelmällisestä havainnoinnista ja niitä koskevasta tietojenvaihdosta. |
| --- | --- |

2.45

katsoo, että on tuettava avointen keskustelutilaisuuksien ja vuoropuhelujen järjestämistä, kieltenopetusta, kotouttamisprosesseja, työllistämishankkeita, itsenäistymisprosesseja, syrjinnän vastaisia hankkeita jne. On huolehdittava paikallistason kokemusten, uudistusten, menestysten ja epäonnistumisten järjestelmällisestä havainnoinnista ja niitä koskevasta tietojenvaihdosta.

| 2.46 | toteaa, että on estettävä väestöryhmien sosiaalisen toivottomuuden syntyminen ja edistettävä toimia, joilla pyritään tasapainottamaan tilanne suurkaupunkien eri kaupunginosissa: esimerkiksi toimenpiteitä, jotka koskevat asumispolitiikkaa, tulopolitiikka ja koulutusta. |
| --- | --- |

2.46

toteaa, että on estettävä väestöryhmien sosiaalisen toivottomuuden syntyminen ja edistettävä toimia, joilla pyritään tasapainottamaan tilanne suurkaupunkien eri kaupunginosissa: esimerkiksi toimenpiteitä, jotka koskevat asumispolitiikkaa, tulopolitiikka ja koulutusta.

| 2.47 | pitää hyvänä asiana kotouttamisen käsikirjan seuraavan painoksen julkaisemista. Komitea huomauttaa kuitenkin, että käsikirjan ensimmäinen painos ei saanut riittävästi huomiota. Seuraava painos tulisikin tehdä paremmin tunnetuksi alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

2.47

pitää hyvänä asiana kotouttamisen käsikirjan seuraavan painoksen julkaisemista. Komitea huomauttaa kuitenkin, että käsikirjan ensimmäinen painos ei saanut riittävästi huomiota. Seuraava painos tulisikin tehdä paremmin tunnetuksi alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa.

| 2.48 | kannattaa ajatusta vuosittaisen Euroopan kotouttamisfoorumin järjestämisestä ja suosittaa, että kyseisissä tilaisuuksissa hyödynnetään tarkoin alue- ja paikallisviranomaisten kokemuksia ja asiantuntemusta. |
| --- | --- |

2.48

kannattaa ajatusta vuosittaisen Euroopan kotouttamisfoorumin järjestämisestä ja suosittaa, että kyseisissä tilaisuuksissa hyödynnetään tarkoin alue- ja paikallisviranomaisten kokemuksia ja asiantuntemusta.

Yksityisyyden suoja ja turvallisuus tietojenvaihdossa

| 2.49 | palauttaa mieliin, että yksityisyyden suojaa koskevissa kysymyksissä on viime vuosisadan toisen puoliskon ajan keskitytty vahvasti kansalaisten suojeluun viranomaisilta. Syynä tähän on ollut poliisivaltion pelko. Nyt on löydettävä uusi tasapaino, jossa otetaan paremmin huomioon kansalaisten turvallisuuden suojelu pahantahtoisilta lainrikkojilta. |
| --- | --- |

2.49

palauttaa mieliin, että yksityisyyden suojaa koskevissa kysymyksissä on viime vuosisadan toisen puoliskon ajan keskitytty vahvasti kansalaisten suojeluun viranomaisilta. Syynä tähän on ollut poliisivaltion pelko. Nyt on löydettävä uusi tasapaino, jossa otetaan paremmin huomioon kansalaisten turvallisuuden suojelu pahantahtoisilta lainrikkojilta.

| 2.50 | Tukee ajatusta, että tätä taustaa vasten on toimintaohjelmaa toteuttaessa paikallaan kiinnittää erityishuomiota henkilötietojen suojaamista koskevaan tavoitteeseen. Tässä yhteydessä on ymmärrettävä, että yhä useammin on tehtävä valinta yhtäältä yksityisyyden suojaa koskevien yksilön etujen ja toisaalta yhteisten etujen, kuten turvallisuuden, suojaamisen välillä. Terrorismin vastaisessa taistelussa informaatio on avainasemassa. |
| --- | --- |

2.50

Tukee ajatusta, että tätä taustaa vasten on toimintaohjelmaa toteuttaessa paikallaan kiinnittää erityishuomiota henkilötietojen suojaamista koskevaan tavoitteeseen. Tässä yhteydessä on ymmärrettävä, että yhä useammin on tehtävä valinta yhtäältä yksityisyyden suojaa koskevien yksilön etujen ja toisaalta yhteisten etujen, kuten turvallisuuden, suojaamisen välillä. Terrorismin vastaisessa taistelussa informaatio on avainasemassa.

| 2.51 | kehottaa komissiota politiikkaa valmisteltaessa ottamaan huomioon, että monet alue- ja paikallisviranomaiset ovat — kansallisen lainsäädännön sallimissa rajoissa — perustaneet tiedonvaihtoverkostoja, joissa esimerkiksi osoitteita, kotipaikkaa, verotusta, sosiaalisia seikkoja tai terveyttä koskevia tietoja yhdistetään poliisin ja oikeuslaitoksen tietoihin. Tällainen lähestymistapa voi olla hyvin hedelmällinen esimerkiksi terrorismin ja vakavan rikollisuuden mutta myös taparikollisten kaupungeissa aiheuttaman vaivan ja häirinnän torjunnassa. |
| --- | --- |

2.51

kehottaa komissiota politiikkaa valmisteltaessa ottamaan huomioon, että monet alue- ja paikallisviranomaiset ovat — kansallisen lainsäädännön sallimissa rajoissa — perustaneet tiedonvaihtoverkostoja, joissa esimerkiksi osoitteita, kotipaikkaa, verotusta, sosiaalisia seikkoja tai terveyttä koskevia tietoja yhdistetään poliisin ja oikeuslaitoksen tietoihin. Tällainen lähestymistapa voi olla hyvin hedelmällinen esimerkiksi terrorismin ja vakavan rikollisuuden mutta myös taparikollisten kaupungeissa aiheuttaman vaivan ja häirinnän torjunnassa.

| 2.52 | esittää, että henkilötietojen suojaamiseksi on huolehdittava selvästä yleisestä oikeusperustasta, joka on oikeasuhteinen ja tarvittaessa jättää mahdollisuuden asettaa yhteiskunnan turvallisuuden etusijalle. Euroopassa on kannustettava aihetta koskevaa kansalaiskeskustelua, johon myös alue- ja paikallisviranomaisten on osallistuttava. |
| --- | --- |

2.52

esittää, että henkilötietojen suojaamiseksi on huolehdittava selvästä yleisestä oikeusperustasta, joka on oikeasuhteinen ja tarvittaessa jättää mahdollisuuden asettaa yhteiskunnan turvallisuuden etusijalle. Euroopassa on kannustettava aihetta koskevaa kansalaiskeskustelua, johon myös alue- ja paikallisviranomaisten on osallistuttava.

| 2.53 | katsoo, että yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen ja rajatylittävän rikollisuuden torjunta edellyttävät tiivistä tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden välillä. Koska alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli turvallisuuspolitiikan toteuttamisessa ja ylläpidossa, jäsenvaltioiden on esitettävä selkeästi, miten tietojenvaihto alue- ja paikallisviranomaisten kanssa toimii käytännössä. |
| --- | --- |

2.53

katsoo, että yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen ja rajatylittävän rikollisuuden torjunta edellyttävät tiivistä tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden välillä. Koska alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli turvallisuuspolitiikan toteuttamisessa ja ylläpidossa, jäsenvaltioiden on esitettävä selkeästi, miten tietojenvaihto alue- ja paikallisviranomaisten kanssa toimii käytännössä.

Järjestäytynyt rikollisuus

| 2.54 | toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat tukia, sopimuksia, lupia jne. koskevassa päätöksenteossa tuoda merkittävää lisäarvoa toimintaan järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Aiempien rikkomusten on voitava vaikuttaa päätöksenteossa. Näin esimerkiksi lupa voitaisiin kieltäytyä antamasta, jos on aihetta olettaa, että hakija syyllistyy uudelleen rikkomuksiin. |
| --- | --- |

2.54

toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat tukia, sopimuksia, lupia jne. koskevassa päätöksenteossa tuoda merkittävää lisäarvoa toimintaan järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Aiempien rikkomusten on voitava vaikuttaa päätöksenteossa. Näin esimerkiksi lupa voitaisiin kieltäytyä antamasta, jos on aihetta olettaa, että hakija syyllistyy uudelleen rikkomuksiin.

| 2.55 | esittää, että poliisin ja oikeuslaitoksen etsintätiedoista on oltava haettavissa tieto, joka voidaan luovuttaa edelleen alue- ja paikallisviranomaisille, niin että nämä voivat ottaa tiedot huomioon lupa- ja tukiasioita koskevissa päätöksissään. Jos esimerkiksi hotelli- ja ravintola-alan yrittäjä tuomitaan ihmisten salakuljetuksesta tai ihmiskaupasta, on oletettavissa, että sama yrittäjä käyttää laitonta työvoimaa yrityksessään. Mikäli hotelli- ja ravintolaluvan noudattamisen valvonta on paikallisviranomaisten vastuulla, on tällaisessa tilanteessa hyvin tehokasta jakaa tietoa ja tutkia, onko asianomaisen yrityksen lupa syytä peruuttaa. |
| --- | --- |

2.55

esittää, että poliisin ja oikeuslaitoksen etsintätiedoista on oltava haettavissa tieto, joka voidaan luovuttaa edelleen alue- ja paikallisviranomaisille, niin että nämä voivat ottaa tiedot huomioon lupa- ja tukiasioita koskevissa päätöksissään. Jos esimerkiksi hotelli- ja ravintola-alan yrittäjä tuomitaan ihmisten salakuljetuksesta tai ihmiskaupasta, on oletettavissa, että sama yrittäjä käyttää laitonta työvoimaa yrityksessään. Mikäli hotelli- ja ravintolaluvan noudattamisen valvonta on paikallisviranomaisten vastuulla, on tällaisessa tilanteessa hyvin tehokasta jakaa tietoa ja tutkia, onko asianomaisen yrityksen lupa syytä peruuttaa.

| 2.56 | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten hankkimat alaa koskevat kokemukset tulee inventoida, analysoida ja tuoda julki koko EU:ssa, jotta EU:n lainsäädäntö — mukaan lukien julkisia hankintoja koskevat säädökset — tukisi mahdollisimman hyvin tällaista alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa. |
| --- | --- |

2.56

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten hankkimat alaa koskevat kokemukset tulee inventoida, analysoida ja tuoda julki koko EU:ssa, jotta EU:n lainsäädäntö — mukaan lukien julkisia hankintoja koskevat säädökset — tukisi mahdollisimman hyvin tällaista alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa.

| 2.57 | tukee tietojenvaihtoa ja tietojen yhdistämistä koskevien parhaiden käytänteiden kehittämistä yhtäältä alue- ja paikallisviranomaisten kesken (esim. verotus-, asuinpaikka-, sosiaali- ja työllisyysasiat, lupa-asiat sekä kansalaisia koskevien tietojen hallinto) ja toisaalta niiden sekä poliisin ja oikeuslaitoksen välillä (esimerkiksi häiriötä aiheuttavia kiinteistöjä koskevat asiat). Järjestäytyneet rikollisverkostot voidaan näin löytää ja puuttua niiden toimintaan tehokkaammin, kunhan toimitaan kansallisen lainsäädännön sallimissa rajoissa. |
| --- | --- |

2.57

tukee tietojenvaihtoa ja tietojen yhdistämistä koskevien parhaiden käytänteiden kehittämistä yhtäältä alue- ja paikallisviranomaisten kesken (esim. verotus-, asuinpaikka-, sosiaali- ja työllisyysasiat, lupa-asiat sekä kansalaisia koskevien tietojen hallinto) ja toisaalta niiden sekä poliisin ja oikeuslaitoksen välillä (esimerkiksi häiriötä aiheuttavia kiinteistöjä koskevat asiat). Järjestäytyneet rikollisverkostot voidaan näin löytää ja puuttua niiden toimintaan tehokkaammin, kunhan toimitaan kansallisen lainsäädännön sallimissa rajoissa.

| 2.58 | korostaa, että poliisi tulee vapauttaa lailliseen maahanmuuttoon liittyvistä hallinnollisista tehtävistä, kuten oleskelulupien uusimisesta, jotta yhä enemmän voimavaroja ja asiantuntemusta voidaan kohdentaa laittomasta siirtolaisuudesta rahallisesti hyötyvän järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan. AK:n mielestä kyseiset hallinnolliset tehtävät voitaisiin jäsenvaltiokohtaisesti hallintojärjestelmästä riippuen hoitaa paikallisyhteisöjen erityisissä virastoissa, kunhan jäsenvaltioilta saadaan niitä varten asianmukainen tuki ja rahoitus. |
| --- | --- |

2.58

korostaa, että poliisi tulee vapauttaa lailliseen maahanmuuttoon liittyvistä hallinnollisista tehtävistä, kuten oleskelulupien uusimisesta, jotta yhä enemmän voimavaroja ja asiantuntemusta voidaan kohdentaa laittomasta siirtolaisuudesta rahallisesti hyötyvän järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan. AK:n mielestä kyseiset hallinnolliset tehtävät voitaisiin jäsenvaltiokohtaisesti hallintojärjestelmästä riippuen hoitaa paikallisyhteisöjen erityisissä virastoissa, kunhan jäsenvaltioilta saadaan niitä varten asianmukainen tuki ja rahoitus.

| 2.59 | kannustaa alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa sellaisen aktiivisen lahjomattomuuspolitiikan kehittämistä, joka perustuu perusteelliseen toimivaltaa ja tehtäviä koskevaan riskianalyysiin. |
| --- | --- |

2.59

kannustaa alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa sellaisen aktiivisen lahjomattomuuspolitiikan kehittämistä, joka perustuu perusteelliseen toimivaltaa ja tehtäviä koskevaan riskianalyysiin.

Väkivallan ja häiriöiden estäminen ja vähentäminen

| 2.60 | on hyvillään siitä, että toimintaohjelmassa todetaan, että lasten oikeuksien suojeluun sekä lapsiin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseen kiinnitetään toimintaohjelmassa erityistä huomiota. Toimia uhrien tukemiseksi aiotaan laajentaa. |
| --- | --- |

2.60

on hyvillään siitä, että toimintaohjelmassa todetaan, että lasten oikeuksien suojeluun sekä lapsiin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseen kiinnitetään toimintaohjelmassa erityistä huomiota. Toimia uhrien tukemiseksi aiotaan laajentaa.

| 2.61 | kannattaa sitä, että perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelmassa väkivallan torjumiseen ja vähentämiseen on varattu laajat taloudelliset puitteet. Komitea tukee Daphne-ohjelman lujittamista ja laajentamista tarkoituksena soveltaa estämispolitiikkaa huumeidenkäyttöön. Valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden osallistumista kyseisen toimintalinjan toteuttamiseen rohkaistaan, mitä komitea pitää myönteisenä. |
| --- | --- |

2.61

kannattaa sitä, että perusoikeuksien ja oikeusasioiden puiteohjelmassa väkivallan torjumiseen ja vähentämiseen on varattu laajat taloudelliset puitteet. Komitea tukee Daphne-ohjelman lujittamista ja laajentamista tarkoituksena soveltaa estämispolitiikkaa huumeidenkäyttöön. Valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden osallistumista kyseisen toimintalinjan toteuttamiseen rohkaistaan, mitä komitea pitää myönteisenä.

| 2.62 | tukee niin ikään aloitteita, joiden tavoitteena on torjua yhdessä etenkin naisiin ja lapsiin kohdistuvaa ihmisten salakuljetusta parantamalla yhteistyötä ja tietojenvaihtoa asiaankuuluvien viranomaistahojen välillä. Ihmisten salakuljetuksessa on useimmiten kyse järjestäytyneestä rikollisuudesta. |
| --- | --- |

2.62

tukee niin ikään aloitteita, joiden tavoitteena on torjua yhdessä etenkin naisiin ja lapsiin kohdistuvaa ihmisten salakuljetusta parantamalla yhteistyötä ja tietojenvaihtoa asiaankuuluvien viranomaistahojen välillä. Ihmisten salakuljetuksessa on useimmiten kyse järjestäytyneestä rikollisuudesta.

| 2.63 | huomauttaa, että monille paikallisviranomaisille on kertynyt kokemusta perheväkivallan tunnistamisesta ja torjumisesta. Lapset ja naisethan joutuvat väkivallan uhreiksi usein juuri omassa perheessään. On hyvin tärkeää, että tämäntyyppisen väkivallan torjuntaan tähtäävät paikallisen tason toimet auttavat asianomaisia kohderyhmiä ymmärtämään, että naisiin ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa kohtaan vallitsee yhteiskunnassa ja oikeuslaitoksessa ehdoton nollatoleranssi. |
| --- | --- |

2.63

huomauttaa, että monille paikallisviranomaisille on kertynyt kokemusta perheväkivallan tunnistamisesta ja torjumisesta. Lapset ja naisethan joutuvat väkivallan uhreiksi usein juuri omassa perheessään. On hyvin tärkeää, että tämäntyyppisen väkivallan torjuntaan tähtäävät paikallisen tason toimet auttavat asianomaisia kohderyhmiä ymmärtämään, että naisiin ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa kohtaan vallitsee yhteiskunnassa ja oikeuslaitoksessa ehdoton nollatoleranssi.

| 2.64 | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten kokemukset alalta on kerättävä yhteen pantaessa toimintaohjelmaa täytäntöön, jotta myös tällä alalla voidaan kehittää parhaita käytänteitä. On myös edistettävä paikallisten väkivallan ilmiantopisteiden perustamista. |
| --- | --- |

2.64

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten kokemukset alalta on kerättävä yhteen pantaessa toimintaohjelmaa täytäntöön, jotta myös tällä alalla voidaan kehittää parhaita käytänteitä. On myös edistettävä paikallisten väkivallan ilmiantopisteiden perustamista.

Vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiin liittyvän EU:n politiikan sellaisia osa-alueita koskevat suositukset, jotka eivät kuulu alue- ja paikallisviranomaisten ensisijaisiin vastuualueisiin, mutta joilla on suoraa vaikutusta alue- ja paikallistasolla

Yhteinen turvapaikka-alue

| 2.65 | huomauttaa, että paikallisviranomaiset ovat suoraan tekemisissä turvapaikanhakijoiden ongelmien kanssa. Turvapaikanhakijat, joiden hakemus on hylätty ja joiden ei tarvitse tai jotka eivät voi lähteä maasta välittömästi, hakeutuvat useissa tapauksissa kaupunkien piirteisiin kuuluvan anonymiteetin suojaan. Kaupungeissa voi tämän johdosta syntyä sosiaalisia ja turvallisuusongelmia. |
| --- | --- |

2.65

huomauttaa, että paikallisviranomaiset ovat suoraan tekemisissä turvapaikanhakijoiden ongelmien kanssa. Turvapaikanhakijat, joiden hakemus on hylätty ja joiden ei tarvitse tai jotka eivät voi lähteä maasta välittömästi, hakeutuvat useissa tapauksissa kaupunkien piirteisiin kuuluvan anonymiteetin suojaan. Kaupungeissa voi tämän johdosta syntyä sosiaalisia ja turvallisuusongelmia.

| 2.66 | pitää näin ollen erittäin tärkeänä, että luodaan yhteinen turvapaikka-alue, yhteiset turvapaikkamenettelyt sekä yhdenmukainen asema turvapaikkaan oikeutettuja henkilöitä varten. |
| --- | --- |

2.66

pitää näin ollen erittäin tärkeänä, että luodaan yhteinen turvapaikka-alue, yhteiset turvapaikkamenettelyt sekä yhdenmukainen asema turvapaikkaan oikeutettuja henkilöitä varten.

| 2.67 | suosittaa, että EU:n toimielimet ryhtyvät selvälinjaisiin toimiin, joilla helpotetaan turvapaikanhakijoiden paluuta heidän lähtömaahansa. Vapaaehtoista paluuta on tuettava aloitteilla, joiden tarkoituksena on kehittää asianomaisten henkilöiden selviytymiskykyä. Komitea toteaa, että useista unionin jäsenvaltioista löytyy tältä pohjalta toimivia paikallisia ja alueellisia hankkeita, ja suosittelee, että edistetään tietojenvaihtoa niihin liittyvistä toimintatavoista ja niiden tuloksista. |
| --- | --- |

2.67

suosittaa, että EU:n toimielimet ryhtyvät selvälinjaisiin toimiin, joilla helpotetaan turvapaikanhakijoiden paluuta heidän lähtömaahansa. Vapaaehtoista paluuta on tuettava aloitteilla, joiden tarkoituksena on kehittää asianomaisten henkilöiden selviytymiskykyä. Komitea toteaa, että useista unionin jäsenvaltioista löytyy tältä pohjalta toimivia paikallisia ja alueellisia hankkeita, ja suosittelee, että edistetään tietojenvaihtoa niihin liittyvistä toimintatavoista ja niiden tuloksista.

Maahanmuuton hallinta

| 2.68 | suosittaa painokkaasti, että jäsenvaltioiden politiikkaa yhteensovittamalla määritellään yhteinen maahanmuuttopolitiikka. Sen rinnalla on toteutettava asianmukaista kotouttamispolitiikkaa. Paikallisviranomaisilla on asiassa tärkeä tehtävä säilyttää ja edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

2.68

suosittaa painokkaasti, että jäsenvaltioiden politiikkaa yhteensovittamalla määritellään yhteinen maahanmuuttopolitiikka. Sen rinnalla on toteutettava asianmukaista kotouttamispolitiikkaa. Paikallisviranomaisilla on asiassa tärkeä tehtävä säilyttää ja edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| 2.69 | vaatii näin ollen, että paikallisviranomaisten työtä on tuettava esimerkiksi kannustamalla innovatiivisia paikallisia aloitteita, sillä kyseisellä toiminnalla on osuutensa myös radikaalistumisen ehkäisyyn ja äärimmäisyysliikkeiden torjuntaan. |
| --- | --- |

2.69

vaatii näin ollen, että paikallisviranomaisten työtä on tuettava esimerkiksi kannustamalla innovatiivisia paikallisia aloitteita, sillä kyseisellä toiminnalla on osuutensa myös radikaalistumisen ehkäisyyn ja äärimmäisyysliikkeiden torjuntaan.

| 2.70 | katsoo, että on kiinnitettävä huomiota siihen seikkaan, että EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevien henkilöiden juridinen asema ja heidän oikeutensa ovat tällä hetkellä epäselviä. Tämä koskettaa paikallisviranomaisia erityisesti kotouttamispolitiikan alalla. EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevilla ei esimerkiksi ole minkäänlaisia oikeuksia EU:n työmarkkinoilla, vaikka tämä olisi tärkeä edellytys kotouttamispolitiikan onnistumiselle. Komitea kehottaa kiinnittämään tässä yhteydessä huomiota siihen, että on tärkeää, etteivät Euroopan unionin ulkopuolisista maista peräisin olevat kyvykkäät ihmiset ala vältellä sitä. |
| --- | --- |

2.70

katsoo, että on kiinnitettävä huomiota siihen seikkaan, että EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevien henkilöiden juridinen asema ja heidän oikeutensa ovat tällä hetkellä epäselviä. Tämä koskettaa paikallisviranomaisia erityisesti kotouttamispolitiikan alalla. EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevilla ei esimerkiksi ole minkäänlaisia oikeuksia EU:n työmarkkinoilla, vaikka tämä olisi tärkeä edellytys kotouttamispolitiikan onnistumiselle. Komitea kehottaa kiinnittämään tässä yhteydessä huomiota siihen, että on tärkeää, etteivät Euroopan unionin ulkopuolisista maista peräisin olevat kyvykkäät ihmiset ala vältellä sitä.

Bryssel 16. helmikuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUVL C 231, 20.9.2005, s. 83.

1

---

| 16.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 192/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 192/34

---

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Alueiden komitean poliittiset tavoitteet vuosina 2006—2008”

(2006/C 192/07)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission strategiset tavoitteet vuosiksi 2005—2009 (KOM(2005) 12 lopullinen),

ottaa huomioon kuuden puheenjohtajavaltion monivuotisen strategisen ohjelman 2004—2006,

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (KOM(2005) 494 lopullinen),

ottaa huomioon pöytäkirjan Euroopan komission ja alueiden komitean välisen yhteistyön muodoista (DI CdR 81/2001 rev. 2),

ottaa huomioon päätöslauselmansa aiheesta ”Euroopan komission työohjelma ja alueiden komitean tärkeimmät tavoitteet vuonna 2006” (CdR 275/2005),

ottaa huomioon päätöslauselmansa aiheesta ”Lissabonin strategian elvyttäminen” (CdR 518/2004),

katsoo, että AK:n kaikkien poliittisten painopisteiden taustalla on poliittinen tavoite vahvistaa yhteyksiä Euroopan unionin (EU) ja sen kaikkien alueiden, läänien, kaupunkien ja kuntien välillä sekä tuoda siten EU lähemmäksi unionin kansalaisia ja antaa merkitys koheesion ja solidaarisuuden käsitteille,

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat suurelta osin vastuussa EU:n politiikkojen täytäntöönpanosta, joten niiden osallistuminen EU:n ensisijaisten tavoitteiden määrittelyyn sekä EU:n lainsäädännön laatimiseen ja seurantaan auttaa lisäämään unionin demokraattista legitimiteettiä,

katsoo, että alueiden komitea haluaa määritellä ensisijaiset poliittiset tavoitteensa siten, että komitean neljännen toimikauden ensimmäisellä puoliskolla keskitytään seuraaviin kolmeen tavoitteeseen: poliittisen ja kansalaisiaan lähellä olevan Euroopan edistäminen; alueellisen yhteisvastuullisuuden lujittaminen unionissa; AK:n poliittisen ja institutionaalisen roolin vahvistaminen,

katsoo, että vaikka perustuslakisopimus, joka merkitsee AK:lle ja EU:n kaikille alue- ja paikallisviranomaisille erittäin tärkeää edistysaskelta, ei tulisikaan voimaan aivan lähiaikoina, AK:n on ensisijaisesti keskityttävä vahvistamaan sille voimassa olevien perussopimusten perusteella annettuja tehtäviä eli sen on ennen kaikkea edustettava kaikkia alue- ja paikallisviranomaisia EU:n tasolla,

hyväksyi 15.—16. helmikuuta 2006 pitämässään 63. täysistunnossa (helmikuun 16. päivänä iltapäivällä pidetyssä kokouksessa) seuraavan päätöslauselman.

ENSIMMÄINEN TAVOITE:

POLIITTISEN JA KANSALAISIAAN LÄHELLÄ OLEVAN EUROOPAN EDISTÄMINEN

Alueiden komitea

| 1 | katsoo, että Eurooppa-neuvostossa 15.—16. joulukuuta 2005 saavutettu yksimielisyys vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymistä merkitsee numeroina ilmaistuna pienintä yhteisestä nimittäjää, johon jäsenvaltioiden hallitukset ovat Euroopan rakentamisessa valmiit sitoutumaan. Unioni tarvitsee kuitenkin sellaista talousarviota ja sellaisia yhteisiä ohjelmia, joiden avulla Eurooppa-ajatus ja unionin tarjoamat mahdollisuudet voidaan konkreettisesti siirtää alue- ja paikallistasolle ja tuoda siten EU lähemmäksi kansalaisiaan. |
| --- | --- |

1

katsoo, että Eurooppa-neuvostossa 15.—16. joulukuuta 2005 saavutettu yksimielisyys vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymistä merkitsee numeroina ilmaistuna pienintä yhteisestä nimittäjää, johon jäsenvaltioiden hallitukset ovat Euroopan rakentamisessa valmiit sitoutumaan. Unioni tarvitsee kuitenkin sellaista talousarviota ja sellaisia yhteisiä ohjelmia, joiden avulla Eurooppa-ajatus ja unionin tarjoamat mahdollisuudet voidaan konkreettisesti siirtää alue- ja paikallistasolle ja tuoda siten EU lähemmäksi kansalaisiaan.

Osallistuminen Euroopan unionin tulevaisuudesta jatkuvasti käytäviin keskusteluihin

| 2 | katsoo, että pohdinta-aikana olisi korostettava perustuslakisopimuksessa saavutettua edistystä, joka koskee eurooppalaista hallintotapaa, yksinkertaistamista, Euroopan unionin avoimuutta sekä alue- ja paikallishallinnon vahvistamista, etenkin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen edistämisen osalta. Pohdinta-aikana olisi lisäksi keskityttävä seuraaviin asioihin:






  — | kysymykset, joihin kansalaiset odottavat Euroopan unionin löytävän ratkaisun |
| --- | --- | --- |

2

katsoo, että pohdinta-aikana olisi korostettava perustuslakisopimuksessa saavutettua edistystä, joka koskee eurooppalaista hallintotapaa, yksinkertaistamista, Euroopan unionin avoimuutta sekä alue- ja paikallishallinnon vahvistamista, etenkin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen edistämisen osalta. Pohdinta-aikana olisi lisäksi keskityttävä seuraaviin asioihin:

—

kysymykset, joihin kansalaiset odottavat Euroopan unionin löytävän ratkaisun

| — | Eurooppa-hankkeen tuoman todellisen lisäarvon selittäminen ja osoittaminen sekä kansalaisten keskinäisen vuorovaikutuksen lisääminen kaikkialla unionissa EU:n heille tarjoamien henkilökohtaisten ja ammatillisten kehitysmahdollisuuksien avulla. |
| --- | --- |

—

Eurooppa-hankkeen tuoman todellisen lisäarvon selittäminen ja osoittaminen sekä kansalaisten keskinäisen vuorovaikutuksen lisääminen kaikkialla unionissa EU:n heille tarjoamien henkilökohtaisten ja ammatillisten kehitysmahdollisuuksien avulla.

| 3 | korostaa, että kaikkien unionin perussopimuksia koskevien aloitteiden yhteydessä olisi noudattava erityismenettelyä, johon myös AK osallistuisi, jotta voidaan varmistaa Eurooppa-hankkeen mahdollisimman laaja demokraattinen oikeutus. |
| --- | --- |

3

korostaa, että kaikkien unionin perussopimuksia koskevien aloitteiden yhteydessä olisi noudattava erityismenettelyä, johon myös AK osallistuisi, jotta voidaan varmistaa Eurooppa-hankkeen mahdollisimman laaja demokraattinen oikeutus.

| 4 | aikoo jatkossakin edistää kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittamista yhtenä Euroopan integraatioprosessin taustalla olevista perusperiaatteista. |
| --- | --- |

4

aikoo jatkossakin edistää kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittamista yhtenä Euroopan integraatioprosessin taustalla olevista perusperiaatteista.

| 5 | muistuttaa, että komitea on Eurooppa neuvoston kesäkuussa 2005 käynnistämän, Euroopan unionin tulevaisuutta koskevan pohdinta-ajan yhteydessä vedonnut hajautetun ja järjestelmällisen keskustelun puolesta, joka antaisi mahdollisuuden aktiiviseen ja dynaamiseen vuoropuheluun kansalaisten kanssa. |
| --- | --- |

5

muistuttaa, että komitea on Eurooppa neuvoston kesäkuussa 2005 käynnistämän, Euroopan unionin tulevaisuutta koskevan pohdinta-ajan yhteydessä vedonnut hajautetun ja järjestelmällisen keskustelun puolesta, joka antaisi mahdollisuuden aktiiviseen ja dynaamiseen vuoropuheluun kansalaisten kanssa.

Alue- ja paikallisviranomaisten entistä tehokkaampi osallistuminen unionin lainsäädännön valmistelemiseen

| 6 | kehottaa lisäämään AK:n osallistumista yhteisön päätöksentekoprosessiin sekä prosessin alku- että loppuvaiheessa sekä lisäämään komitean osallistumista yhteisön tärkeiden politiikkojen alueellisten vaikutusten arviointiin erityisesti seuraavilla tavoilla:






  — | Varmistetaan alue- ja paikallisviranomaisten järjestelmällinen kuuleminen unionin lainsäädäntöprosessin varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- | --- |

6

kehottaa lisäämään AK:n osallistumista yhteisön päätöksentekoprosessiin sekä prosessin alku- että loppuvaiheessa sekä lisäämään komitean osallistumista yhteisön tärkeiden politiikkojen alueellisten vaikutusten arviointiin erityisesti seuraavilla tavoilla:

—

Varmistetaan alue- ja paikallisviranomaisten järjestelmällinen kuuleminen unionin lainsäädäntöprosessin varhaisessa vaiheessa.

| — | Pyritään edistämään uuden vaikutustenarviointimenetelmän järjestelmällistä käyttöä Euroopan komission keskeisten ehdotusten yhteydessä sekä komission osallistumista kyseiseen menetelmään. |
| --- | --- |

—

Pyritään edistämään uuden vaikutustenarviointimenetelmän järjestelmällistä käyttöä Euroopan komission keskeisten ehdotusten yhteydessä sekä komission osallistumista kyseiseen menetelmään.

| — | Kiinnitetään erityistä huomiota yhteisön lainsäädännön siirtämiseen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja sen vaikutuksiin alue- ja paikallisviranomaisia koskevaan lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

—

Kiinnitetään erityistä huomiota yhteisön lainsäädännön siirtämiseen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja sen vaikutuksiin alue- ja paikallisviranomaisia koskevaan lainsäädäntöön.

EU:hun liittymistä koskevien prosessien parempi selittäminen

| 7.1 | katsoo, että kansalaisten tuki mille tahansa EU:n uudelle laajentumiselle riippuu EU:n tulevaisuutta koskevien suunnitelmien johdonmukaisuudesta. |
| --- | --- |

7.1

katsoo, että kansalaisten tuki mille tahansa EU:n uudelle laajentumiselle riippuu EU:n tulevaisuutta koskevien suunnitelmien johdonmukaisuudesta.

| 7.2 | kehottaa siksi Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja EU:n puheenjohtajavaltioita edistämään ja tukemaan tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa Euroopan unionin laajentumisprosessia koskevia tiedotuskampanjoita jäsenvaltioiden sekä ehdokasmaiden paikallis- ja aluetasoilla. |
| --- | --- |

7.2

kehottaa siksi Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja EU:n puheenjohtajavaltioita edistämään ja tukemaan tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa Euroopan unionin laajentumisprosessia koskevia tiedotuskampanjoita jäsenvaltioiden sekä ehdokasmaiden paikallis- ja aluetasoilla.

| 7.3 | kannattaa alue- ja paikallisyhteisöjen keskeistä roolia pyrittäessä vahvistamaan AK:n edustamien alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista uusien ehdokasvaltioiden integroimiseen. Kyseinen rooli on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon, että useimmissa näistä maista on käynnissä erilaisia hallinnonhajauttamisprosesseja. Lisäksi AK:n olisi jatkossakin erityisesti neuvoa-antavien sekakomiteoiden tai muiden yhteistyömuotojen avulla autettava ehdokasmaiden alueyhteisöjä sopeutumaan yhteisön säännöstöön sekä osallistumaan jatkuvaan ja avoimeen jäsenyysneuvotteluprosessiin. |
| --- | --- |

7.3

kannattaa alue- ja paikallisyhteisöjen keskeistä roolia pyrittäessä vahvistamaan AK:n edustamien alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista uusien ehdokasvaltioiden integroimiseen. Kyseinen rooli on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon, että useimmissa näistä maista on käynnissä erilaisia hallinnonhajauttamisprosesseja. Lisäksi AK:n olisi jatkossakin erityisesti neuvoa-antavien sekakomiteoiden tai muiden yhteistyömuotojen avulla autettava ehdokasmaiden alueyhteisöjä sopeutumaan yhteisön säännöstöön sekä osallistumaan jatkuvaan ja avoimeen jäsenyysneuvotteluprosessiin.

TOINEN TAVOITE:

ALUEELLISEN YHTEISVASTUULLISUUDEN LUJITTAMINEN UNIONISSA

| 8 | toteaa, että Eurooppa-neuvostossa tehdyn, vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymiä koskevan kompromissiratkaisun mukaan 0,37 prosenttia unionin BKT:stä käytetään rakenne- ja koheesiopolitiikan tukemiseen. Koska määrä on huomattavasti pienempi, kuin mitä AK arvioi tarvittavan unionin eri alueiden lähentämiseksi toisiinsa 27-jäsenisessä EU:ssa (1), AK kehottaa budjettivallan käyttäjää tarkistamaan kyseistä prosenttiosuutta. AK pitää kuitenkin välttämättömänä, että rahoitusnäkymistä tehdään vuoden 2006 alkupuoliskolla nopeasti toimielinten välinen sopimus, jotta alueyhteisöt voivat käynnistää unionin yhteisrahoittaminen hankkeiden suunnittelutyön. |
| --- | --- |

8

toteaa, että Eurooppa-neuvostossa tehdyn, vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymiä koskevan kompromissiratkaisun mukaan 0,37 prosenttia unionin BKT:stä käytetään rakenne- ja koheesiopolitiikan tukemiseen. Koska määrä on huomattavasti pienempi, kuin mitä AK arvioi tarvittavan unionin eri alueiden lähentämiseksi toisiinsa 27-jäsenisessä EU:ssa (1), AK kehottaa budjettivallan käyttäjää tarkistamaan kyseistä prosenttiosuutta. AK pitää kuitenkin välttämättömänä, että rahoitusnäkymistä tehdään vuoden 2006 alkupuoliskolla nopeasti toimielinten välinen sopimus, jotta alueyhteisöt voivat käynnistää unionin yhteisrahoittaminen hankkeiden suunnittelutyön.

Alueellinen yhteistyö

| 9 | katsoo, että EU:n laajentumisen ja vuosia 2007—2013 koskevan uuden koheesiopolitiikan yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten keskeisenä tavoitteena on oikeusperustan luominen EU:n toiminnalle alueellisen yhteistyön tehostamiseksi unionissa, sillä siten kyseiseen toimintaan voidaan tuoda lisäarvoa auttamalla alue- ja paikallisviranomaisia voittamaan käytännön esteet, jotka nykyään haittaavat EU:ssa tehtävää yhteistyötä.

  korostaa eurooppalaisen rajaseutuyhteistyöyhtymän perustamista koskevan asetuksen merkitystä. Lisäksi komitea kannattaa komission ehdotusta rakennerahastoja koskeviksi asetuksiksi sekä Euroopan parlamentin näkemyksiä asiasta rakennerahastoasetuksista käytävien neuvotteluiden loppuvaihetta silmällä pitäen.

  kehottaa neuvostoa sopimaan eurooppalaisen rajaseutuyhteistyöyhtymän perustamisesta sekä muista rakennerahastoja koskevista asetuksista. |
| --- | --- |

9

katsoo, että EU:n laajentumisen ja vuosia 2007—2013 koskevan uuden koheesiopolitiikan yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten keskeisenä tavoitteena on oikeusperustan luominen EU:n toiminnalle alueellisen yhteistyön tehostamiseksi unionissa, sillä siten kyseiseen toimintaan voidaan tuoda lisäarvoa auttamalla alue- ja paikallisviranomaisia voittamaan käytännön esteet, jotka nykyään haittaavat EU:ssa tehtävää yhteistyötä.

korostaa eurooppalaisen rajaseutuyhteistyöyhtymän perustamista koskevan asetuksen merkitystä. Lisäksi komitea kannattaa komission ehdotusta rakennerahastoja koskeviksi asetuksiksi sekä Euroopan parlamentin näkemyksiä asiasta rakennerahastoasetuksista käytävien neuvotteluiden loppuvaihetta silmällä pitäen.

kehottaa neuvostoa sopimaan eurooppalaisen rajaseutuyhteistyöyhtymän perustamisesta sekä muista rakennerahastoja koskevista asetuksista.

Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian entistä hajautetumpi täytäntöönpano

| 10 | toistaa kannattavansa Lissabonin strategiaa, sillä kyseessä on Euroopan unionin tärkein poliittinen strategia, joka ulottuu vuoteen 2010 asti. |
| --- | --- |

10

toistaa kannattavansa Lissabonin strategiaa, sillä kyseessä on Euroopan unionin tärkein poliittinen strategia, joka ulottuu vuoteen 2010 asti.

| 11 | korostaa alue- ja paikallisviranomaisten roolia johdonmukaisuuden varmistamisessa rakennerahastoista rahoitettavien hankkeiden ja Lissabonin strategian välillä (2). Komitea muistuttaa siksi tarpeesta lisätä Lissabonin strategian täytäntöönpanon hajauttamista Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti (3). AK kehottaakin antamaan alue- ja paikallisviranomaisille täysimääräiset mahdollisuudet osallistua kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen tarkistusprosessiin sekä jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanoon. Lisäksi komitea sitoutuu edistämään kyseistä tavoitetta järjestämällä EU:n taloudellista ja sosiaalista uudistamista käsittelevien Eurooppa-neuvoston kevätkokousten edellä alueiden vuoropuhelun. |
| --- | --- |

11

korostaa alue- ja paikallisviranomaisten roolia johdonmukaisuuden varmistamisessa rakennerahastoista rahoitettavien hankkeiden ja Lissabonin strategian välillä (2). Komitea muistuttaa siksi tarpeesta lisätä Lissabonin strategian täytäntöönpanon hajauttamista Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti (3). AK kehottaakin antamaan alue- ja paikallisviranomaisille täysimääräiset mahdollisuudet osallistua kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen tarkistusprosessiin sekä jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanoon. Lisäksi komitea sitoutuu edistämään kyseistä tavoitetta järjestämällä EU:n taloudellista ja sosiaalista uudistamista käsittelevien Eurooppa-neuvoston kevätkokousten edellä alueiden vuoropuhelun.

| 12 | katsoo, että Lissabonin strategian kolme pilaria — taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat — on otettava yhtäläisesti huomioon. |
| --- | --- |

12

katsoo, että Lissabonin strategian kolme pilaria — taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat — on otettava yhtäläisesti huomioon.

| 13 | korostaa, että Lissabonin strategia edesauttaa oleellisesti Eurooppa-hankkeen kehittämistä seuraavilla tavoilla:






  — | Parannetaan työmarkkinatilannetta uusien, entistä parempien työpaikkojen luomiseksi. |
| --- | --- | --- |

13

korostaa, että Lissabonin strategia edesauttaa oleellisesti Eurooppa-hankkeen kehittämistä seuraavilla tavoilla:

—

Parannetaan työmarkkinatilannetta uusien, entistä parempien työpaikkojen luomiseksi.

| — | Edistetään naisten, nuorten, ikääntyneiden, pitkäaikaistyöttömien, liikuntarajoitteisten sekä vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden sosiaalista osallisuutta. |
| --- | --- |

—

Edistetään naisten, nuorten, ikääntyneiden, pitkäaikaistyöttömien, liikuntarajoitteisten sekä vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden sosiaalista osallisuutta.

| — | Torjutaan epätasa-arvosta, syrjinnästä ja mahdollisuuksien puutteesta johtuvaa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. |
| --- | --- |

—

Torjutaan epätasa-arvosta, syrjinnästä ja mahdollisuuksien puutteesta johtuvaa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä.

| — | Vahvistetaan alueellista yhteenkuuluvuutta korostamalla erityisesti tarvetta ottaa entistä paremmin huomioon maaseutualueiden tarpeet sekä varmistamalla kaupunkien ja maaseudun tasapuolinen kohtelu tulevissa kaupunki- ja maaseutuohjelmissa. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan alueellista yhteenkuuluvuutta korostamalla erityisesti tarvetta ottaa entistä paremmin huomioon maaseutualueiden tarpeet sekä varmistamalla kaupunkien ja maaseudun tasapuolinen kohtelu tulevissa kaupunki- ja maaseutuohjelmissa.

| — | Edistetään laadukkaita julkisia palveluita ja investoidaan perusrakenteiden laatuun. |
| --- | --- |

—

Edistetään laadukkaita julkisia palveluita ja investoidaan perusrakenteiden laatuun.

| — | Edistetään tietoon ja innovointiin perustuvaa taloutta harjoittamalla politiikkaa, joka vastaa entistä paremmin tietoyhteiskunnan, tutkimus- ja kehitystyön sekä yleissivistävän ja ammattikoulutuksen tarpeita. Erityisesti lisätään elinikäistä oppimista. |
| --- | --- |

—

Edistetään tietoon ja innovointiin perustuvaa taloutta harjoittamalla politiikkaa, joka vastaa entistä paremmin tietoyhteiskunnan, tutkimus- ja kehitystyön sekä yleissivistävän ja ammattikoulutuksen tarpeita. Erityisesti lisätään elinikäistä oppimista.

| — | Ennakoidaan ja seurataan globalisaation aiheuttamia rakennemuutoksia. |
| --- | --- |

—

Ennakoidaan ja seurataan globalisaation aiheuttamia rakennemuutoksia.

| — | Edistetään yrittäjyyttä sekä pk-yritysten laajempaa kehittämistä suosivien taloudellisten olosuhteiden luomista. |
| --- | --- |

—

Edistetään yrittäjyyttä sekä pk-yritysten laajempaa kehittämistä suosivien taloudellisten olosuhteiden luomista.

Sisämarkkinoiden toteuttaminen

| 14 | pitää sisämarkkinoiden toteuttamista tärkeänä, koska se vaikuttaa myönteisesti työllisyyden kasvuun sekä kilpailukyvyn ja innovaatiotoiminnan vahvistumiseen EU:ssa. |
| --- | --- |

14

pitää sisämarkkinoiden toteuttamista tärkeänä, koska se vaikuttaa myönteisesti työllisyyden kasvuun sekä kilpailukyvyn ja innovaatiotoiminnan vahvistumiseen EU:ssa.

| 15 | kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan kansalaisten liikkuvuutta haittaavien esteiden poistamista varsinkin kun otetaan huomioon, että vuosi 2006 on työntekijöiden liikkuvuuden eurooppalainen teemavuosi. |
| --- | --- |

15

kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan kansalaisten liikkuvuutta haittaavien esteiden poistamista varsinkin kun otetaan huomioon, että vuosi 2006 on työntekijöiden liikkuvuuden eurooppalainen teemavuosi.

| 16 | muistuttaa, että tarvitaan horisontaalinen ja monialainen yhteisön viitekehys, jotta voidaan toissijaisuuden ja paikallisen itsehallinnon periaatteiden mukaisesti määritellä niiden yleishyödyllisten palveluiden laajuus ja hallinnointitavat, joiden tarjoamismuodoista alue- ja paikallisviranomaisten on itse voitava päättää. |
| --- | --- |

16

muistuttaa, että tarvitaan horisontaalinen ja monialainen yhteisön viitekehys, jotta voidaan toissijaisuuden ja paikallisen itsehallinnon periaatteiden mukaisesti määritellä niiden yleishyödyllisten palveluiden laajuus ja hallinnointitavat, joiden tarjoamismuodoista alue- ja paikallisviranomaisten on itse voitava päättää.

| 17 | toistaa palveludirektiiviehdotuksen lainsäädäntökäsittelyä silmällä pitäen näkemyksensä, jonka mukaan alue- ja paikallisviranomaisten usein hoitamat yleishyödylliset sosiaalipalvelut (terveydenhuoltopalvelut, syrjäytymisen torjuntaan ja integrointiin liittyvät palvelut, sosiaalinen asuntotarjonta) tulisi kokonaan jättää kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle sikäli kuin kyseiset palvelut eivät ole luonteeltaan kaupallisia eikä niillä ole vaikutusta yhteisön kauppaan. |
| --- | --- |

17

toistaa palveludirektiiviehdotuksen lainsäädäntökäsittelyä silmällä pitäen näkemyksensä, jonka mukaan alue- ja paikallisviranomaisten usein hoitamat yleishyödylliset sosiaalipalvelut (terveydenhuoltopalvelut, syrjäytymisen torjuntaan ja integrointiin liittyvät palvelut, sosiaalinen asuntotarjonta) tulisi kokonaan jättää kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle sikäli kuin kyseiset palvelut eivät ole luonteeltaan kaupallisia eikä niillä ole vaikutusta yhteisön kauppaan.

| 18 | pitää Euroopan laajuisia liikenne-, televiestintä- ja energiaverkkoja oleellisen tärkeinä, jotta voidaan parantaa huoltovarmuutta, saavuttaa täysimääräisesti Euroopan taloudellinen potentiaali, yhdistää laajentuneen unionin eri osat toisiinsa sekä vahvistaa alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

18

pitää Euroopan laajuisia liikenne-, televiestintä- ja energiaverkkoja oleellisen tärkeinä, jotta voidaan parantaa huoltovarmuutta, saavuttaa täysimääräisesti Euroopan taloudellinen potentiaali, yhdistää laajentuneen unionin eri osat toisiinsa sekä vahvistaa alueellista yhteenkuuluvuutta.

Turvallisuuden parantaminen Euroopassa

| 19 | kehottaa takaamaan kaikkien kansalaisten turvallisuuden ja toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat valmiit päättäväisesti osallistumaan turvattomuuden ja väkivallan syiden poistamiseen kaikissa Euroopan kunnissa ja kaikilla alueilla. Tässä yhteydessä komitea ehdottaa seuraavia toimenpiteitä:






  — | Vahvistetaan yhteistyötä. |
| --- | --- | --- |

19

kehottaa takaamaan kaikkien kansalaisten turvallisuuden ja toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat valmiit päättäväisesti osallistumaan turvattomuuden ja väkivallan syiden poistamiseen kaikissa Euroopan kunnissa ja kaikilla alueilla. Tässä yhteydessä komitea ehdottaa seuraavia toimenpiteitä:

—

Vahvistetaan yhteistyötä.

| — | Vahvistetaan institutionaalisia puitteita ja annetaan paikallis- ja alueulottuvuudelle entistä konkreettisempi rooli yhteisön lähestymistavassa. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan institutionaalisia puitteita ja annetaan paikallis- ja alueulottuvuudelle entistä konkreettisempi rooli yhteisön lähestymistavassa.

| — | Kehitetään ja pannaan asianmukaisesti täytäntöön strategia eri kulttuurien ja uskontojen keskinäisen ymmärryksen ja solidaarisuuden edistämiseksi. Strategialla täydennettäisiin sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

Kehitetään ja pannaan asianmukaisesti täytäntöön strategia eri kulttuurien ja uskontojen keskinäisen ymmärryksen ja solidaarisuuden edistämiseksi. Strategialla täydennettäisiin sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevia toimenpiteitä.

| — | Parannetaan pelastuspalvelutoimien koordinointia koskevaa yhteisön mekanismia perustamalla eri riskialueille alueellisia pelastuspalvelukeskuksia, joiden vastuulla olisi muiden tehtävien ohessa ennakkovaroitusjärjestelmän luominen tärkeänä ennaltaehkäisevänä toimenpiteenä. |
| --- | --- |

—

Parannetaan pelastuspalvelutoimien koordinointia koskevaa yhteisön mekanismia perustamalla eri riskialueille alueellisia pelastuspalvelukeskuksia, joiden vastuulla olisi muiden tehtävien ohessa ennakkovaroitusjärjestelmän luominen tärkeänä ennaltaehkäisevänä toimenpiteenä.

| — | Perustetaan kaupunkien turvallisuutta koskeva seurantaelin, joka antaa unionin toimivaltaisille elimille tietoa poliittisten toimien valmistelusta, tutkimustyön edistämisestä ja koordinoinnista sekä turvallisuutta koskevien tietojen keräämisestä, järjestämisestä ja käsittelystä siten, että levitetään tietoa alue- ja paikallisviranomaisten parhaista käytännöistä. |
| --- | --- |

—

Perustetaan kaupunkien turvallisuutta koskeva seurantaelin, joka antaa unionin toimivaltaisille elimille tietoa poliittisten toimien valmistelusta, tutkimustyön edistämisestä ja koordinoinnista sekä turvallisuutta koskevien tietojen keräämisestä, järjestämisestä ja käsittelystä siten, että levitetään tietoa alue- ja paikallisviranomaisten parhaista käytännöistä.

| — | Lisäksi komitea suosittaa painokkaasti, että komissio tehostaa koordinaatiota uuden solidaarisuusrahaston ja rakennerahastojen välillä. |
| --- | --- |

—

Lisäksi komitea suosittaa painokkaasti, että komissio tehostaa koordinaatiota uuden solidaarisuusrahaston ja rakennerahastojen välillä.

KOLMAS TAVOITE:

AK:N POLIITTISEN JA INSTITUTIONAALISEN ROOLIN VAHVISTAMINEN

| 20 | sitoutuu jatkamaan AK:n uudistamista vahvistamalla komitean erityisroolia paikallis- ja aluevaltuutettuja EU:ssa edustavana poliittisena elimenä. |
| --- | --- |

20

sitoutuu jatkamaan AK:n uudistamista vahvistamalla komitean erityisroolia paikallis- ja aluevaltuutettuja EU:ssa edustavana poliittisena elimenä.

AK:n sitoutuminen toimielintenväliseen yhteistyöhön

| 21 | sitoutuu seuraavanlaiseen toimielinyhteistyöhön: |
| --- | --- |

21

sitoutuu seuraavanlaiseen toimielinyhteistyöhön:

| 21.1 | Yhteistyö Euroopan parlamentin kanssa: Moninkertaistetaan parlamentissa käytävien demokraattisten keskusteluiden vaikutukset, lujitetaan yhteyksiä parlamentin vastaaviin elimiin ja tehostetaan yhteistyötä AK:n lausuntojen laatimisen ja seurannan yhteydessä. |
| --- | --- |

21.1

Yhteistyö Euroopan parlamentin kanssa: Moninkertaistetaan parlamentissa käytävien demokraattisten keskusteluiden vaikutukset, lujitetaan yhteyksiä parlamentin vastaaviin elimiin ja tehostetaan yhteistyötä AK:n lausuntojen laatimisen ja seurannan yhteydessä.

| 21.2 | Yhteistyö komission kanssa: Pannaan marraskuussa 2005 allekirjoitettu yhteistyöpöytäkirja (4) täytäntöön erityisesti niiltä osin kuin se koskee komitean entistä aktiivisempaa roolia yhteisön toiminnan varhaisessa vaiheessa sekä viestintäasioissa tehtävää yhteistyötä unionin tuomiseksi lähemmäksi sen kansalaisia. Pöytäkirjaan on tarkoitus tehdä viestintäyhteistyötä koskeva lisäys sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt viestintää käsittelevän valkoisen kirjansa. Lisäksi AK aikoo ottaa täysistuntojensa yhteydessä käyttöön Euroopan komissiolle suunnatun kyselytunnin edistääkseen entisestään komission ja AK:n vuoropuhelua unionille keskeisistä kysymyksistä sekä parantaakseen Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten mahdollisuuksia vaikuttaa unionin päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

21.2

Yhteistyö komission kanssa: Pannaan marraskuussa 2005 allekirjoitettu yhteistyöpöytäkirja (4) täytäntöön erityisesti niiltä osin kuin se koskee komitean entistä aktiivisempaa roolia yhteisön toiminnan varhaisessa vaiheessa sekä viestintäasioissa tehtävää yhteistyötä unionin tuomiseksi lähemmäksi sen kansalaisia. Pöytäkirjaan on tarkoitus tehdä viestintäyhteistyötä koskeva lisäys sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt viestintää käsittelevän valkoisen kirjansa. Lisäksi AK aikoo ottaa täysistuntojensa yhteydessä käyttöön Euroopan komissiolle suunnatun kyselytunnin edistääkseen entisestään komission ja AK:n vuoropuhelua unionille keskeisistä kysymyksistä sekä parantaakseen Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten mahdollisuuksia vaikuttaa unionin päätöksentekoprosessiin.

| 21.3 | Yhteistyö neuvoston kanssa: Varmistetaan, että neuvoston istuntoihin osallistuvat AK:n jäsenet toimivat tehokkaammin viestin välittäjinä molempiin suuntiin, vahvistetaan yhteyksiä puheenjohtajavaltioihin ja luodaan perusta entistä järjestelmällisemmälle yhteistyölle. AK kehottaa tässä yhteydessä vuosina 2006–2008 neuvoston puheenjohtajina toimivia valtioita valmistautumaan vuoteen 2009 esittämällä samanlaisen monivuotisen strategisen ohjelman kuin vuosina 2004–2006 puheenjohtajina toimineet kuusi valtiota laativat kyseisiä vuosia varten. |
| --- | --- |

21.3

Yhteistyö neuvoston kanssa: Varmistetaan, että neuvoston istuntoihin osallistuvat AK:n jäsenet toimivat tehokkaammin viestin välittäjinä molempiin suuntiin, vahvistetaan yhteyksiä puheenjohtajavaltioihin ja luodaan perusta entistä järjestelmällisemmälle yhteistyölle. AK kehottaa tässä yhteydessä vuosina 2006–2008 neuvoston puheenjohtajina toimivia valtioita valmistautumaan vuoteen 2009 esittämällä samanlaisen monivuotisen strategisen ohjelman kuin vuosina 2004–2006 puheenjohtajina toimineet kuusi valtiota laativat kyseisiä vuosia varten.

| 21.4 | Yhteistyö Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa: Kehitetään poliittista yhteistyötä niillä EU:n politiikan aloilla, joilla yhteiskunnallisilla toimijoilla ja alue- ja paikallisviranomaisilla on toisiaan täydentävää toimintaa, ja hyödynnetään entistä paremmin yhteisten hallinnollisten palvelujen ja yhteisten tilojen käytöstä saatavia synergiaetuja. |
| --- | --- |

21.4

Yhteistyö Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa: Kehitetään poliittista yhteistyötä niillä EU:n politiikan aloilla, joilla yhteiskunnallisilla toimijoilla ja alue- ja paikallisviranomaisilla on toisiaan täydentävää toimintaa, ja hyödynnetään entistä paremmin yhteisten hallinnollisten palvelujen ja yhteisten tilojen käytöstä saatavia synergiaetuja.

AK:n työskentelyn vaikutusten vahvistaminen

| 22.1 | kehottaa jäseniään hyödyntämään uutta budjettikohtaa, joka antaa mahdollisuuden rahoittaa jäsenten poliittista ja tiedotustoimintaa, jotta he voivat paremmin hoitaa unionin ”lähettilään” tehtävää maanmiestensä keskuudessa ja edustaa omia yhteisöjään Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

22.1

kehottaa jäseniään hyödyntämään uutta budjettikohtaa, joka antaa mahdollisuuden rahoittaa jäsenten poliittista ja tiedotustoimintaa, jotta he voivat paremmin hoitaa unionin ”lähettilään” tehtävää maanmiestensä keskuudessa ja edustaa omia yhteisöjään Euroopan unionissa.

| 22.2 | keskittyäkseen aiheisiin, joissa komitean toiminta on uskottavaa ja joissa se tuo todellista lisäarvoa yhteisön päätöksenteko- ja lainsäädäntöprosessiin, sitoutuu parantamaan lausuntojensa toimivuutta unionin muiden toimielinten näkökulmasta sekä parantamaan lausuntojensa luettavuutta ja unionin kansalaisten mahdollisuutta tutustua niihin. Tämä tapahtuu erityisesti esittämällä lausunnoissa entistä tiiviimmässä muodossa AK:n keskeiset poliittiset viestit sekä konkreettiset muutosehdotukset komission lainsäädäntöehdotuksiin. |
| --- | --- |

22.2

keskittyäkseen aiheisiin, joissa komitean toiminta on uskottavaa ja joissa se tuo todellista lisäarvoa yhteisön päätöksenteko- ja lainsäädäntöprosessiin, sitoutuu parantamaan lausuntojensa toimivuutta unionin muiden toimielinten näkökulmasta sekä parantamaan lausuntojensa luettavuutta ja unionin kansalaisten mahdollisuutta tutustua niihin. Tämä tapahtuu erityisesti esittämällä lausunnoissa entistä tiiviimmässä muodossa AK:n keskeiset poliittiset viestit sekä konkreettiset muutosehdotukset komission lainsäädäntöehdotuksiin.

| 22.3 | aikoo tehostaa lausuntojensa seurantaa, jotta AK voi vaikuttaa asioihin yhteisön päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa erityisesti kiinnittämällä huomiota ehdotusten yksityiskohtiin yhteispäätösmenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

22.3

aikoo tehostaa lausuntojensa seurantaa, jotta AK voi vaikuttaa asioihin yhteisön päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa erityisesti kiinnittämällä huomiota ehdotusten yksityiskohtiin yhteispäätösmenettelyn yhteydessä.

| 23 | valtuuttaa puheenjohtajaansa toimittamaan tämän päätöslauselman Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, Euroopan unionin neuvostolle sekä neuvoston puheenjohtajina vuosina 2006—2008 toimiville valtioille eli Itävallalle, Suomelle, Saksalle, Portugalille, Slovenialle ja Ranskalle. |
| --- | --- |

23

valtuuttaa puheenjohtajaansa toimittamaan tämän päätöslauselman Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, Euroopan unionin neuvostolle sekä neuvoston puheenjohtajina vuosina 2006—2008 toimiville valtioille eli Itävallalle, Suomelle, Saksalle, Portugalille, Slovenialle ja Ranskalle.

Bryssel 16. helmikuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 162/2004 fin.

1

(2)  KOM(2005) 24 lopullinen, s. 11.

2

(3)  Päätelmien 38 kohta.

3

(4)  R/CdR 197/2005 pt. 11.

4

---

| 16.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 192/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 192/38

---

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö tekee Euroopasta todellisuutta — Vetoomus eurooppalaista rajaseutuyhteistyöyhtymää koskevan asetuksen hyväksymiseksi”

(2006/C 192/08)

ALUEIDEN KOMITEA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 159 artiklan kolmannen kohdan, jossa määrätään Euroopan yhteisön erityistoimista taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi.

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan, joka kuuluu seuraavasti: ”Neuvosto tai komissio kuulee alueiden komiteaa tässä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa sekä muissa aiheellisiksi katsomissaan tapauksissa, erityisesti rajojen yli ulottuvan yhteistyön osalta”.

ottaa huomioon Euroopan neuvoston Madridissa vuonna 1980 tekemän puiteyleissopimuksen ja siihen myöhemmin (vuosina 1995 ja 1998) liitetyt lisäpöytäkirjat.

ottaa huomioon maaliskuussa 2002 antamansa lausunnon aiheesta ”Rajanylittävän ja alueidenvälisen yhteistyön edistämisstrategia laajentuneessa Euroopan unionissa — suuntaa-antava perusasiakirja tulevaisuutta varten” (CdR 181/2000 fin).

ottaa huomioon Euroopan komission 14. heinäkuuta 2004 hyväksymän ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta rajaseutuyhteistyöyhtymästä (ERY), KOM(2004) 496 lopullinen — 2004/0168 COD.

ottaa huomioon17. marraskuuta 2004 antamansa lausunnon aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta rajaseutuyhteistyöyhtymästä (ERY)” (CdR 62/2004) (esittelijä: Burgenlandin osavaltion päämies Hans Niessl, AT, PSE).

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 21. kesäkuuta 2005 hyväksymän mietinnön (A6-0206/2005) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta rajaseutuyhteistyöyhtymästä (ERY).

ottaa huomioon puheenjohtaja Di Stasin puheenjohtaja Straubille 1. joulukuuta 2005 lähettämän kirjeen, jossa hän korostaa, että Euroopan neuvoston alainen Euroopan alue- ja paikallishallintoasiain kongressi tukee varauksettomasti Euroopan komission ehdotusta asetukseksi ERY:stä.

ottaa huomioon viimeaikaiset neuvottelut asiasta vastaavassa neuvoston työryhmässä sekä nykyisen EU:n puheenjohtajavaltion tavoitteen saattaa asetusehdotuksesta käytävät neuvottelut päätökseen kevään 2006 aikana.

pitää eurooppalaista rajatylittävää yhteistyöyhtymää (ERY) alueiden ja kuntien kannalta myönteisenä ja tarpeellisena oikeusvälineenä, jolla voidaan ratkaisevasti helpottaa ja parantaa rajatylittävää, alueiden välistä ja valtioiden välistä yhteistyötä Euroopassa.

korostaa, että EU:n rakenneohjelmien rajatylittävässä, alueiden välisessä ja valtioiden välisessä toimeenpanossa tehdään kulloistenkin kumppanien kanssa yhteistyötä vain herrasmiessopimusten pohjalta ja siten ilman selvää oikeudellista sitovuutta, koska monilla alue- ja paikallisyhteisöillä ei ole riittävästi toimivaltaa. Tämä aiheuttaa usein oikeudellista epävarmuutta.

huomauttaa, että EU:n laajennuttua vuonna 2004 alue- ja paikallisyhteisöjen tarve tehdä yhteistyötä ”uusien” jäsenvaltioiden kanssa ja niiden välillä on kasvanut valtavasti ja että EU:n on otettava tämä kehitys nykyistä paremmin huomioon.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen asetukseksi eurooppalaisesta rajaseutuyhteistyöyhtymästä, jota komitea varauksetta kannattaa.

kehottaa jäsenvaltioita toteamaan neuvostossa ERY:tä koskevan säädöksen tarpeellisuuden ja osoittamaan poliittisen tahtonsa parantaa ratkaisevasti entistä tiiviimmän rajatylittävän, alueiden välisen ja valtioiden välisen yhteistyön oikeudellista kehystä.

pyytää neuvoston puheenjohtajavaltiota Itävaltaa tekemään kaikkensa, jotta rakennerahastopaketista käytäviä neuvotteluja vauhditetaan ja ne saadaan menestyksekkäästi päätökseen Itävallan puheenjohtajuuskauden aikana. Neuvotteluissa on säilytettävä asetusehdotuksen perusajatus.

antaa tukensa Euroopan parlamentin sitoumukselle luoda yhteisön oikeuteen rajatylittävän, alueiden välisen ja valtioiden välisen yhteistyön perusta, sillä tämä osoittaa kansalaisille Euroopan unionin tuottavan todellista lisäarvoa.

kehottaa jäseniään vaikuttamaan jäsenvaltiotasolla toimivaltaisiin elimiin ja Euroopan parlamentin jäseniin sen puolesta, että ERY:n luomista koskevat neuvottelut sujuvat jatkossakin myönteisesti.

ehdottaa neuvoston työryhmässä tähän mennessä saavutettujen neuvottelutulosten (tilanne tammikuussa 2006) perusteella sekä asetuksesta saatavan mahdollisimman suuren hyödyn ja laajan soveltamisen varmistamiseksi seuraavia selvennyksiä asetustekstiin:

| — | Komissio tekee pöytäkirjaan liitettävässä lausumassa selväksi, että kun tietty ERY on perustettu asetuksen mukaisesti, sellaisten unionin ulkopuolisten valtioiden alueyhteisöt, jotka ovat liittäneet asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään, voivat osallistua kyseiseen ERY:ään. |
| --- | --- |

—

Komissio tekee pöytäkirjaan liitettävässä lausumassa selväksi, että kun tietty ERY on perustettu asetuksen mukaisesti, sellaisten unionin ulkopuolisten valtioiden alueyhteisöt, jotka ovat liittäneet asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään, voivat osallistua kyseiseen ERY:ään.

| — | Lisätään yksiselitteinen selvennys, jonka mukaan yhteistyökumppanit voivat ERY:n puitteissa tehdä valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä kaikilla aloilla, joilla ne voivat tehdä yhteistyötä myös kotijäsenvaltiossaan; näin väline tukee syrjimättömyysperiaatetta. |
| --- | --- |

—

Lisätään yksiselitteinen selvennys, jonka mukaan yhteistyökumppanit voivat ERY:n puitteissa tehdä valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä kaikilla aloilla, joilla ne voivat tehdä yhteistyötä myös kotijäsenvaltiossaan; näin väline tukee syrjimättömyysperiaatetta.

| — | Lisätään yksiselitteinen selvennys, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät saa kaventaa ERY:ssä mukana olevien kumppanien nykyistä toimivaltaa ERY-asetuksen toimeenpanoa varten. |
| --- | --- |

—

Lisätään yksiselitteinen selvennys, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät saa kaventaa ERY:ssä mukana olevien kumppanien nykyistä toimivaltaa ERY-asetuksen toimeenpanoa varten.

| — | Lisätään yksiselitteinen selvennys, jonka mukaan kumppanit voivat perustaa ERY:n ilman ylempien hallintoelinten etukäteen antamaa lupaa ja perustetun ERY:n oikeudellinen valvonta kuuluu jäsenvaltioille tai niiden toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

—

Lisätään yksiselitteinen selvennys, jonka mukaan kumppanit voivat perustaa ERY:n ilman ylempien hallintoelinten etukäteen antamaa lupaa ja perustetun ERY:n oikeudellinen valvonta kuuluu jäsenvaltioille tai niiden toimivaltaisille viranomaisille.

antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma vielä ennen asiasta vastaavan neuvoston työryhmän työskentelyn päättymistä Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvoston puheenjohtajavaltiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille.

Bryssel 16. helmikuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---