# Uradni list C 276E/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 276E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4914. november 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 276E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4914. november 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2006/C 276E/1 | Skupno stališče (ES) št. 17/2006 z dne 27. junija 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, odobritvi in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES | 1 |
| 2006/C 276E/2 | Skupno stališče (ES) št. 18/2006 z dne 27. junija 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. .../2006 o registraciji, ocenjevanju, dovoljevanju in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije | 252 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2006/C 276E/1

Skupno stališče (ES) št. 17/2006 z dne 27. junija 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, odobritvi in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES

1

2006/C 276E/2

Skupno stališče (ES) št. 18/2006 z dne 27. junija 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. .../2006 o registraciji, ocenjevanju, dovoljevanju in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije

252

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 14.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 276/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 17/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 27. junija 2006

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o registraciji, evalvaciji, odobritvi in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES

(2006/C 276 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2)

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ta uredba bi morala zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in okolja kot tudi prosti pretok snovi kot takih, v pripravkih in izdelkih, ob pospeševanju konkurenčnosti in inovacij. |
| --- | --- |

(1)

Ta uredba bi morala zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in okolja kot tudi prosti pretok snovi kot takih, v pripravkih in izdelkih, ob pospeševanju konkurenčnosti in inovacij.

| (2) | Učinkovito delovanje notranjega trga za snovi se lahko doseže samo, če se zahteve za snovi ne razlikujejo bistveno od ene države članice do druge. |
| --- | --- |

(2)

Učinkovito delovanje notranjega trga za snovi se lahko doseže samo, če se zahteve za snovi ne razlikujejo bistveno od ene države članice do druge.

| (3) | S prilagajanjem zakonodaje o snoveh bi bilo treba zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in okolja, s ciljem doseči trajnostni razvoj. Ta zakonodaja bi se morala uporabljati na nediskriminatorni način ne glede na to, ali se kemijske snovi tržijo na notranjem ali mednarodnem trgu. |
| --- | --- |

(3)

S prilagajanjem zakonodaje o snoveh bi bilo treba zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in okolja, s ciljem doseči trajnostni razvoj. Ta zakonodaja bi se morala uporabljati na nediskriminatorni način ne glede na to, ali se kemijske snovi tržijo na notranjem ali mednarodnem trgu.

| (4) | V skladu z izvedbenim načrtom, sprejetim 4. septembra 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, skuša Evropska unija doseči, da se bodo kemikalije do leta 2020 proizvajale in uporabljale na načine, s katerimi se bodo zmanjšali večji neugodni vplivi na zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z izvedbenim načrtom, sprejetim 4. septembra 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, skuša Evropska unija doseči, da se bodo kemikalije do leta 2020 proizvajale in uporabljale na načine, s katerimi se bodo zmanjšali večji neugodni vplivi na zdravje ljudi in okolje.

| (5) | Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v zakonodajo Skupnosti o delovnih mestih in okolju. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v zakonodajo Skupnosti o delovnih mestih in okolju.

| (6) | Ta uredba bi morala pripomoči k izpolnitvi Strateškega pristopa k mednarodnemu ravnanju s kemikalijami (SAICM), sprejetega 6. februarja 2006 v Dubaju. |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba bi morala pripomoči k izpolnitvi Strateškega pristopa k mednarodnemu ravnanju s kemikalijami (SAICM), sprejetega 6. februarja 2006 v Dubaju.

| (7) | Da se ohrani celovitost notranjega trga in zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi, zlasti zdravja delavcev, in okolja, je treba zagotoviti, da je proizvodnja snovi v Skupnosti v skladu z zakonodajo Skupnosti, četudi se te snovi izvozijo. |
| --- | --- |

(7)

Da se ohrani celovitost notranjega trga in zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi, zlasti zdravja delavcev, in okolja, je treba zagotoviti, da je proizvodnja snovi v Skupnosti v skladu z zakonodajo Skupnosti, četudi se te snovi izvozijo.

| (8) | Posebej bi bilo treba upoštevati možni vpliv te uredbe na majhna in srednje velika podjetja (MSP) ter potrebo, da se prepreči kakršna koli diskriminacija zoper njih. |
| --- | --- |

(8)

Posebej bi bilo treba upoštevati možni vpliv te uredbe na majhna in srednje velika podjetja (MSP) ter potrebo, da se prepreči kakršna koli diskriminacija zoper njih.

| (9) | Ocena delovanja štirih najpomembnejših pravnih instrumentov, ki urejajo področje kemikalij v Skupnosti, to so Direktiva Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (4), Direktiva Sveta 76/769/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (5), Direktiva 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (6), Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (7), je opredelila številne težave pri uporabi zakonodaje Skupnosti o kemikalijah, zaradi česar prihaja do razlik med zakoni in drugimi predpisi držav članic, kar neposredno vpliva na delovanje notranjega trga na tem področju in potrebo, da se stori več za varovanje javnega zdravja in okolja v skladu z načelom previdnosti. |
| --- | --- |

(9)

Ocena delovanja štirih najpomembnejših pravnih instrumentov, ki urejajo področje kemikalij v Skupnosti, to so Direktiva Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (4), Direktiva Sveta 76/769/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (5), Direktiva 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (6), Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (7), je opredelila številne težave pri uporabi zakonodaje Skupnosti o kemikalijah, zaradi česar prihaja do razlik med zakoni in drugimi predpisi držav članic, kar neposredno vpliva na delovanje notranjega trga na tem področju in potrebo, da se stori več za varovanje javnega zdravja in okolja v skladu z načelom previdnosti.

| (10) | Snovi pod carinskim nadzorom, ki so v začasni hrambi v prostih conah ali prostih skladiščih, ker se bodo ponovno izvozile ali ker so v prehodu, se ne uporabljajo v smislu te uredbe in bi jih bilo zato treba izvzeti iz področja njene uporabe. Prevoz nevarnih snovi in nevarnih pripravkov v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh, morju ali zraku bi bilo prav tako treba izvzeti iz področja njene uporabe, ker se za tak prevoz že uporablja posebna zakonodaja. |
| --- | --- |

(10)

Snovi pod carinskim nadzorom, ki so v začasni hrambi v prostih conah ali prostih skladiščih, ker se bodo ponovno izvozile ali ker so v prehodu, se ne uporabljajo v smislu te uredbe in bi jih bilo zato treba izvzeti iz področja njene uporabe. Prevoz nevarnih snovi in nevarnih pripravkov v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh, morju ali zraku bi bilo prav tako treba izvzeti iz področja njene uporabe, ker se za tak prevoz že uporablja posebna zakonodaja.

| (11) | Za zagotovitev izvedljivosti in ohranitev spodbud za recikliranje in predelavo odpadkov se takih odpadkov ne sme obravnavati kot snovi, pripravkov ali izdelkov v smislu te uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev izvedljivosti in ohranitev spodbud za recikliranje in predelavo odpadkov se takih odpadkov ne sme obravnavati kot snovi, pripravkov ali izdelkov v smislu te uredbe.

| (12) | Eden od pomembnih ciljev novega sistema, ki naj bi ga vzpostavila ta uredba, je spodbuditi in v nekaterih primerih zagotoviti, da se snovi, ki zbujajo veliko skrb, končno nadomesti z manj nevarnimi snovmi ali tehnologijami, če so na voljo druge ustrezne ekonomsko in tehnično izvedljive možnosti. Ta uredba ne vpliva na uporabo direktiv o varstvu delavcev in okolju, zlasti Direktive 2004/37/EGS Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (8) in Direktive Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 89/391/EGS) (9), v skladu s katero se od delodajalcev zahteva, da odstranijo nevarne snovi, če je to tehnično izvedljivo, ali jih nadomestijo z manj nevarnimi snovmi. |
| --- | --- |

(12)

Eden od pomembnih ciljev novega sistema, ki naj bi ga vzpostavila ta uredba, je spodbuditi in v nekaterih primerih zagotoviti, da se snovi, ki zbujajo veliko skrb, končno nadomesti z manj nevarnimi snovmi ali tehnologijami, če so na voljo druge ustrezne ekonomsko in tehnično izvedljive možnosti. Ta uredba ne vpliva na uporabo direktiv o varstvu delavcev in okolju, zlasti Direktive 2004/37/EGS Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (8) in Direktive Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 89/391/EGS) (9), v skladu s katero se od delodajalcev zahteva, da odstranijo nevarne snovi, če je to tehnično izvedljivo, ali jih nadomestijo z manj nevarnimi snovmi.

| (13) | Obstaja potreba po zagotovitvi učinkovitega upravljanje tehničnih, znanstvenih in upravnih vidikov te uredbe na ravni Skupnosti. Za prevzem te naloge je zato treba ustanoviti osrednji subjekt. Sklep študije o izvedljivosti zahtev v zvezi z viri za osrednji subjekt je bil, da zagotavlja samostojen osrednji subjekt v primerjavi z drugimi možnostmi vrsto dolgoročnih prednosti. Zato bi bilo treba ustanoviti Evropsko agencijo za kemikalije (v nadaljevanju: „Agencija“). |
| --- | --- |

(13)

Obstaja potreba po zagotovitvi učinkovitega upravljanje tehničnih, znanstvenih in upravnih vidikov te uredbe na ravni Skupnosti. Za prevzem te naloge je zato treba ustanoviti osrednji subjekt. Sklep študije o izvedljivosti zahtev v zvezi z viri za osrednji subjekt je bil, da zagotavlja samostojen osrednji subjekt v primerjavi z drugimi možnostmi vrsto dolgoročnih prednosti. Zato bi bilo treba ustanoviti Evropsko agencijo za kemikalije (v nadaljevanju: „Agencija“).

| (14) | Za obvladovanje tveganja snovi bi morale odgovarjati fizične ali pravne osebe, ki te snovi proizvajajo, uvažajo, dajejo v promet ali jih uporabljajo. Informacije o izvajanjute uredbe bi morale biti lahko dostopne, zlasti za MSP. |
| --- | --- |

(14)

Za obvladovanje tveganja snovi bi morale odgovarjati fizične ali pravne osebe, ki te snovi proizvajajo, uvažajo, dajejo v promet ali jih uporabljajo. Informacije o izvajanjute uredbe bi morale biti lahko dostopne, zlasti za MSP.

| (15) | Zato bi morale določbe o registraciji od proizvajalcev in uvoznikov zahtevati, da pridobijo podatke o snoveh, ki jih proizvajajo ali uvažajo, in te podatke uporabijo za oceno tveganja, povezanega s to snovjo, ter da pripravijo in priporočijo ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja. Z namenom zagotoviti, da se obveznosti dejansko izpolnjujejo, in iz razlogov preglednosti bi morala registracija zahtevati, da predložijo dokumentacijo z vsemi takšnimi infromacijami Agenciji. Za registrirane snovi bi bilo treba dovoliti promet na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(15)

Zato bi morale določbe o registraciji od proizvajalcev in uvoznikov zahtevati, da pridobijo podatke o snoveh, ki jih proizvajajo ali uvažajo, in te podatke uporabijo za oceno tveganja, povezanega s to snovjo, ter da pripravijo in priporočijo ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja. Z namenom zagotoviti, da se obveznosti dejansko izpolnjujejo, in iz razlogov preglednosti bi morala registracija zahtevati, da predložijo dokumentacijo z vsemi takšnimi infromacijami Agenciji. Za registrirane snovi bi bilo treba dovoliti promet na notranjem trgu.

| (16) | V določbah o evalvaciji bi moralo biti predvideno spremljanje registracije, in sicer z omogočanjem preverjanja, ali so registracije v skladu z zahtevami iz te uredbe, in po potrebi z omogočanjem pridobivanja dodatnih informacij o lastnostih snovi. Če Agencija v sodelovanju z državo članico upravičeno meni, da je snov nevarna za zdravje ljudi ali okolje, bi morala Agencija, potem ko vključi snov v tekoč akcijski načrt Skupnosti za evalvacijo snovi, zagotoviti, da se te snovi evalvirajo, pri čemer se zanaša na pristojne organe držav članic. |
| --- | --- |

(16)

V določbah o evalvaciji bi moralo biti predvideno spremljanje registracije, in sicer z omogočanjem preverjanja, ali so registracije v skladu z zahtevami iz te uredbe, in po potrebi z omogočanjem pridobivanja dodatnih informacij o lastnostih snovi. Če Agencija v sodelovanju z državo članico upravičeno meni, da je snov nevarna za zdravje ljudi ali okolje, bi morala Agencija, potem ko vključi snov v tekoč akcijski načrt Skupnosti za evalvacijo snovi, zagotoviti, da se te snovi evalvirajo, pri čemer se zanaša na pristojne organe držav članic.

| (17) | Čeprav so informacije o snoveh, pridobljene med evalvacijo, namenjene predvsem proizvajalcem in uvoznikom za uporabo pri obvladovanju tveganja, povezanega s temi snovmi, se te lahko uporabijo tudi za uvedbo postopkov odobritve ali določitev omejitev v skladu s to uredbo ali postopkov obvladovanja tveganja v skladu z drugo zakonodajo Skupnosti. Zato bi bilo treba zagotoviti, da so te informacije na voljo pristojnim organom, ki jih lahko uporabijo za takšne postopke. |
| --- | --- |

(17)

Čeprav so informacije o snoveh, pridobljene med evalvacijo, namenjene predvsem proizvajalcem in uvoznikom za uporabo pri obvladovanju tveganja, povezanega s temi snovmi, se te lahko uporabijo tudi za uvedbo postopkov odobritve ali določitev omejitev v skladu s to uredbo ali postopkov obvladovanja tveganja v skladu z drugo zakonodajo Skupnosti. Zato bi bilo treba zagotoviti, da so te informacije na voljo pristojnim organom, ki jih lahko uporabijo za takšne postopke.

| (18) | Določbe o odobritvi bi morale zagotoviti dobro delovanje notranjega trga in hkrati jamčiti, da se tveganja zaradi snovi, ki zbujajo veliko skrb, ustrezno nadzorujejo. Odobritev za dajanje v promet in uporabo bi morala Komisija izdati le, če se tveganje, ki izhaja iz njihove uporabe, ustrezno nadzoruje, kjer je to mogoče, ali če se lahko njihova uporaba utemelji s socialno-ekonomskimi razlogi in ni na voljo ustreznih drugih možnosti, ki so ekonomsko in tehnično izvedljive. |
| --- | --- |

(18)

Določbe o odobritvi bi morale zagotoviti dobro delovanje notranjega trga in hkrati jamčiti, da se tveganja zaradi snovi, ki zbujajo veliko skrb, ustrezno nadzorujejo. Odobritev za dajanje v promet in uporabo bi morala Komisija izdati le, če se tveganje, ki izhaja iz njihove uporabe, ustrezno nadzoruje, kjer je to mogoče, ali če se lahko njihova uporaba utemelji s socialno-ekonomskimi razlogi in ni na voljo ustreznih drugih možnosti, ki so ekonomsko in tehnično izvedljive.

| (19) | Določbe o omejevanju bi morale omogočiti, da se proizvodnja, dajanje v promet in uporaba snovi, ki pomenijo tveganja, na katere se je treba odzvati, v celoti ali delno omeji ali prepove ali drugače omeji, na podlagi ocene teh tveganj. |
| --- | --- |

(19)

Določbe o omejevanju bi morale omogočiti, da se proizvodnja, dajanje v promet in uporaba snovi, ki pomenijo tveganja, na katere se je treba odzvati, v celoti ali delno omeji ali prepove ali drugače omeji, na podlagi ocene teh tveganj.

| (20) | Pri pripravi te uredbe je Komisija sprožila izvedbene projekte REACH (RIP), ki vključujejo ustrezne strokovnjake iz interesnih skupin. Nekateri od teh projektov skušajo oblikovati osnutek smernic in orodja, ki bi Komisiji, Agenciji, državam članicam, proizvajalcem, uvoznikom in uporabnikom snovi na nižji stopnji na konkreten način pomagale izpolniti njihove obveznosti na podlagi te uredbe. To delo bi moralo Komisiji in Agenciji omogočiti, da pravočasno zagotovita ustrezna tehnična navodila ob upoštevanju rokov, ki jih navaja ta uredba. |
| --- | --- |

(20)

Pri pripravi te uredbe je Komisija sprožila izvedbene projekte REACH (RIP), ki vključujejo ustrezne strokovnjake iz interesnih skupin. Nekateri od teh projektov skušajo oblikovati osnutek smernic in orodja, ki bi Komisiji, Agenciji, državam članicam, proizvajalcem, uvoznikom in uporabnikom snovi na nižji stopnji na konkreten način pomagale izpolniti njihove obveznosti na podlagi te uredbe. To delo bi moralo Komisiji in Agenciji omogočiti, da pravočasno zagotovita ustrezna tehnična navodila ob upoštevanju rokov, ki jih navaja ta uredba.

| (21) | Odgovornost za ocenitev tveganj in nevarnosti snovi bi bilo zato treba zaupati predvsem fizičnim in pravnim osebam, ki te snovi proizvajajo ali uvažajo, vendar samo če to delajo v obsegu, ki presega določeno količino, da lahko tako nosijo s tem povezano obremenitev. Fizične in pravne osebe, ki ravnajo s kemikalijami, bi morale sprejeti potrebne ukrepe za obvladovanje tveganja v skladu z oceno tveganja snovi, ki jih proizvajajo, in ustrezna sporočila posredovati po dobavni verigi. Med drugim bi to moralo vključevati ustrezen in pregleden opis ter uradno obvestilo o tveganjih, ki izvirajo iz proizvodnje, uporabe in odstranjevanja posamezne snovi. |
| --- | --- |

(21)

Odgovornost za ocenitev tveganj in nevarnosti snovi bi bilo zato treba zaupati predvsem fizičnim in pravnim osebam, ki te snovi proizvajajo ali uvažajo, vendar samo če to delajo v obsegu, ki presega določeno količino, da lahko tako nosijo s tem povezano obremenitev. Fizične in pravne osebe, ki ravnajo s kemikalijami, bi morale sprejeti potrebne ukrepe za obvladovanje tveganja v skladu z oceno tveganja snovi, ki jih proizvajajo, in ustrezna sporočila posredovati po dobavni verigi. Med drugim bi to moralo vključevati ustrezen in pregleden opis ter uradno obvestilo o tveganjih, ki izvirajo iz proizvodnje, uporabe in odstranjevanja posamezne snovi.

| (22) | Za učinkovito izvedbo ocene kemijske varnosti snovi bi morali proizvajalci in uvozniki snovi pridobiti informacije o teh snoveh, po potrebi z izvajanjem novih testov. |
| --- | --- |

(22)

Za učinkovito izvedbo ocene kemijske varnosti snovi bi morali proizvajalci in uvozniki snovi pridobiti informacije o teh snoveh, po potrebi z izvajanjem novih testov.

| (23) | Za izvrševanje in evalvacijo ter zaradi preglednosti bi bilo treba informacije o teh snoveh in s tem povezane informacije, vključno z ukrepi za obvladovanje tveganja, praviloma predložiti organom. |
| --- | --- |

(23)

Za izvrševanje in evalvacijo ter zaradi preglednosti bi bilo treba informacije o teh snoveh in s tem povezane informacije, vključno z ukrepi za obvladovanje tveganja, praviloma predložiti organom.

| (24) | Pri znanstvenih raziskavah in razvoju se ponavadi uporabljajo količine, ki ne presegajo ene tone na leto. Zato takšnih raziskav in razvoja ni treba izvzeti, saj snovi v teh količinah v nobenem primeru ni treba registrirati. Za spodbujanje inovativnosti bi bilo treba v proizvode in postopke usmerjene raziskave ter razvoj za določen čas izvzeti iz obveznega registriranja, če snov še ni namenjena za vstop na trg za nedoločeno število kupcev, ker njena uporaba v pripravkih ali izdelkih zahteva še dodatne raziskave in razvoj, ki jih opravi morebitni registracijski zavezanec sam ali v sodelovanju z omejenim številom znanih kupcev. Poleg tega je primerno, da se podobno izvzetje zagotovi za uporabnike na nižji stopnji, ki snovi uporabljajo za v proizvode in postopke usmerjene raziskave in razvoj, če so tveganja za zdravje ljudi in okolje ustrezno obvladovana v skladu z zahtevami zakonodaje za varovanje delavcev in okolja. |
| --- | --- |

(24)

Pri znanstvenih raziskavah in razvoju se ponavadi uporabljajo količine, ki ne presegajo ene tone na leto. Zato takšnih raziskav in razvoja ni treba izvzeti, saj snovi v teh količinah v nobenem primeru ni treba registrirati. Za spodbujanje inovativnosti bi bilo treba v proizvode in postopke usmerjene raziskave ter razvoj za določen čas izvzeti iz obveznega registriranja, če snov še ni namenjena za vstop na trg za nedoločeno število kupcev, ker njena uporaba v pripravkih ali izdelkih zahteva še dodatne raziskave in razvoj, ki jih opravi morebitni registracijski zavezanec sam ali v sodelovanju z omejenim številom znanih kupcev. Poleg tega je primerno, da se podobno izvzetje zagotovi za uporabnike na nižji stopnji, ki snovi uporabljajo za v proizvode in postopke usmerjene raziskave in razvoj, če so tveganja za zdravje ljudi in okolje ustrezno obvladovana v skladu z zahtevami zakonodaje za varovanje delavcev in okolja.

| (25) | Ker bi morali proizvajalci in uvozniki izdelkov odgovarjati za svoje izdelke, je primerno, da se uvede zahteva za registriranje snovi, ki naj bi se sprostile iz izdelkov in niso bile registrirane za to uporabo. Agencija bi morala biti obveščena glede snovi, ki zbujajo veliko skrb, količina in vsebnost katerih v izdelkih presegata zgornjo mejo, če se ne more izključiti izpostavljenosti snovem in kjer nihče ni registriral snovi za zadevno uporabo. Agencija bi morala biti pooblaščena tudi, da zahteva predložitev registracije, če utemeljeno sumi, da lahko sproščanje snovi iz izdelka škoduje zdravju ljudi in okolju ter da ti izdelki vsebujejo snov v količini, ki znaša skupaj več kot eno tono na leto na proizvajalca ali uvoznika. Agencija bi morala razmisliti o predlogu za omejevanje za primere, v katerih meni, da uporaba takšnih substanc v izdelkih ogroža zdravje ljudi ali okolje in to ni ustrezno nadzorovano. |
| --- | --- |

(25)

Ker bi morali proizvajalci in uvozniki izdelkov odgovarjati za svoje izdelke, je primerno, da se uvede zahteva za registriranje snovi, ki naj bi se sprostile iz izdelkov in niso bile registrirane za to uporabo. Agencija bi morala biti obveščena glede snovi, ki zbujajo veliko skrb, količina in vsebnost katerih v izdelkih presegata zgornjo mejo, če se ne more izključiti izpostavljenosti snovem in kjer nihče ni registriral snovi za zadevno uporabo. Agencija bi morala biti pooblaščena tudi, da zahteva predložitev registracije, če utemeljeno sumi, da lahko sproščanje snovi iz izdelka škoduje zdravju ljudi in okolju ter da ti izdelki vsebujejo snov v količini, ki znaša skupaj več kot eno tono na leto na proizvajalca ali uvoznika. Agencija bi morala razmisliti o predlogu za omejevanje za primere, v katerih meni, da uporaba takšnih substanc v izdelkih ogroža zdravje ljudi ali okolje in to ni ustrezno nadzorovano.

| (26) | V tehnični prilogi bi bilo treba podrobno določiti zahteve za ocene kemijske varnosti, ki jih izvedejo proizvajalci in uvozniki, da lahko izpolnijo svoje obveznosti. Da se obremenitev pravično porazdeli s kupci, bi morali proizvajalci in uvozniki v svoji oceni kemijske varnosti poleg svojih uporab in uporab, za katere dajo snovi v promet, obravnavati tudi uporabe, za katere zaprosijo njihovi kupci. |
| --- | --- |

(26)

V tehnični prilogi bi bilo treba podrobno določiti zahteve za ocene kemijske varnosti, ki jih izvedejo proizvajalci in uvozniki, da lahko izpolnijo svoje obveznosti. Da se obremenitev pravično porazdeli s kupci, bi morali proizvajalci in uvozniki v svoji oceni kemijske varnosti poleg svojih uporab in uporab, za katere dajo snovi v promet, obravnavati tudi uporabe, za katere zaprosijo njihovi kupci.

| (27) | Komisija bi morala v tesnem sodelovanju z industrijo, državami članicami in drugimi ustreznimi interesnimi skupinami oblikovati navodila za izpolnjevanje zahtev iz te uredbe v zvezi s pripravki (zlasti glede varnostnih listov, ki vključujejo poteke izpostavljenosti), vključno z oceno snovi, vgrajenih v posebne pripravke — kakor npr. kovine v zlitinah. Pri tem bi morala Komisija popolnoma upoštevati opravljeno delo v okviru RIP in bi morala v celotni sklop navodil REACH vključiti potrebna navodila na tem področju. Ta navodila bi morala biti na voljo preden se začne ta uredba uporabljati. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bi morala v tesnem sodelovanju z industrijo, državami članicami in drugimi ustreznimi interesnimi skupinami oblikovati navodila za izpolnjevanje zahtev iz te uredbe v zvezi s pripravki (zlasti glede varnostnih listov, ki vključujejo poteke izpostavljenosti), vključno z oceno snovi, vgrajenih v posebne pripravke — kakor npr. kovine v zlitinah. Pri tem bi morala Komisija popolnoma upoštevati opravljeno delo v okviru RIP in bi morala v celotni sklop navodil REACH vključiti potrebna navodila na tem področju. Ta navodila bi morala biti na voljo preden se začne ta uredba uporabljati.

| (28) | Ocene kemijske varnosti ne bi bilo treba izvesti za snovi, ki jih vsebujejo pripravki v določenih, zelo majhnih koncentracijah, za katere velja, da ne zbujajo skrbi. Snovi, ki jih v tako nizkih koncentracijah vsebujejo pripravki, bi bilo tudi treba izvzeti iz odobritve. Te določbe bi bilo treba enako uporabljati za pripravke, ki so trdne zmesi snovi, vse dokler ne dobijo določene oblike, ki jih spremeni v izdelek. |
| --- | --- |

(28)

Ocene kemijske varnosti ne bi bilo treba izvesti za snovi, ki jih vsebujejo pripravki v določenih, zelo majhnih koncentracijah, za katere velja, da ne zbujajo skrbi. Snovi, ki jih v tako nizkih koncentracijah vsebujejo pripravki, bi bilo tudi treba izvzeti iz odobritve. Te določbe bi bilo treba enako uporabljati za pripravke, ki so trdne zmesi snovi, vse dokler ne dobijo določene oblike, ki jih spremeni v izdelek.

| (29) | Zagotoviti bi bilo treba skupno predložitev in souporabo informacij o snoveh, da bi se povečala učinkovitost registracijskega sistema ter zmanjšali stroški in testiranja na vretenčarjih. Eden iz skupine registracijskih zavezancev, ki predložijo registracijo za eno snov, bi moral v imenu drugih predložiti informacije v skladu s pravili, ki zagotavljajo predložitev vseh zahtevanih informacij ob hkratni porazdelitvi stroškovne obremenitve. Registracijskemu zavezancu bi bilo treba omogočiti, da lahko v določenih posebnih primerih predloži informacije neposredno Agenciji. |
| --- | --- |

(29)

Zagotoviti bi bilo treba skupno predložitev in souporabo informacij o snoveh, da bi se povečala učinkovitost registracijskega sistema ter zmanjšali stroški in testiranja na vretenčarjih. Eden iz skupine registracijskih zavezancev, ki predložijo registracijo za eno snov, bi moral v imenu drugih predložiti informacije v skladu s pravili, ki zagotavljajo predložitev vseh zahtevanih informacij ob hkratni porazdelitvi stroškovne obremenitve. Registracijskemu zavezancu bi bilo treba omogočiti, da lahko v določenih posebnih primerih predloži informacije neposredno Agenciji.

| (30) | Zahteve za pridobivanje informacij o snoveh bi bilo treba podrobno opisati in razvrstiti v skladu s proizvedeno ali uvoženo količino snovi, ker se na podlagi teh količin lahko določi, kakšna je verjetnost za izpostavljenost ljudi in okolja. Da bi zmanjšali morebiten vpliv na snovi v manjših količinah, se nove informacije o ekotoksikoloških in toksikoloških testih zahteva samo za prednostne snovi med 1 in 10 tonami. Za druge snovi v tem količinskem razponu morajo obstajati pobude za spodbujanje proizvajalcev in uvoznikov, da zagotovljajo te informacije. |
| --- | --- |

(30)

Zahteve za pridobivanje informacij o snoveh bi bilo treba podrobno opisati in razvrstiti v skladu s proizvedeno ali uvoženo količino snovi, ker se na podlagi teh količin lahko določi, kakšna je verjetnost za izpostavljenost ljudi in okolja. Da bi zmanjšali morebiten vpliv na snovi v manjših količinah, se nove informacije o ekotoksikoloških in toksikoloških testih zahteva samo za prednostne snovi med 1 in 10 tonami. Za druge snovi v tem količinskem razponu morajo obstajati pobude za spodbujanje proizvajalcev in uvoznikov, da zagotovljajo te informacije.

| (31) | Države članice, Agencija in vse zainteresirane strani bi morali v celoti upoštevati rezultate RIP, zlasti z ozirom na registracijo snovi, ki se nahajajo v naravi. |
| --- | --- |

(31)

Države članice, Agencija in vse zainteresirane strani bi morali v celoti upoštevati rezultate RIP, zlasti z ozirom na registracijo snovi, ki se nahajajo v naravi.

| (32) | Treba je preučiti uporabo člena 2(7)(a) in (b) ter Priloge XI glede snovi, pridobljenih z mineraloškimi procesi, in pregled prilog II in III bi moral to v celoti upoštevati. |
| --- | --- |

(32)

Treba je preučiti uporabo člena 2(7)(a) in (b) ter Priloge XI glede snovi, pridobljenih z mineraloškimi procesi, in pregled prilog II in III bi moral to v celoti upoštevati.

| (33) | Če se izvajajo testi, bi morali biti v skladu z ustreznimi zahtevami za varstvo laboratorijskih živali iz Direktive Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (10), ter v primeru ekotoksikoloških in toksikoloških testov dobro laboratorijsko prakso iz Direktive 2004/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi načel dobre laboratorijske prakse ter preverjanju njihove uporabe pri preskusih kemijskih snovi (11). |
| --- | --- |

(33)

Če se izvajajo testi, bi morali biti v skladu z ustreznimi zahtevami za varstvo laboratorijskih živali iz Direktive Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (10), ter v primeru ekotoksikoloških in toksikoloških testov dobro laboratorijsko prakso iz Direktive 2004/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi načel dobre laboratorijske prakse ter preverjanju njihove uporabe pri preskusih kemijskih snovi (11).

| (34) | Dovoliti bi bilo treba pridobivanje informacij tudi na druge načine, enakovredne predpisanim testom in testnim metodam, na primer z uporabo validiranih kvalitativnih in kvantitativnih modelov razmerja med strukturo in aktivnostjo ali strukturno sorodnih snovi. V ta namen bi morala Agencija v sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi pripraviti ustrezna navodila. Treba bi bilo tudi omogočiti, da določenih informacij ni treba predložiti, če se lahko zagotovi ustrezna utemeljitev. Na podlagi izkušenj, pridobljenih z RIP, bi bilo treba razviti kriterije, ki bi določali, kaj šteje kot utemeljitev. |
| --- | --- |

(34)

Dovoliti bi bilo treba pridobivanje informacij tudi na druge načine, enakovredne predpisanim testom in testnim metodam, na primer z uporabo validiranih kvalitativnih in kvantitativnih modelov razmerja med strukturo in aktivnostjo ali strukturno sorodnih snovi. V ta namen bi morala Agencija v sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi pripraviti ustrezna navodila. Treba bi bilo tudi omogočiti, da določenih informacij ni treba predložiti, če se lahko zagotovi ustrezna utemeljitev. Na podlagi izkušenj, pridobljenih z RIP, bi bilo treba razviti kriterije, ki bi določali, kaj šteje kot utemeljitev.

| (35) | Da pomagajo družbam in še zlasti MSP pri izpolnjevanju zahtev te uredbe, bi morale države članice poleg operativnih navodil, ki jih zagotovi Agencija, vzpostaviti nacionalne slušbe za pomoč uporabnikom. |
| --- | --- |

(35)

Da pomagajo družbam in še zlasti MSP pri izpolnjevanju zahtev te uredbe, bi morale države članice poleg operativnih navodil, ki jih zagotovi Agencija, vzpostaviti nacionalne slušbe za pomoč uporabnikom.

| (36) | Komisija bi morala priznati mednarodno sprejete testne metode in sprejeti druge testne metode ter jih ustrezno spremeniti, zlasti zaradi izboljšanja, zmanjšanja ali nadomestitve testiranja na živalih. |
| --- | --- |

(36)

Komisija bi morala priznati mednarodno sprejete testne metode in sprejeti druge testne metode ter jih ustrezno spremeniti, zlasti zaradi izboljšanja, zmanjšanja ali nadomestitve testiranja na živalih.

| (37) | Za intermediate bi bilo treba zaradi izvedljivosti in njihove posebne narave določiti posebne registracijske zahteve. Polimere bi bilo treba izvzeti iz registracije in evalvacije, dokler tistih, ki jih je treba registrirati zaradi nevarnosti, ki jo predstavljajo za zdravje ljudi ali okolje ne bo mogoče določiti na primeren in stroškovno uspešen način na podlagi primernih tehničnih in veljavnih znanstvenih kriterijev. |
| --- | --- |

(37)

Za intermediate bi bilo treba zaradi izvedljivosti in njihove posebne narave določiti posebne registracijske zahteve. Polimere bi bilo treba izvzeti iz registracije in evalvacije, dokler tistih, ki jih je treba registrirati zaradi nevarnosti, ki jo predstavljajo za zdravje ljudi ali okolje ne bo mogoče določiti na primeren in stroškovno uspešen način na podlagi primernih tehničnih in veljavnih znanstvenih kriterijev.

| (38) | Da se prepreči prevelika obremenitev organov in fizičnih ali pravnih oseb z delom, povezanim z registracijo snovi v postopnem uvajanju, ki so že na notranjem trgu, bi bilo treba to registracijo razporediti v ustreznem časovnem obdobju, brez povzročanja nepotrebnih zamud. Zato bi bilo treba določiti roke za registracijo teh snovi. |
| --- | --- |

(38)

Da se prepreči prevelika obremenitev organov in fizičnih ali pravnih oseb z delom, povezanim z registracijo snovi v postopnem uvajanju, ki so že na notranjem trgu, bi bilo treba to registracijo razporediti v ustreznem časovnem obdobju, brez povzročanja nepotrebnih zamud. Zato bi bilo treba določiti roke za registracijo teh snovi.

| (39) | Podatke o snoveh, ki so že prijavljene v skladu z Direktivo 67/548/EGS, bi bilo treba prevzeti v sistem in razširiti, ko se doseže naslednji količinski prag. |
| --- | --- |

(39)

Podatke o snoveh, ki so že prijavljene v skladu z Direktivo 67/548/EGS, bi bilo treba prevzeti v sistem in razširiti, ko se doseže naslednji količinski prag.

| (40) | Da se zagotovi usklajen in enostaven sistem, bi bilo treba vse registracije predložiti Agenciji. Da se zagotovi dosleden pristop in učinkovita uporaba virov, bi morala Agencija opraviti pregled popolnosti za vse registracije in prevzeti odgovornost za vse dokončne zavrnitve registracij. |
| --- | --- |

(40)

Da se zagotovi usklajen in enostaven sistem, bi bilo treba vse registracije predložiti Agenciji. Da se zagotovi dosleden pristop in učinkovita uporaba virov, bi morala Agencija opraviti pregled popolnosti za vse registracije in prevzeti odgovornost za vse dokončne zavrnitve registracij.

| (41) | V Evropskem seznamu kemičnih snovi, ki so na trgu (EINECS), so bile nekatere kompleksne snovi zajete v enem samem vpisu. Snovi UVCB (snovi z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksni reakcijski produkti ali biološki materiali) se lahko po tej uredbi registrirajo kot ena snov kljub njihovi spremenljivi sestavi, če se nevarne lastnosti znatno ne razlikujejo in upravičujejo enako razvrstitev. |
| --- | --- |

(41)

V Evropskem seznamu kemičnih snovi, ki so na trgu (EINECS), so bile nekatere kompleksne snovi zajete v enem samem vpisu. Snovi UVCB (snovi z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksni reakcijski produkti ali biološki materiali) se lahko po tej uredbi registrirajo kot ena snov kljub njihovi spremenljivi sestavi, če se nevarne lastnosti znatno ne razlikujejo in upravičujejo enako razvrstitev.

| (42) | Da se zagotovi ažurnost informacij, zbranih s pomočjo registracije, bi bilo treba za registracijske zavezance uvesti obveznost, da morajo o določenih spremembah informacij obvestiti Agencijo. |
| --- | --- |

(42)

Da se zagotovi ažurnost informacij, zbranih s pomočjo registracije, bi bilo treba za registracijske zavezance uvesti obveznost, da morajo o določenih spremembah informacij obvestiti Agencijo.

| (43) | Število vretenčarjev, uporabljenih v testne namene, je treba zmanjšati na najmanjše možno v skladu z določbami Direktive 86/609/EGS. Kadar koli je to mogoče, bi se bilo treba izogibati uporabi živali z izbiro alternativnih metod, ki so jih potrdili Evropski center za validiranje alternativnih metod ali drugi mednarodni organi in potrdila Komisija ali Agencija, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(43)

Število vretenčarjev, uporabljenih v testne namene, je treba zmanjšati na najmanjše možno v skladu z določbami Direktive 86/609/EGS. Kadar koli je to mogoče, bi se bilo treba izogibati uporabi živali z izbiro alternativnih metod, ki so jih potrdili Evropski center za validiranje alternativnih metod ali drugi mednarodni organi in potrdila Komisija ali Agencija, kakor je ustrezno.

| (44) | Ta uredba ne bi smela posegati v celotno in popolno uporabo pravil Skupnosti o konkurenci. |
| --- | --- |

(44)

Ta uredba ne bi smela posegati v celotno in popolno uporabo pravil Skupnosti o konkurenci.

| (45) | Da se prepreči podvajanje dela in predvsem zmanjša obseg preskusov na vretenčarjih, bi morale določbe za pripravo in predložitev registracij in njihove posodobitve zahtevati izmenjavo informacij, če registracijski zavezanec to zahteva. Če se informacije navezujejo na vretenčarje, bi jih registracijski zavezanec moral zahtevati. |
| --- | --- |

(45)

Da se prepreči podvajanje dela in predvsem zmanjša obseg preskusov na vretenčarjih, bi morale določbe za pripravo in predložitev registracij in njihove posodobitve zahtevati izmenjavo informacij, če registracijski zavezanec to zahteva. Če se informacije navezujejo na vretenčarje, bi jih registracijski zavezanec moral zahtevati.

| (46) | V javnem interesu je zagotoviti, da so o rezultatih testov v zvezi z nevarnostjo določenih snovi za zdravje ljudi ali okolje čim prej obveščene tiste fizične in pravne osebe, ki takšne snovi uporabljajo, da se omeji vsako tveganje, povezano z njihovo uporabo. Informacije bi bilo treba izmenjati, če tako zahteva registracijski zavezanec, zlasti ko informacije vključujejo teste na vretenčarjih, in sicer pod pogoji pravičnega nadomestila podjetju, ki je opravilo preskuse. |
| --- | --- |

(46)

V javnem interesu je zagotoviti, da so o rezultatih testov v zvezi z nevarnostjo določenih snovi za zdravje ljudi ali okolje čim prej obveščene tiste fizične in pravne osebe, ki takšne snovi uporabljajo, da se omeji vsako tveganje, povezano z njihovo uporabo. Informacije bi bilo treba izmenjati, če tako zahteva registracijski zavezanec, zlasti ko informacije vključujejo teste na vretenčarjih, in sicer pod pogoji pravičnega nadomestila podjetju, ki je opravilo preskuse.

| (47) | Da bi se spodbudila konkurenčnost industrije Skupnosti in zagotovila kar najučinkovitejša uporaba te uredbe, je na podlagi pravičnega nadomestila ustrezno zagotoviti izmenjavo informacij med registracijskimi zavezanci. |
| --- | --- |

(47)

Da bi se spodbudila konkurenčnost industrije Skupnosti in zagotovila kar najučinkovitejša uporaba te uredbe, je na podlagi pravičnega nadomestila ustrezno zagotoviti izmenjavo informacij med registracijskimi zavezanci.

| (48) | Zaradi spoštovanja zakonitih lastninskih pravic tistih, ki so pridobili podatke s testi, bi bilo treba lastnikom takih informacij kot nadomestilo za pridobitev takšnih podatkov zagotoviti desetletno pravico, da lahko od registracijskih zavezancev, ki uporabljajo te podatke, zahtevajo plačilo. |
| --- | --- |

(48)

Zaradi spoštovanja zakonitih lastninskih pravic tistih, ki so pridobili podatke s testi, bi bilo treba lastnikom takih informacij kot nadomestilo za pridobitev takšnih podatkov zagotoviti desetletno pravico, da lahko od registracijskih zavezancev, ki uporabljajo te podatke, zahtevajo plačilo.

| (49) | Da se potencialnemu registracijskemu zavezancu omogoči nadaljevanje registracijskega postopka, četudi ne more doseči sporazuma s predhodnim registracijskim zavezancem, bi morala Agencija na zahtevo dovoliti uporabo vseh povzetkov ali grobih povzetkov študij testov, ki so že bili predloženi. Registracijski zavezanec, ki prejme te podatke, bi moral biti zavezan, da lastniku podatkov plača prispevek k stroškom. |
| --- | --- |

(49)

Da se potencialnemu registracijskemu zavezancu omogoči nadaljevanje registracijskega postopka, četudi ne more doseči sporazuma s predhodnim registracijskim zavezancem, bi morala Agencija na zahtevo dovoliti uporabo vseh povzetkov ali grobih povzetkov študij testov, ki so že bili predloženi. Registracijski zavezanec, ki prejme te podatke, bi moral biti zavezan, da lastniku podatkov plača prispevek k stroškom.

| (50) | Da se prepreči podvajanje dela in zlasti podvajanje testiranj, bi se morali registracijski zavezanci za snovi v postopnem uvajanju čim prej predhodno registrirati v eni od zbirk podatkov, ki jih vodi Agencija. Treba bi bilo vzpostaviti sistem, ki bo vzpostavil forume za izmenjavo informacij o snoveh (SIEF) in registracijskim zavezancem pomagal poiskati druge registracijske zavezance. Da se zagotovi nemoteno delovanje takšnega sistema, bi morali izpolnjevati določene obveznosti. Če član SIEF ne izpolnjuje svojih obveznosti, bi ga bilo treba ustrezno kaznovati, drugim članom pa bi bilo treba omogočiti, da nadaljujejo pripravo svoje registracije. |
| --- | --- |

(50)

Da se prepreči podvajanje dela in zlasti podvajanje testiranj, bi se morali registracijski zavezanci za snovi v postopnem uvajanju čim prej predhodno registrirati v eni od zbirk podatkov, ki jih vodi Agencija. Treba bi bilo vzpostaviti sistem, ki bo vzpostavil forume za izmenjavo informacij o snoveh (SIEF) in registracijskim zavezancem pomagal poiskati druge registracijske zavezance. Da se zagotovi nemoteno delovanje takšnega sistema, bi morali izpolnjevati določene obveznosti. Če član SIEF ne izpolnjuje svojih obveznosti, bi ga bilo treba ustrezno kaznovati, drugim članom pa bi bilo treba omogočiti, da nadaljujejo pripravo svoje registracije.

| (51) | Sestavni del odgovornosti proizvajalcev ali uvoznikov za obvladovanje tveganja v zvezi s snovmi je sporočanje informacij o teh snoveh drugim, ki jih to poklicno zadeva, kot na primer uporabnikom na nižji stopnji ali distributerjem. Ta pomembna odgovornost bi morala veljati tudi za celotno dobavno verigo, da lahko vsi delujoči izpolnjujejo svoje obveznosti glede obvladovanja tveganja, ki izhaja iz uporabe snovi. |
| --- | --- |

(51)

Sestavni del odgovornosti proizvajalcev ali uvoznikov za obvladovanje tveganja v zvezi s snovmi je sporočanje informacij o teh snoveh drugim, ki jih to poklicno zadeva, kot na primer uporabnikom na nižji stopnji ali distributerjem. Ta pomembna odgovornost bi morala veljati tudi za celotno dobavno verigo, da lahko vsi delujoči izpolnjujejo svoje obveznosti glede obvladovanja tveganja, ki izhaja iz uporabe snovi.

| (52) | Ker se obstoječi varnostni list že uporablja kot sredstvo obveščanja v dobavni verigi snovi in pripravkov, je ustrezno, da se razvija naprej in vključi v sistem, vzpostavljen s to uredbo. |
| --- | --- |

(52)

Ker se obstoječi varnostni list že uporablja kot sredstvo obveščanja v dobavni verigi snovi in pripravkov, je ustrezno, da se razvija naprej in vključi v sistem, vzpostavljen s to uredbo.

| (53) | Da se vzpostavi veriga odgovornosti, bi morali biti uporabniki na nižji stopnji odgovorni za oceno tveganja, ki izhaja iz njihove uporabe snovi, če te uporabe niso vključene v varnostni list, ki ga prejmejo od dobaviteljev, razen če zadevni uporabnik na nižji stopnji ne sprejme strožjih varnostnih ukrepov od ukrepov, ki jih priporoči njegov dobavitelj, ali če od svojega dobavitelja ni zahteval, da oceni to tveganje ali da zagotovi informacije o tem tveganju. Iz istih razlogov bi morali uporabniki na nižji stopnji obvladovati tveganje, ki izhaja iz njihove uporabe snovi. Hkrati bi moral vsak proizvajalec ali uvoznik izdelka, ki vsebuje snov, ki zbuja veliko skrb, zagotoviti zadostne informacije za varno uporabo takega izdelka. |
| --- | --- |

(53)

Da se vzpostavi veriga odgovornosti, bi morali biti uporabniki na nižji stopnji odgovorni za oceno tveganja, ki izhaja iz njihove uporabe snovi, če te uporabe niso vključene v varnostni list, ki ga prejmejo od dobaviteljev, razen če zadevni uporabnik na nižji stopnji ne sprejme strožjih varnostnih ukrepov od ukrepov, ki jih priporoči njegov dobavitelj, ali če od svojega dobavitelja ni zahteval, da oceni to tveganje ali da zagotovi informacije o tem tveganju. Iz istih razlogov bi morali uporabniki na nižji stopnji obvladovati tveganje, ki izhaja iz njihove uporabe snovi. Hkrati bi moral vsak proizvajalec ali uvoznik izdelka, ki vsebuje snov, ki zbuja veliko skrb, zagotoviti zadostne informacije za varno uporabo takega izdelka.

| (54) | Podrobno bi bilo treba predpisati tudi zahteve za ocene kemijske varnosti, ki jih izvedejo uporabniki na nižji stopnji, da ti lahko izpolnijo svoje obveznosti. Te zahteve bi morale veljati samo nad skupno količino eno tono za snov ali pripravek. Vendar pa bi moral uporabnik na nižji stopnji v vsakem primeru premisliti o uporabi in določiti ter uporabiti ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja. Uporabniki na nižji stopnji bi morali Agenciji posredovati določene osnovne informacije o uporabi. |
| --- | --- |

(54)

Podrobno bi bilo treba predpisati tudi zahteve za ocene kemijske varnosti, ki jih izvedejo uporabniki na nižji stopnji, da ti lahko izpolnijo svoje obveznosti. Te zahteve bi morale veljati samo nad skupno količino eno tono za snov ali pripravek. Vendar pa bi moral uporabnik na nižji stopnji v vsakem primeru premisliti o uporabi in določiti ter uporabiti ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja. Uporabniki na nižji stopnji bi morali Agenciji posredovati določene osnovne informacije o uporabi.

| (55) | Za izvajanje in vrednotenje bi bilo treba od uporabnikov snovi na nižji stopnji zahtevati, da Agenciji sporočijo določene osnovne informacije, če njihova uporaba ne sodi med pogoje predvidenega poteka izpostavljenosti, podrobno opisanega v varnostnem listu, ki jim ga pošlje njihov prvotni proizvajalec ali uvoznik, ter tako sporočene informacije posodabljajo. |
| --- | --- |

(55)

Za izvajanje in vrednotenje bi bilo treba od uporabnikov snovi na nižji stopnji zahtevati, da Agenciji sporočijo določene osnovne informacije, če njihova uporaba ne sodi med pogoje predvidenega poteka izpostavljenosti, podrobno opisanega v varnostnem listu, ki jim ga pošlje njihov prvotni proizvajalec ali uvoznik, ter tako sporočene informacije posodabljajo.

| (56) | Zaradi izvedljivosti in sorazmernosti je ustrezno, da se uporabniki na nižji stopnji, ki uporabljajo manjše količine snovi, izvzamejo iz takšnega sporočanja. |
| --- | --- |

(56)

Zaradi izvedljivosti in sorazmernosti je ustrezno, da se uporabniki na nižji stopnji, ki uporabljajo manjše količine snovi, izvzamejo iz takšnega sporočanja.

| (57) | Treba bi bilo olajšati obveščanje znotraj dobavne verige. Komisija bi morala oblikovati sistem, s katerim se razvrstijo kratki splošni opisi uporab ob upoštevanju rezultatov RIP. |
| --- | --- |

(57)

Treba bi bilo olajšati obveščanje znotraj dobavne verige. Komisija bi morala oblikovati sistem, s katerim se razvrstijo kratki splošni opisi uporab ob upoštevanju rezultatov RIP.

| (58) | Prav tako je treba zagotoviti, da se pridobivanje takšnih informacij prilagodi dejanskim potrebam po informacijah. Zato bi se morala Agencija odločiti glede programov testiranja, ki jih za takšne snovi predlagajo proizvajalci in uvozniki. Agencija bi morala v sodelovanju z državami članicami dati prednost določenim snovem, na primer tistim, ki zbujajo veliko skrb. |
| --- | --- |

(58)

Prav tako je treba zagotoviti, da se pridobivanje takšnih informacij prilagodi dejanskim potrebam po informacijah. Zato bi se morala Agencija odločiti glede programov testiranja, ki jih za takšne snovi predlagajo proizvajalci in uvozniki. Agencija bi morala v sodelovanju z državami članicami dati prednost določenim snovem, na primer tistim, ki zbujajo veliko skrb.

| (59) | Treba je tudi vzpostaviti zaupanje v splošno kakovost registracij ter zagotoviti, da javnost in vse interesne skupine v kemijski industriji zaupajo, da fizične in pravne osebe izpolnjujejo predpisane obveznosti. V skladu s tem je primerno, da se zagotovi evidenco o tem, katere informacije je pregledal ocenjevalec z ustreznimi izkušnjami ter kakšen je odstotek registracij, ki jih Agencija preverja glede skladnosti. |
| --- | --- |

(59)

Treba je tudi vzpostaviti zaupanje v splošno kakovost registracij ter zagotoviti, da javnost in vse interesne skupine v kemijski industriji zaupajo, da fizične in pravne osebe izpolnjujejo predpisane obveznosti. V skladu s tem je primerno, da se zagotovi evidenco o tem, katere informacije je pregledal ocenjevalec z ustreznimi izkušnjami ter kakšen je odstotek registracij, ki jih Agencija preverja glede skladnosti.

| (60) | Agencijo bi bilo treba tudi pooblastiti, da od proizvajalcev, uvoznikov ali uporabnikov na nižji stopnji na podlagi izvedenih evalvacij zahteva dodatne informacije o snoveh, za katere sumi, da pomenijo nevarnost za zdravje ljudi ali okolje, vključno z utemeljitvijo, zakaj so na notranjem trgu v velikih količinah. Na podlagi kriterijev za določitev prednostnega seznama snovi, ki ga v sodelovanju z državami članicami pripravi Agencija, bi bilo treba pripraviti tekoči akcijski načrt Skupnosti za evalvacijo snovi, pri čemer bi se zanesli na pristojne organe države članice, da evalvirajo snovi, ki so v njem vključene. Če je nevarnost, ki izhaja iz uporabe izoliranih intermediatov na kraju samem, enakovredna nevarnosti, ki izhaja iz uporabe snovi, za katere je treba pridobiti odobritev, bi bilo treba tudi pristojnim organom držav članic omogočiti, da lahko zahtevajo dodatne informacije, kadar je to upravičeno. |
| --- | --- |

(60)

Agencijo bi bilo treba tudi pooblastiti, da od proizvajalcev, uvoznikov ali uporabnikov na nižji stopnji na podlagi izvedenih evalvacij zahteva dodatne informacije o snoveh, za katere sumi, da pomenijo nevarnost za zdravje ljudi ali okolje, vključno z utemeljitvijo, zakaj so na notranjem trgu v velikih količinah. Na podlagi kriterijev za določitev prednostnega seznama snovi, ki ga v sodelovanju z državami članicami pripravi Agencija, bi bilo treba pripraviti tekoči akcijski načrt Skupnosti za evalvacijo snovi, pri čemer bi se zanesli na pristojne organe države članice, da evalvirajo snovi, ki so v njem vključene. Če je nevarnost, ki izhaja iz uporabe izoliranih intermediatov na kraju samem, enakovredna nevarnosti, ki izhaja iz uporabe snovi, za katere je treba pridobiti odobritev, bi bilo treba tudi pristojnim organom držav članic omogočiti, da lahko zahtevajo dodatne informacije, kadar je to upravičeno.

| (61) | Skupni dogovor Odbora držav članic v okviru Agencije o osnutkih odločitev bi moral zagotavljati podlago učinkovitega sistema, ki upošteva načelo subsidiarnosti, hkrati pa ohranja notranji trg. Če se ena ali več držav članic ali Agencija z osnutkom odločitve ne strinjajo, bi jo bilo treba sprejeti v skladu s centraliziranim postopkom. Če Odbor držav članic soglasja ne doseže, bi morala Komisija sprejeti odločitev v skladu s postopkom komitologije. |
| --- | --- |

(61)

Skupni dogovor Odbora držav članic v okviru Agencije o osnutkih odločitev bi moral zagotavljati podlago učinkovitega sistema, ki upošteva načelo subsidiarnosti, hkrati pa ohranja notranji trg. Če se ena ali več držav članic ali Agencija z osnutkom odločitve ne strinjajo, bi jo bilo treba sprejeti v skladu s centraliziranim postopkom. Če Odbor držav članic soglasja ne doseže, bi morala Komisija sprejeti odločitev v skladu s postopkom komitologije.

| (62) | Evalvacija lahko pripelje do zaključka, da bi bilo treba sprejeti ukrepe v okviru omejevalnega postopka ali postopka odobritve ali da bi bilo treba preučiti ukrepe za obvladovanje tveganja v okviru druge ustrezne zakonodaje. Zato bi morale biti informacije o poteku postopkov evalvacije objavljene. |
| --- | --- |

(62)

Evalvacija lahko pripelje do zaključka, da bi bilo treba sprejeti ukrepe v okviru omejevalnega postopka ali postopka odobritve ali da bi bilo treba preučiti ukrepe za obvladovanje tveganja v okviru druge ustrezne zakonodaje. Zato bi morale biti informacije o poteku postopkov evalvacije objavljene.

| (63) | Da se zagotovi dovolj visoka raven varovanja zdravja ljudi, vključno ob upoštevanju ustreznih skupin populacije in morebiti določenih občutljivih podpopulacij, in varstva okolja, je treba snovem, ki zbujajo veliko skrb, v skladu z načelom previdnosti nameniti posebno pozornost. Odobritev bi bilo treba dodeliti, če fizične ali pravne osebe, ki zaprosijo za odobritev, organom za dodelitev odobritvedokažejo, da so tveganja za zdravje ljudi ali okolje, ki izhajajo iz uporabe snovi, ustrezno nadzorovana. Uporabo se lahko vseeno odobri, če se dokaže, da socialno-ekonomske koristi zaradi uporabe snovi prevladajo nad tveganjem, povezanim z njihovo uporabo, in da ni na voljo ustreznih alternativnih snovi ali tehnologij, ki so ekonomsko in tehnično izvedljive. Ob upoštevanju dobrega delovanja notranjega trga je primerno, da bi bil organ za dodelitev odobritve Komisija. |
| --- | --- |

(63)

Da se zagotovi dovolj visoka raven varovanja zdravja ljudi, vključno ob upoštevanju ustreznih skupin populacije in morebiti določenih občutljivih podpopulacij, in varstva okolja, je treba snovem, ki zbujajo veliko skrb, v skladu z načelom previdnosti nameniti posebno pozornost. Odobritev bi bilo treba dodeliti, če fizične ali pravne osebe, ki zaprosijo za odobritev, organom za dodelitev odobritvedokažejo, da so tveganja za zdravje ljudi ali okolje, ki izhajajo iz uporabe snovi, ustrezno nadzorovana. Uporabo se lahko vseeno odobri, če se dokaže, da socialno-ekonomske koristi zaradi uporabe snovi prevladajo nad tveganjem, povezanim z njihovo uporabo, in da ni na voljo ustreznih alternativnih snovi ali tehnologij, ki so ekonomsko in tehnično izvedljive. Ob upoštevanju dobrega delovanja notranjega trga je primerno, da bi bil organ za dodelitev odobritve Komisija.

| (64) | Metodologije za določanje pragov za rakotvorne in mutagene snovi se lahko oblikujejo ob upoštevanju rezultatov RIP. Ustrezna priloga se lahko spremeni na podlagi teh metodologij, s čimer se po potrebi omogoči uporaba pragov v smislu odobritve uporabe rakotvornih in mutagenih snovi. |
| --- | --- |

(64)

Metodologije za določanje pragov za rakotvorne in mutagene snovi se lahko oblikujejo ob upoštevanju rezultatov RIP. Ustrezna priloga se lahko spremeni na podlagi teh metodologij, s čimer se po potrebi omogoči uporaba pragov v smislu odobritve uporabe rakotvornih in mutagenih snovi.

| (65) | Vsi vlagatelji za odobritev bi morali zagotoviti analizo drugih možnosti glede tveganj in tehnično ter ekonomsko izvedljivost zamenjave, da bi podprli cilj končne zamenjave snovi, ki zbujajo veliko skrb, z ustreznimi alternativnimi snovmi ali tehnologijami. Hkrati bi morale biti odobritve predmet časovno omejenih pregledov, katerih trajanje bi se določilo na podlagi posameznega primera in pod določenimi pogoji, vključno s spremljanjem. |
| --- | --- |

(65)

Vsi vlagatelji za odobritev bi morali zagotoviti analizo drugih možnosti glede tveganj in tehnično ter ekonomsko izvedljivost zamenjave, da bi podprli cilj končne zamenjave snovi, ki zbujajo veliko skrb, z ustreznimi alternativnimi snovmi ali tehnologijami. Hkrati bi morale biti odobritve predmet časovno omejenih pregledov, katerih trajanje bi se določilo na podlagi posameznega primera in pod določenimi pogoji, vključno s spremljanjem.

| (66) | Izkušnje na mednarodni ravni kažejo, da snovi, ki so po svojih lastnostih obstojne, strupene in se lahko kopičijo v organizmih ali so zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih, zbujajo veliko skrb, zato so bili razviti kriteriji, ki omogočajo prepoznavanje takšnih snovi. Nekatere druge snovi zbujajo dovolj veliko skrb, da se obravnavajo enako po posameznih primerih. |
| --- | --- |

(66)

Izkušnje na mednarodni ravni kažejo, da snovi, ki so po svojih lastnostih obstojne, strupene in se lahko kopičijo v organizmih ali so zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih, zbujajo veliko skrb, zato so bili razviti kriteriji, ki omogočajo prepoznavanje takšnih snovi. Nekatere druge snovi zbujajo dovolj veliko skrb, da se obravnavajo enako po posameznih primerih.

| (67) | Glede na pomisleke o izvedljivosti in uporabnosti tako za fizične ali pravne osebe, ki morajo pripraviti dokumentacijo za vlogo in sprejeti ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja, kot za organe, ki morajo obravnavati vloge za odobritev, bi bilo treba zagotoviti, da teče postopek za odobritev hkrati samo za omejeno število snovi, določiti stvarne roke za vloge, hkrati pa omogočiti, da se nekatere uporabe izvzamejo. Snovi, ki izpolnjujejo kriterije za odobritev, bi bilo treba vključiti na seznam tistih snovi, ki bodo morda vključene v postopek odobritve. V okviru seznama je treba snovi na delovnem programu Agencije jasno opredeliti. |
| --- | --- |

(67)

Glede na pomisleke o izvedljivosti in uporabnosti tako za fizične ali pravne osebe, ki morajo pripraviti dokumentacijo za vlogo in sprejeti ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja, kot za organe, ki morajo obravnavati vloge za odobritev, bi bilo treba zagotoviti, da teče postopek za odobritev hkrati samo za omejeno število snovi, določiti stvarne roke za vloge, hkrati pa omogočiti, da se nekatere uporabe izvzamejo. Snovi, ki izpolnjujejo kriterije za odobritev, bi bilo treba vključiti na seznam tistih snovi, ki bodo morda vključene v postopek odobritve. V okviru seznama je treba snovi na delovnem programu Agencije jasno opredeliti.

| (68) | Agencija bi morala svetovati, za katere snovi je treba najprej uporabiti postopek odobritve, da se zagotovi, da odločitve izražajo potrebe družbe ter znanstvena spoznanja in razvoj. |
| --- | --- |

(68)

Agencija bi morala svetovati, za katere snovi je treba najprej uporabiti postopek odobritve, da se zagotovi, da odločitve izražajo potrebe družbe ter znanstvena spoznanja in razvoj.

| (69) | Popolna prepoved snovi pomeni, da se nobena njena uporaba ne sme odobriti. Zato bi bilo nesmiselno dovoliti predložitev vlog za odobritev. V takšnih primerih je treba snov umakniti s seznama snovi, za katere se lahko vložijo vloge za odobritev, in jo dodati na seznam omejenih snovi. |
| --- | --- |

(69)

Popolna prepoved snovi pomeni, da se nobena njena uporaba ne sme odobriti. Zato bi bilo nesmiselno dovoliti predložitev vlog za odobritev. V takšnih primerih je treba snov umakniti s seznama snovi, za katere se lahko vložijo vloge za odobritev, in jo dodati na seznam omejenih snovi.

| (70) | Zagotoviti bi bilo treba ustrezno sovpadanje med določbami o odobritvi in določbami o omejevanju, da se ohrani učinkovito delovanje notranjega trga in varovanje zdravja ljudi, varnosti in okolja. Omejitve, ki obstajajo, ko se zadevno snov doda na seznam snovi, za katere se lahko vložijo vloge za odobritev, bi bilo treba za to snov ohraniti. Agencija bi morala preučiti, ali se tveganje, ki izhaja iz snovi v izdelkih, ustrezno nadzoruje, in — če se ne — pripraviti dokumentacijo v zvezi z uvedbo nadaljnjih omejitev za snovi, za uporabo katerih je potrebna odobritev. |
| --- | --- |

(70)

Zagotoviti bi bilo treba ustrezno sovpadanje med določbami o odobritvi in določbami o omejevanju, da se ohrani učinkovito delovanje notranjega trga in varovanje zdravja ljudi, varnosti in okolja. Omejitve, ki obstajajo, ko se zadevno snov doda na seznam snovi, za katere se lahko vložijo vloge za odobritev, bi bilo treba za to snov ohraniti. Agencija bi morala preučiti, ali se tveganje, ki izhaja iz snovi v izdelkih, ustrezno nadzoruje, in — če se ne — pripraviti dokumentacijo v zvezi z uvedbo nadaljnjih omejitev za snovi, za uporabo katerih je potrebna odobritev.

| (71) | Da se zagotovi usklajen pristop k odobritvi za uporabe določenih snovi, bi morala Agencija izdati mnenja o nevarnostih, ki izhajajo iz teh uporab, in vsaki socialno-ekonomski analizi, ki ji jo predložijo tretje strani. |
| --- | --- |

(71)

Da se zagotovi usklajen pristop k odobritvi za uporabe določenih snovi, bi morala Agencija izdati mnenja o nevarnostih, ki izhajajo iz teh uporab, in vsaki socialno-ekonomski analizi, ki ji jo predložijo tretje strani.

| (72) | Da se omogoči učinkovito spremljanje in izvajanje zahtev za odobritev, bi morali uporabniki na nižji stopnji, ki imajo koristi od odobritve, izdanih njihovim dobaviteljem, Agencijo obvestiti o svoji uporabi snovi. |
| --- | --- |

(72)

Da se omogoči učinkovito spremljanje in izvajanje zahtev za odobritev, bi morali uporabniki na nižji stopnji, ki imajo koristi od odobritve, izdanih njihovim dobaviteljem, Agencijo obvestiti o svoji uporabi snovi.

| (73) | Da se pospeši sedanji sistem, je treba postopek omejevanja preoblikovati, Direktivo 76/769/EGS, ki je bila večkrat bistveno spremenjena in prilagojena, pa nadomestiti. Zaradi jasnosti in kot izhodišče za novi pospešeni postopek omejevanja bi bilo treba obstoječa harmonizirana pravila v skladu s prilogo k navedeni direktivi prenoviti in prevzeti. Ta prenovitev upošteva pravila iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (12) o tehnikah prenovitve. |
| --- | --- |

(73)

Da se pospeši sedanji sistem, je treba postopek omejevanja preoblikovati, Direktivo 76/769/EGS, ki je bila večkrat bistveno spremenjena in prilagojena, pa nadomestiti. Zaradi jasnosti in kot izhodišče za novi pospešeni postopek omejevanja bi bilo treba obstoječa harmonizirana pravila v skladu s prilogo k navedeni direktivi prenoviti in prevzeti. Ta prenovitev upošteva pravila iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (12) o tehnikah prenovitve.

| (74) | Glede na Prilogo XVII bi moralo biti državam članicam za prehodno obdobje dovoljeno ohraniti strožje omejitve, pod pogojem, da so bile te omejitve priglašene v skladu s Pogodbo. To bi moralo veljati za snovi kot take ter snovi v pripravkih in snovi v izdelkih, katerih proizvodnja, dajanje v promet in uporaba je omejena. Komisija bi morala zbrati in objaviti popis teh omejitev. To bi bila priložnost za Komisijo, da pregleda zadevne ukrepe zaradi morebitne uskladitve. |
| --- | --- |

(74)

Glede na Prilogo XVII bi moralo biti državam članicam za prehodno obdobje dovoljeno ohraniti strožje omejitve, pod pogojem, da so bile te omejitve priglašene v skladu s Pogodbo. To bi moralo veljati za snovi kot take ter snovi v pripravkih in snovi v izdelkih, katerih proizvodnja, dajanje v promet in uporaba je omejena. Komisija bi morala zbrati in objaviti popis teh omejitev. To bi bila priložnost za Komisijo, da pregleda zadevne ukrepe zaradi morebitne uskladitve.

| (75) | Proizvajalec, uvoznik in uporabnik na nižji stopnji bi morali biti odgovorni, da za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja opredelijo ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja, ki izhaja iz proizvodnje, dajanja v promet ali uporabe snovi kot take, v pripravkih ali izdelkih. Če se meni, da to ni dovolj, in če to upravičuje zakonodaja Skupnosti, bi bilo treba določiti ustrezne omejitve. |
| --- | --- |

(75)

Proizvajalec, uvoznik in uporabnik na nižji stopnji bi morali biti odgovorni, da za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja opredelijo ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja, ki izhaja iz proizvodnje, dajanja v promet ali uporabe snovi kot take, v pripravkih ali izdelkih. Če se meni, da to ni dovolj, in če to upravičuje zakonodaja Skupnosti, bi bilo treba določiti ustrezne omejitve.

| (76) | Da se zavaruje zdravje ljudi in okolje, lahko omejitve proizvodnje, dajanja v promet ali uporabe snovi kot take, v pripravku ali izdelku vključujejo pogoje za proizvodnjo, dajanje v promet ali uporabo ali prepoved tega. Zato je treba sestaviti seznam takšnih omejitev in vseh njihovih sprememb. |
| --- | --- |

(76)

Da se zavaruje zdravje ljudi in okolje, lahko omejitve proizvodnje, dajanja v promet ali uporabe snovi kot take, v pripravku ali izdelku vključujejo pogoje za proizvodnjo, dajanje v promet ali uporabo ali prepoved tega. Zato je treba sestaviti seznam takšnih omejitev in vseh njihovih sprememb.

| (77) | Za pripravo predloga omejitev in učinkovito uporabo takšne zakonodaje bi moralo obstajati dobro medsebojno sodelovanje, usklajevanje in obveščanje med državami članicami, Agencijo, drugimi organi Skupnosti, Komisijo in zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(77)

Za pripravo predloga omejitev in učinkovito uporabo takšne zakonodaje bi moralo obstajati dobro medsebojno sodelovanje, usklajevanje in obveščanje med državami članicami, Agencijo, drugimi organi Skupnosti, Komisijo in zainteresiranimi stranmi.

| (78) | Da se državam članicam zagotovi možnost, da predložijo predloge za obravnavanje določene nevarnosti za zdravje ljudi in okolje, bi morale te pripraviti dokumentacijo v skladu s podrobno opisanimi zahtevami. V dokumentaciji bi bilo treba navesti utemeljitev za sprejetje ukrepov v celotni Skupnosti. |
| --- | --- |

(78)

Da se državam članicam zagotovi možnost, da predložijo predloge za obravnavanje določene nevarnosti za zdravje ljudi in okolje, bi morale te pripraviti dokumentacijo v skladu s podrobno opisanimi zahtevami. V dokumentaciji bi bilo treba navesti utemeljitev za sprejetje ukrepov v celotni Skupnosti.

| (79) | Da se zagotovi usklajen pristop k omejitvam, bi morala Agencija igrati svojo vlogo koordinatorja tega postopka, na primer z imenovanjem ustreznih poročevalcev in preverjanjem skladnosti z zahtevami iz zadevnih prilog. Agencija mora voditi seznam snovi, za katere se pripravlja dokumentacija za omejitve. |
| --- | --- |

(79)

Da se zagotovi usklajen pristop k omejitvam, bi morala Agencija igrati svojo vlogo koordinatorja tega postopka, na primer z imenovanjem ustreznih poročevalcev in preverjanjem skladnosti z zahtevami iz zadevnih prilog. Agencija mora voditi seznam snovi, za katere se pripravlja dokumentacija za omejitve.

| (80) | Da se Komisiji zagotovi možnost obravnavanja posebne nevarnosti za zdravje ljudi in okolje, ki jo je treba obravnavati v celotni Skupnosti, bi ji bilo treba omogočiti, da lahko Agenciji zaupa pripravo dokumentacije za omejitve. |
| --- | --- |

(80)

Da se Komisiji zagotovi možnost obravnavanja posebne nevarnosti za zdravje ljudi in okolje, ki jo je treba obravnavati v celotni Skupnosti, bi ji bilo treba omogočiti, da lahko Agenciji zaupa pripravo dokumentacije za omejitve.

| (81) | Zaradi preglednosti bi morala Agencija zadevno dokumentacijo objaviti, vključno s predlaganimi omejitvami, in zaprositi za pripombe. |
| --- | --- |

(81)

Zaradi preglednosti bi morala Agencija zadevno dokumentacijo objaviti, vključno s predlaganimi omejitvami, in zaprositi za pripombe.

| (82) | Da se postopek pravočasno zaključi, bi morala Agencija predložiti svoje mnenje o predlaganih ukrepih in njihovem vplivu na podlagi osnutka mnenja, ki ga pripravi poročevalec. |
| --- | --- |

(82)

Da se postopek pravočasno zaključi, bi morala Agencija predložiti svoje mnenje o predlaganih ukrepih in njihovem vplivu na podlagi osnutka mnenja, ki ga pripravi poročevalec.

| (83) | Da se pospeši postopek za določitev omejitev, bi morala Komisija pripraviti svoj osnutek spremembe v določenem časovnem roku po prejemu mnenja Agencije. |
| --- | --- |

(83)

Da se pospeši postopek za določitev omejitev, bi morala Komisija pripraviti svoj osnutek spremembe v določenem časovnem roku po prejemu mnenja Agencije.

| (84) | Agencija bi morala imeti osrednjo vlogo pri zagotavljanju zaupanja vseh interesnih skupin in javnosti v zakonodajo o kemikalijah in postopke odločanja v zvezi z njimi ter v znanstveno podlago, na kateri temeljijo. Prav tako bi morala Agencija igrati ključno vlogo pri usklajevanju komunikacije glede te uredbe in pri njenem izvajanju. Zaradi tega je zelo pomembno, da institucije Skupnosti, države članice, javnost in zainteresirane strani Agenciji zaupajo. Zato ji je treba zagotoviti neodvisnost ter velike znanstvene, tehnične in regulativne zmogljivosti kakor tudi preglednost in učinkovitost njenega dela. |
| --- | --- |

(84)

Agencija bi morala imeti osrednjo vlogo pri zagotavljanju zaupanja vseh interesnih skupin in javnosti v zakonodajo o kemikalijah in postopke odločanja v zvezi z njimi ter v znanstveno podlago, na kateri temeljijo. Prav tako bi morala Agencija igrati ključno vlogo pri usklajevanju komunikacije glede te uredbe in pri njenem izvajanju. Zaradi tega je zelo pomembno, da institucije Skupnosti, države članice, javnost in zainteresirane strani Agenciji zaupajo. Zato ji je treba zagotoviti neodvisnost ter velike znanstvene, tehnične in regulativne zmogljivosti kakor tudi preglednost in učinkovitost njenega dela.

| (85) | Organiziranost Agencije bi morala ustrezati nalogam, ki naj bi jih opravljala. Izkušnje s podobnimi agencijami Skupnosti so lahko smernice, vendar pa je treba organiziranost prilagoditi, da se izpolnijo posebne potrebe iz te uredbe. |
| --- | --- |

(85)

Organiziranost Agencije bi morala ustrezati nalogam, ki naj bi jih opravljala. Izkušnje s podobnimi agencijami Skupnosti so lahko smernice, vendar pa je treba organiziranost prilagoditi, da se izpolnijo posebne potrebe iz te uredbe.

| (86) | Zaradi učinkovitosti bi moralo osebje sekretariata Agencije opravljati ključne tehnično-administrativne in znanstvene naloge brez uporabe znanstvenih in tehničnih virov držav članic. Izvršni direktor mora zagotavljati učinkovito in neodvisno izvajanje nalog Agencije. Da se zagotovi učinkovito izvajanje nalog Agencije, bi moral biti upravni odbor ob zagotavljanju ustreznega strokovnega znanja na področju splošnih finančnih in pravnih zadev sestavljen tako, da zastopa vsako državo članico, Komisijo in druge zainteresirane strani, ki jih imenuje Komisija, da se zagotovi vključitev interesnih skupin in da se zagotavlja izpolnjevanje najvišjih zahtev glede usposobljenosti ter širok razpon strokovnega znanja s področja kemijske varnosti ali pravne ureditve kemikalij. |
| --- | --- |

(86)

Zaradi učinkovitosti bi moralo osebje sekretariata Agencije opravljati ključne tehnično-administrativne in znanstvene naloge brez uporabe znanstvenih in tehničnih virov držav članic. Izvršni direktor mora zagotavljati učinkovito in neodvisno izvajanje nalog Agencije. Da se zagotovi učinkovito izvajanje nalog Agencije, bi moral biti upravni odbor ob zagotavljanju ustreznega strokovnega znanja na področju splošnih finančnih in pravnih zadev sestavljen tako, da zastopa vsako državo članico, Komisijo in druge zainteresirane strani, ki jih imenuje Komisija, da se zagotovi vključitev interesnih skupin in da se zagotavlja izpolnjevanje najvišjih zahtev glede usposobljenosti ter širok razpon strokovnega znanja s področja kemijske varnosti ali pravne ureditve kemikalij.

| (87) | Agencija bi morala z namenom opravljanja svoje vloge imeti sredstva za izvajanje vseh zahtevanih nalog. |
| --- | --- |

(87)

Agencija bi morala z namenom opravljanja svoje vloge imeti sredstva za izvajanje vseh zahtevanih nalog.

| (88) | Uredba Komisije bi morala natančno določiti vrsto in zneske pristojbin, vključno z navedbo okoliščin, v katerih se delež pristojbin prenese ustreznemu pristojnemu organu države članice. |
| --- | --- |

(88)

Uredba Komisije bi morala natančno določiti vrsto in zneske pristojbin, vključno z navedbo okoliščin, v katerih se delež pristojbin prenese ustreznemu pristojnemu organu države članice.

| (89) | Upravni odbor Agencije bi moral imeti potrebna pooblastila za določitev proračuna, pregled njegovega izvrševanja, oblikovanje notranjih poslovnikov, sprejetje finančnih predpisov in imenovanje izvršnega direktorja. |
| --- | --- |

(89)

Upravni odbor Agencije bi moral imeti potrebna pooblastila za določitev proračuna, pregled njegovega izvrševanja, oblikovanje notranjih poslovnikov, sprejetje finančnih predpisov in imenovanje izvršnega direktorja.

| (90) | Prek Odbora za oceno tveganja in Odbora za socialno-ekonomsko analizo bi morala Agencija prevzeti nalogo znanstvenih odborov, ustanovljenih pri Komisiji, pri izdajanju znanstvenih mnenj s področja svojih pristojnosti. |
| --- | --- |

(90)

Prek Odbora za oceno tveganja in Odbora za socialno-ekonomsko analizo bi morala Agencija prevzeti nalogo znanstvenih odborov, ustanovljenih pri Komisiji, pri izdajanju znanstvenih mnenj s področja svojih pristojnosti.

| (91) | Prek Odbora držav članic bi si morala Agencija prizadevati za dosego soglasja med organi držav članic glede posebnih vprašanj, ki zahtevajo usklajen pristop. |
| --- | --- |

(91)

Prek Odbora držav članic bi si morala Agencija prizadevati za dosego soglasja med organi držav članic glede posebnih vprašanj, ki zahtevajo usklajen pristop.

| (92) | Treba je zagotoviti tesno sodelovanje med Agencijo in pristojnimi organi, ki delujejo v državah članicah, da bodo znanstvena mnenja Odbora za oceno tveganja in Odbora za socialno-ekonomsko analizo temeljila na najširšem mogočem ustreznem znanstvenem in tehničnem znanju, ki je na voljo v Skupnosti. Zato bi bilo treba odboroma omogočiti, da se lahko opreta na dodatno posebno strokovno znanje. |
| --- | --- |

(92)

Treba je zagotoviti tesno sodelovanje med Agencijo in pristojnimi organi, ki delujejo v državah članicah, da bodo znanstvena mnenja Odbora za oceno tveganja in Odbora za socialno-ekonomsko analizo temeljila na najširšem mogočem ustreznem znanstvenem in tehničnem znanju, ki je na voljo v Skupnosti. Zato bi bilo treba odboroma omogočiti, da se lahko opreta na dodatno posebno strokovno znanje.

| (93) | Ob upoštevanju povečane odgovornosti fizičnih ali pravnih oseb za zagotovitev varne uporabe kemikalij je treba okrepiti podporo izvajanju pravnih določb. Agencija bi morala državam članicam zato zagotaviti forum za izmenjavo informacij o svojih dejavnostih v zvezi z izvajanjem zakonodaje o kemikalijah in za usklajevanje takšnih dejavnosti. Trenutno neformalno sodelovanje med državami članicami na tem področju bi tako dobilo bolj formalen okvir. |
| --- | --- |

(93)

Ob upoštevanju povečane odgovornosti fizičnih ali pravnih oseb za zagotovitev varne uporabe kemikalij je treba okrepiti podporo izvajanju pravnih določb. Agencija bi morala državam članicam zato zagotaviti forum za izmenjavo informacij o svojih dejavnostih v zvezi z izvajanjem zakonodaje o kemikalijah in za usklajevanje takšnih dejavnosti. Trenutno neformalno sodelovanje med državami članicami na tem področju bi tako dobilo bolj formalen okvir.

| (94) | Pri Agenciji bi bilo treba ustanoviti komisijo za pritožbe, ki bo zagotavljala obdelavo pritožb za katero koli fizično ali pravno osebo, ki jih prizadenejo odločitve Agencije. |
| --- | --- |

(94)

Pri Agenciji bi bilo treba ustanoviti komisijo za pritožbe, ki bo zagotavljala obdelavo pritožb za katero koli fizično ali pravno osebo, ki jih prizadenejo odločitve Agencije.

| (95) | Agencija bi se morala delno financirati s pristojbinami, ki jih plačajo fizične ali pravne osebe, delno pa s splošnim proračunom Evropskih skupnosti. Proračunski postopek Skupnosti bi se moral uporabljati za subvencije iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti. Revizijo finančnih poročil bi moralo izvajati Računsko sodišče v skladu s členom 91 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (13). |
| --- | --- |

(95)

Agencija bi se morala delno financirati s pristojbinami, ki jih plačajo fizične ali pravne osebe, delno pa s splošnim proračunom Evropskih skupnosti. Proračunski postopek Skupnosti bi se moral uporabljati za subvencije iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti. Revizijo finančnih poročil bi moralo izvajati Računsko sodišče v skladu s členom 91 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (13).

| (96) | Če je po mnenju Komisije in Agencije to ustrezno, bi moralo biti predstavnikom tretjih držav omogočeno sodelovanje pri delu Agencije. |
| --- | --- |

(96)

Če je po mnenju Komisije in Agencije to ustrezno, bi moralo biti predstavnikom tretjih držav omogočeno sodelovanje pri delu Agencije.

| (97) | Agencija bi morala prek sodelovanja z organizacijami, ki imajo interes uskladiti mednarodne predpise, krepiti vlogo Skupnosti in držav članic pri takšnih usklajevalnih dejavnostih. Za spodbujanje širokega mednarodnega soglasja bi morala Agencija upoštevati obstoječe in nastajajoče mednarodne standarde v pravni ureditvi za kemikalije, kot je globalno harmoniziran sistem (GHS) za razvrščanje in označevanje kemikalij. |
| --- | --- |

(97)

Agencija bi morala prek sodelovanja z organizacijami, ki imajo interes uskladiti mednarodne predpise, krepiti vlogo Skupnosti in držav članic pri takšnih usklajevalnih dejavnostih. Za spodbujanje širokega mednarodnega soglasja bi morala Agencija upoštevati obstoječe in nastajajoče mednarodne standarde v pravni ureditvi za kemikalije, kot je globalno harmoniziran sistem (GHS) za razvrščanje in označevanje kemikalij.

| (98) | Agencija bi morala zagotavljati infrastrukturo, ki jo fizične ali pravne osebe potrebujejo za izpolnitev svojih obveznosti iz določb o souporabi podatkov. |
| --- | --- |

(98)

Agencija bi morala zagotavljati infrastrukturo, ki jo fizične ali pravne osebe potrebujejo za izpolnitev svojih obveznosti iz določb o souporabi podatkov.

| (99) | Treba je doseči jasno razmejitev med nalogami Agencije in zadevnimi nalogami Evropske agencije za zdravila (EMEA), ustanovljene z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (14), Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), ustanovljene z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (15), in Svetovalnega odbora za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu, ustanovljenega s Sklepom Sveta z dne 22. julija 2003 (16). Zato bi morala Agencija sprejeti poslovnik, v skladu s katerim mora sodelovati z EFSA ali Svetovalnim odborom za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu. Ta uredba ne bi smela posegati v pristojnosti, ki so bile z zakonodajo Skupnosti prenesene na EMEA, EFSA in Svetovalni odbor za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu. |
| --- | --- |

(99)

Treba je doseči jasno razmejitev med nalogami Agencije in zadevnimi nalogami Evropske agencije za zdravila (EMEA), ustanovljene z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (14), Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), ustanovljene z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (15), in Svetovalnega odbora za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu, ustanovljenega s Sklepom Sveta z dne 22. julija 2003 (16). Zato bi morala Agencija sprejeti poslovnik, v skladu s katerim mora sodelovati z EFSA ali Svetovalnim odborom za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu. Ta uredba ne bi smela posegati v pristojnosti, ki so bile z zakonodajo Skupnosti prenesene na EMEA, EFSA in Svetovalni odbor za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu.

| (100) | Da se doseže delovanje notranjega trga za snovi kot take ali v pripravkih ter hkrati zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi in okolja, je treba sprejeti pravila za popis razvrstitev in označitev. |
| --- | --- |

(100)

Da se doseže delovanje notranjega trga za snovi kot take ali v pripravkih ter hkrati zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi in okolja, je treba sprejeti pravila za popis razvrstitev in označitev.

| (101) | Razvrstitev in označitev posameznih snovi, ki jih je treba registrirati ali pa so zajete v členu 1 Direktive 67/548/EGS in se dajejo v promet, je zato treba sporočiti Agenciji, da jih vključi v popis. |
| --- | --- |

(101)

Razvrstitev in označitev posameznih snovi, ki jih je treba registrirati ali pa so zajete v členu 1 Direktive 67/548/EGS in se dajejo v promet, je zato treba sporočiti Agenciji, da jih vključi v popis.

| (102) | Da se zagotovi usklajeno varovanje javnosti in zlasti oseb, ki prihajajo v stik z določenimi snovmi, ter pravilno izvajanje druge zakonodaje Skupnosti, ki temelji na razvrščanju in označevanju, bi moral po možnosti popis v skladu z Direktivama 67/548/EGS in 1999/45/ES vsebovati razvrstitev, ki je bila dogovorjena med proizvajalci in uvozniki enake snovi, ter sklepe, sprejete na ravni Skupnosti za uskladitev razvrstitve in označitve nekaterih snovi. To bi moralo polno upoštevati delo in izkušnje, pridobljene v zvezi z dejavnostmi iz Direktive 67/548/EGS, vključno z razvrstitvijo in označitvijo določenih snovi ali skupin snovi, navedenih v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS. |
| --- | --- |

(102)

Da se zagotovi usklajeno varovanje javnosti in zlasti oseb, ki prihajajo v stik z določenimi snovmi, ter pravilno izvajanje druge zakonodaje Skupnosti, ki temelji na razvrščanju in označevanju, bi moral po možnosti popis v skladu z Direktivama 67/548/EGS in 1999/45/ES vsebovati razvrstitev, ki je bila dogovorjena med proizvajalci in uvozniki enake snovi, ter sklepe, sprejete na ravni Skupnosti za uskladitev razvrstitve in označitve nekaterih snovi. To bi moralo polno upoštevati delo in izkušnje, pridobljene v zvezi z dejavnostmi iz Direktive 67/548/EGS, vključno z razvrstitvijo in označitvijo določenih snovi ali skupin snovi, navedenih v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS.

| (103) | Vire bi bilo treba usmeriti k snovem, ki najbolj vzbujajo skrb. Zato bi se morala snov dodati Prilogi I Direktive 67/548/EGS zgolj, če izpolnjuje kriterije za razvrstitev kot rakotvorna, mutagena ali strupena za razmnoževanje iz skupin 1, 2 ali 3 ali kot povzročiteljica preobčutljivosti dihal ali glede drugih učinkov za vsak primer posebej. Sprejeti bi bilo treba določbe, ki bi pristojnim organom omogočile predložitev predlogov Agenciji. Agencija bi morala predložiti svoje mnenje o predlogu, zainteresiranim stranem pa bi bilo treba omogočiti, da podajo pripombe. Nato bi morala Komisija sprejeti odločitev. |
| --- | --- |

(103)

Vire bi bilo treba usmeriti k snovem, ki najbolj vzbujajo skrb. Zato bi se morala snov dodati Prilogi I Direktive 67/548/EGS zgolj, če izpolnjuje kriterije za razvrstitev kot rakotvorna, mutagena ali strupena za razmnoževanje iz skupin 1, 2 ali 3 ali kot povzročiteljica preobčutljivosti dihal ali glede drugih učinkov za vsak primer posebej. Sprejeti bi bilo treba določbe, ki bi pristojnim organom omogočile predložitev predlogov Agenciji. Agencija bi morala predložiti svoje mnenje o predlogu, zainteresiranim stranem pa bi bilo treba omogočiti, da podajo pripombe. Nato bi morala Komisija sprejeti odločitev.

| (104) | Redna poročila držav članic in Agencije o uporabi te uredbe bodo nepogrešljivo sredstvo za spremljanje izvajanja te uredbe in trendov na tem področju. Zaključki, sprejeti na podlagi ugotovitev iz poročil, bodo koristno in praktično sredstvo za preverjanje te uredbe in po potrebi za oblikovanje predlogov za njeno spremembo. |
| --- | --- |

(104)

Redna poročila držav članic in Agencije o uporabi te uredbe bodo nepogrešljivo sredstvo za spremljanje izvajanja te uredbe in trendov na tem področju. Zaključki, sprejeti na podlagi ugotovitev iz poročil, bodo koristno in praktično sredstvo za preverjanje te uredbe in po potrebi za oblikovanje predlogov za njeno spremembo.

| (105) | Državljani EU bi morali imeti dostop do informacij o kemikalijah, katerim so lahko izpostavljeni, zaradi česar lahko sprejemajo ozaveščene odločitve v zvezi z njihovo uporabo. To se pregledno lahko doseže tako, da se omogoči prost in enostaven dostop do osnovnih podatkov, shranjenih v zbirki podatkov Agencije, ki vsebujejo kratek opis nevarnih lastnosti, zahtev za označevanje in ustrezne zakonodaje Skupnosti, vključno z dovoljenimi uporabami in ukrepi za obvladovanje tveganja. Agencija in države članice bi morale dovoliti dostop do informacij v skladu z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/ES (17), Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (18) in s Konvencijo Gospodarske komisije ZN za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, katere podpisnica je Evropska skupnost. |
| --- | --- |

(105)

Državljani EU bi morali imeti dostop do informacij o kemikalijah, katerim so lahko izpostavljeni, zaradi česar lahko sprejemajo ozaveščene odločitve v zvezi z njihovo uporabo. To se pregledno lahko doseže tako, da se omogoči prost in enostaven dostop do osnovnih podatkov, shranjenih v zbirki podatkov Agencije, ki vsebujejo kratek opis nevarnih lastnosti, zahtev za označevanje in ustrezne zakonodaje Skupnosti, vključno z dovoljenimi uporabami in ukrepi za obvladovanje tveganja. Agencija in države članice bi morale dovoliti dostop do informacij v skladu z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/ES (17), Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (18) in s Konvencijo Gospodarske komisije ZN za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, katere podpisnica je Evropska skupnost.

| (106) | Poleg sodelovanja pri izvajanju zakonodaje Skupnosti bi morali pristojni organi držav članic zaradi bližine interesnim skupinam v državah članicah sodelovati tudi pri izmenjavi informacij o nevarnostih snovi in obveznostih fizičnih in pravnih oseb po zakonodaji o kemikalijah. Hkrati je tesno sodelovanje med Agencijo, Komisijo in pristojnimi organi držav članic tudi potrebno za zagotavljanje soodvisnosti in učinkovitosti celotnega postopka obveščanja. |
| --- | --- |

(106)

Poleg sodelovanja pri izvajanju zakonodaje Skupnosti bi morali pristojni organi držav članic zaradi bližine interesnim skupinam v državah članicah sodelovati tudi pri izmenjavi informacij o nevarnostih snovi in obveznostih fizičnih in pravnih oseb po zakonodaji o kemikalijah. Hkrati je tesno sodelovanje med Agencijo, Komisijo in pristojnimi organi držav članic tudi potrebno za zagotavljanje soodvisnosti in učinkovitosti celotnega postopka obveščanja.

| (107) | Za učinkovito delovanje sistema, vzpostavljenega s to uredbo, bi bilo treba pri izvajanju zagotoviti dobro sodelovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij med državami članicami, Agencijo in Komisijo. |
| --- | --- |

(107)

Za učinkovito delovanje sistema, vzpostavljenega s to uredbo, bi bilo treba pri izvajanju zagotoviti dobro sodelovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij med državami članicami, Agencijo in Komisijo.

| (108) | Da se zagotovi skladnost s to uredbo, bi morale države članice sprejeti učinkovite ukrepe za spremljanje in nadzorovanje. Treba bi bilo načrtovati in izvajati potrebne inšpekcijske preglede ter poročati o njihovih ugotovitvah. |
| --- | --- |

(108)

Da se zagotovi skladnost s to uredbo, bi morale države članice sprejeti učinkovite ukrepe za spremljanje in nadzorovanje. Treba bi bilo načrtovati in izvajati potrebne inšpekcijske preglede ter poročati o njihovih ugotovitvah.

| (109) | Da se zagotovi preglednost, nepristranskost in doslednost izvedbenih dejavnosti v državah članicah, morajo države članice vzpostaviti ustrezen okvir sistema kaznovanja, v okviru katerega se naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve, saj ima lahko neustrezanje škodljive posledice za zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(109)

Da se zagotovi preglednost, nepristranskost in doslednost izvedbenih dejavnosti v državah članicah, morajo države članice vzpostaviti ustrezen okvir sistema kaznovanja, v okviru katerega se naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve, saj ima lahko neustrezanje škodljive posledice za zdravje ljudi in okolje.

| (110) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, in nekatere spremembe te uredbe bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (19). |
| --- | --- |

(110)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, in nekatere spremembe te uredbe bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (19).

| (111) | Zelo pomembno je, da se kemikalije med prehodom k celotni uporabi določb iz te uredbe in zlasti v začetnem obdobju delovanja Agencije učinkovito in pravočasno pravno uredijo. Zato bi bilo treba predvideti, da Komisija zagotovi potrebno podporo za vzpostavitev Agencije, vključno s sklenitvijo pogodb in imenovanjem začasnega izvršnega direktorja, dokler ga ne more imenovati upravni odbor Agencije. |
| --- | --- |

(111)

Zelo pomembno je, da se kemikalije med prehodom k celotni uporabi določb iz te uredbe in zlasti v začetnem obdobju delovanja Agencije učinkovito in pravočasno pravno uredijo. Zato bi bilo treba predvideti, da Komisija zagotovi potrebno podporo za vzpostavitev Agencije, vključno s sklenitvijo pogodb in imenovanjem začasnega izvršnega direktorja, dokler ga ne more imenovati upravni odbor Agencije.

| (112) | Da se v celoti izkoristi delo, opravljeno v skladu z Uredbo (EGS) št. 793/93 in Direktivo 76/769/EGS, ter prepreči, da bi takšno delo propadlo, bi bilo treba Komisijo v začetnem obdobju pooblastiti za uvedbo omejitev, sprejetih na podlagi tega dela, ne da bi ji bilo treba v celoti upoštevati postopek za določitev omejitev iz te uredbe. Da bi podprli ukrepe za zmanjševanje tveganja, je treba te elemente uporabljati takoj od začetka veljavnosti REACH. |
| --- | --- |

(112)

Da se v celoti izkoristi delo, opravljeno v skladu z Uredbo (EGS) št. 793/93 in Direktivo 76/769/EGS, ter prepreči, da bi takšno delo propadlo, bi bilo treba Komisijo v začetnem obdobju pooblastiti za uvedbo omejitev, sprejetih na podlagi tega dela, ne da bi ji bilo treba v celoti upoštevati postopek za določitev omejitev iz te uredbe. Da bi podprli ukrepe za zmanjševanje tveganja, je treba te elemente uporabljati takoj od začetka veljavnosti REACH.

| (113) | Za določbe iz te uredbe je ustrezno, da začnejo veljati postopno, da se tako zagotovi nemoten prehod v nov sistem. Poleg tega bi moral postopen začetek veljavnosti določb vsem vpletenim stranem, organom, fizičnim ali pravnim osebam in interesnim skupinam omogočiti, da svoje vire pravočasno usmerijo k pripravi na nove naloge. |
| --- | --- |

(113)

Za določbe iz te uredbe je ustrezno, da začnejo veljati postopno, da se tako zagotovi nemoten prehod v nov sistem. Poleg tega bi moral postopen začetek veljavnosti določb vsem vpletenim stranem, organom, fizičnim ali pravnim osebam in interesnim skupinam omogočiti, da svoje vire pravočasno usmerijo k pripravi na nove naloge.

| (114) | Ta uredba nadomešča Direktivo 76/769/EGS, Direktivo Komisije 91/155/EGS (20), Direktivo Komisije 93/67/EGS (21), Direktivo Komisije 93/105/EGS (22), Direktivo Komisije 2000/21/ES (23), Uredbo (EGS) št. 793/93 in Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 (24). Zato bi bilo treba te direktive in uredbe razveljaviti. |
| --- | --- |

(114)

Ta uredba nadomešča Direktivo 76/769/EGS, Direktivo Komisije 91/155/EGS (20), Direktivo Komisije 93/67/EGS (21), Direktivo Komisije 93/105/EGS (22), Direktivo Komisije 2000/21/ES (23), Uredbo (EGS) št. 793/93 in Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 (24). Zato bi bilo treba te direktive in uredbe razveljaviti.

| (115) | Zaradi doslednosti bi bilo treba Direktivo 1999/45/ES, ki že obravnava zadeve iz te uredbe, spremeniti. |
| --- | --- |

(115)

Zaradi doslednosti bi bilo treba Direktivo 1999/45/ES, ki že obravnava zadeve iz te uredbe, spremeniti.

| (116) | Ker ciljev te uredbe, in sicer določitve pravil za snovi in ustanovitve Evropske agencije za kemikalije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje lažje doseže na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(116)

Ker ciljev te uredbe, in sicer določitve pravil za snovi in ustanovitve Evropske agencije za kemikalije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje lažje doseže na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (117) | Uredba upošteva temeljne pravice in načela, ki jih zlasti priznava Listina o temeljnih pravicah Evropske unije (25). Zlasti si prizadeva za zagotovitev popolne usklajenosti z načeli varstva okolja in trajnostnega razvoja, ki ju zagotavlja člen 37 Listine — |
| --- | --- |

(117)

Uredba upošteva temeljne pravice in načela, ki jih zlasti priznava Listina o temeljnih pravicah Evropske unije (25). Zlasti si prizadeva za zagotovitev popolne usklajenosti z načeli varstva okolja in trajnostnega razvoja, ki ju zagotavlja člen 37 Listine —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

KAZALO

| NASLOV I | SPLOŠNA VPRAŠANJA |
| --- | --- |

NASLOV I

| Poglavje 1 | Cilj, obseg in področje uporabe |
| --- | --- |

Poglavje 1

| Poglavje 2 | Opredelitve in splošna določba |
| --- | --- |

Poglavje 2

| NASLOV II | REGISTRACIJA SNOVI |
| --- | --- |

NASLOV II

| Poglavje 1 | Splošna obveznost registriranja in zahteve glede obveščanja |
| --- | --- |

Poglavje 1

| Poglavje 2 | Snovi, ki se štejejo za registrirane |
| --- | --- |

Poglavje 2

| Poglavje 3 | Obvezno registriranje in zahtevane informacije za določene vrste izoliranih intermediatov |
| --- | --- |

Poglavje 3

| Poglavje 4 | Skupne določbe za vse registracije |
| --- | --- |

Poglavje 4

| Poglavje 5 | Prehodne določbe, ki se uporabljajo za snovi v postopnem uvajanju in prijavljene snovi |
| --- | --- |

Poglavje 5

| NASLOV III | SOUPORABA PODATKOV IN PREPREČEVANJE NEPOTREBNEGA PRESKUŠANJA |
| --- | --- |

NASLOV III

| Poglavje 1 | Cilji in splošna pravila |
| --- | --- |

Poglavje 1

| Poglavje 2 | Pravila za snovi, ki niso v postopnem uvajanju, in za registracijske zavezance za snovi v postopnem uvajanju, ki se niso predhodno registrirali |
| --- | --- |

Poglavje 2

| Poglavje 3 | Pravila za snovi v postopnem uvajanju |
| --- | --- |

Poglavje 3

| NASLOV IV | OBVEŠČANJE V DOBAVNI VERIGI |
| --- | --- |

NASLOV IV

| NASLOV V | UPORABNIKI NA NIŽJI STOPNJI |
| --- | --- |

NASLOV V

| NASLOV VI | EVALVACIJA |
| --- | --- |

NASLOV VI

| Poglavje 1 | Evalvacija dokumentacije |
| --- | --- |

Poglavje 1

| Poglavje 2 | Evalvacija snovi |
| --- | --- |

Poglavje 2

| Poglavje 3 | Evalvacija intermediatov |
| --- | --- |

Poglavje 3

| Poglavje 4 | Skupne določbe |
| --- | --- |

Poglavje 4

| NASLOV VII | ODOBRITEV |
| --- | --- |

NASLOV VII

| Poglavje 1 | Zahteva za odobritev |
| --- | --- |

Poglavje 1

| Poglavje 2 | Dodelitev odobritve |
| --- | --- |

Poglavje 2

| Poglavje 3 | Odobritve v dobavni verigi |
| --- | --- |

Poglavje 3

| NASLOV VIII | OMEJITVE ZA PROIZVODNJO, DAJANJE V PROMET IN UPORABO NEKATERIH NEVARNIH SNOVI IN PRIPRAVKOV |
| --- | --- |

NASLOV VIII

| Poglavje 1 | Splošna vprašanja |
| --- | --- |

Poglavje 1

| Poglavje 2 | Postopek za omejitve |
| --- | --- |

Poglavje 2

| NASLOV IX | PRISTOJBINE IN TAKSE |
| --- | --- |

NASLOV IX

| NASLOV X | AGENCIJA |
| --- | --- |

NASLOV X

| NASLOV XI | POPIS RAZVRSTITEV IN OZNAČITEV |
| --- | --- |

NASLOV XI

| NASLOV XII | INFORMACIJE |
| --- | --- |

NASLOV XII

| NASLOV XIII | PRISTOJNI ORGANI |
| --- | --- |

NASLOV XIII

| NASLOV XIV | IZVRŠEVANJE |
| --- | --- |

NASLOV XIV

| NASLOV XV | PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV XV

| PRILOGA I | SPLOŠNE DOLOČBE ZA OCENJEVANJE SNOVI IN PRIPRAVO POROČIL O KEMIJSKI VARNOSTI |
| --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | NAVODILA ZA PRIPRAVO VARNOSTNIH LISTOV |
| --- | --- |

PRILOGA II

| PRILOGA III | KRITERIJI ZA SNOVI, KI SO REGISTRIRANE V KOLIČINAH MED 1 IN 10 TONAMI |
| --- | --- |

PRILOGA III

| PRILOGA IV | IZJEME, ZA KATERE NE VELJA OBVEZNOST REGISTRACIJE V SKLADU S ČLENOM 2(7)(a) |
| --- | --- |

PRILOGA IV

| PRILOGA V | IZJEME, ZA KATERE NE VELJA OBVEZNOST REGISTRACIJE V SKLADU S ČLENOM 2(7)(b) |
| --- | --- |

PRILOGA V

| PRILOGA VI | ZAHTEVE PO INFORMACIJAH IZ ČLENA 10 |
| --- | --- |

PRILOGA VI

| PRILOGA VII | ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 1 TONE ALI VEČ |
| --- | --- |

PRILOGA VII

| PRILOGA VIII | ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 10 TON ALI VEČ |
| --- | --- |

PRILOGA VIII

| PRILOGA IX | ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 100 TON ALI VEČ |
| --- | --- |

PRILOGA IX

| PRILOGA X | ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 1000 TON ALI VEČ |
| --- | --- |

PRILOGA X

| PRILOGA XI | SPLOŠNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV STANDARDNEGA REŽIMA PRESKUŠANJAIZ PRILOG VII DO X |
| --- | --- |

PRILOGA XI

| PRILOGA XII | SPLOŠNE DOLOČBE ZA UPORABNIKE NA NIŽJI STOPNJI ZA OCENJEVANJE SNOVI IN PRIPRAVO POROČIL O KEMIJSKI VARNOSTI |
| --- | --- |

PRILOGA XII

| PRILOGA XIII | KRITERIJI ZA IDENTIFIKACIJO OBSTOJNIH SNOVI, SNOVI, KI SE KOPIČIJO V ORGANIZMIH IN STRUPENIH SNOVI TER ZELO OBSTOJNIH SNOVI IN SNOVI, KI SE ZELO LAHKO KOPIČIJO V ORGANIZMIH |
| --- | --- |

PRILOGA XIII

| PRILOGA XIV | SEZNAM SNOVI, KI SO PREDMET ODOBRITVE |
| --- | --- |

PRILOGA XIV

| PRILOGA XV | DOKUMENTACIJA |
| --- | --- |

PRILOGA XV

| PRILOGA XVI | SOCIALNO-EKONOMSKA ANALIZA |
| --- | --- |

PRILOGA XVI

| PRILOGA XVII | OMEJITVE PROIZVODNJE, DAJANJA V PROMET IN UPORABE NEKATERIH NEVARNIH SNOVI, PRIPRAVKOV IN IZDELKOV |
| --- | --- |

PRILOGA XVII

NASLOV I

SPLOŠNA VPRAŠANJA

POGLAVJE 1

Cilj, obseg in področje uporabe

Člen 1

Cilj in obseg

1.   Namen te uredbe je zagotoviti visoko raven zaščite zdravja ljudi in okolja kot tudi prosti pretok snovi na notranjem trgu ob pospeševanju konkurenčnosti in inovacij.

2.   Ta uredba vsebuje določbe o snoveh in pripravkih v smislu člena 3. Te določbe se uporabljajo za proizvodnjo, dajanje v promet ali uporabo teh snovi kot takih, v pripravkih ali v izdelkih, in dajanje pripravkov v promet, če je tako navedeno.

3.   Ta uredba temelji na načelu, da morajo proizvajalci, uvozniki in uporabniki na nižji stopnji zagotoviti, da proizvajajo, dajejo v promet ali uporabljajo takšne snovi, ki nimajo neugodnega učinka na zdravje ljudi ali okolje. Njene določbe temeljijo na načelu previdnosti.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | radioaktivne snovi s področja uporabe Direktive Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja (26); |
| --- | --- |

(a)

radioaktivne snovi s področja uporabe Direktive Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja (26);

| (b) | snovi kot take, v pripravku ali izdelku, ki so pod carinskim nadzorom, če niso bile obdelane ali predelane in če so v začasni hrambi v prosti coni ali prostem skladišču, ker se bodo ponovno izvozile ali ker so v tranzitu; |
| --- | --- |

(b)

snovi kot take, v pripravku ali izdelku, ki so pod carinskim nadzorom, če niso bile obdelane ali predelane in če so v začasni hrambi v prosti coni ali prostem skladišču, ker se bodo ponovno izvozile ali ker so v tranzitu;

| (c) | neizolirani intermediati; |
| --- | --- |

(c)

neizolirani intermediati;

| (d) | prevoz nevarnih snovi in nevarnih snovi v nevarnih pripravkih po železnici, cesti, celinskih plovnih poteh, morju ali zraku. |
| --- | --- |

(d)

prevoz nevarnih snovi in nevarnih snovi v nevarnih pripravkih po železnici, cesti, celinskih plovnih poteh, morju ali zraku.

2.   Kakor je opredeljeno v Direktivi 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2005 o opadkih (27), ne pomenijo snovi, pripravka ali izdelka v smislu člena 3 te uredbe.

3.   Države članice smejo v posebnih primerih za določene snovi kot take, v pripravku ali izdelku dovoliti odstopanja od te uredbe, kjer je to potrebno v interesu obrambe.

4.   Ta uredba se uporablja brez poseganja v zakonodajo Skupnosti v zvezi z zaposlitvijo in okoljem, vključno z Direktivo Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (28), Direktivo Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (29), Direktivo Sveta 98/24/ES, Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (30) in Direktivo 2004/37/ES.

5.   Določbe iz naslovov II, V, VI in VII se ne uporabljajo, če se snov uporablja:

| (a) | v zdravilih za humano in veterinarsko uporabo na področju uporabe Uredbe (ES) št. 726/2004, Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (31) in Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (32); |
| --- | --- |

(a)

v zdravilih za humano in veterinarsko uporabo na področju uporabe Uredbe (ES) št. 726/2004, Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (31) in Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (32);

| (b) | v hrani ali krmi skladno z Uredbo (ES) št. 178/2002, vključno z uporabo:






  (i) | kot dodatek živilom na področju uporabe Direktive Sveta 89/107/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o aditivih za živila, ki se smejo uporabljati v živilih, namenjenih za prehrano ljudi (33); |
| --- | --- | --- |

(b)

v hrani ali krmi skladno z Uredbo (ES) št. 178/2002, vključno z uporabo:

(i)

kot dodatek živilom na področju uporabe Direktive Sveta 89/107/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o aditivih za živila, ki se smejo uporabljati v živilih, namenjenih za prehrano ljudi (33);

| (ii) | kot aromatski dodatek živilom na področju uporabe Direktive Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo (34) in Odločbe Komisije 1999/217/ES z dne 23. februarja 1999 o registru aromatičnih snovi, ki se uporabljajo v živilih ali na njih, pripravljenem skladno z Uredbo (ES) št. 2232/96 Evropskega parlamenta in Sveta (35); |
| --- | --- |

(ii)

kot aromatski dodatek živilom na področju uporabe Direktive Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo (34) in Odločbe Komisije 1999/217/ES z dne 23. februarja 1999 o registru aromatičnih snovi, ki se uporabljajo v živilih ali na njih, pripravljenem skladno z Uredbo (ES) št. 2232/96 Evropskega parlamenta in Sveta (35);

| (iii) | kot dodatek krmi na področju uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (36); |
| --- | --- |

(iii)

kot dodatek krmi na področju uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (36);

| (iv) | v prehrani živali na področju uporabe Direktive Sveta 82/471/EGS z dne 30. junija 1982 o nekaterih proizvodih, ki se uporabljajo v prehrani živali (37). |
| --- | --- |

(iv)

v prehrani živali na področju uporabe Direktive Sveta 82/471/EGS z dne 30. junija 1982 o nekaterih proizvodih, ki se uporabljajo v prehrani živali (37).

6.   Določbe iz naslova IV se ne uporabljajo za naslednje pripravke v končni obliki, namenjene končnemu uporabniku:

| (a) | zdravila za humano in veterinarsko uporabo na področju uporabe Uredbe (ES) št. 726/2004 in Direktive 2001/82/ES ter kakor je opredeljeno v Direktivi 2001/83/ES; |
| --- | --- |

(a)

zdravila za humano in veterinarsko uporabo na področju uporabe Uredbe (ES) št. 726/2004 in Direktive 2001/82/ES ter kakor je opredeljeno v Direktivi 2001/83/ES;

| (b) | kozmetične izdelke, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (38); |
| --- | --- |

(b)

kozmetične izdelke, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (38);

| (c) | medicinske pripomočke, ki so invazivni ali se uporabljajo v neposrednem fizičnem stiku s človeškim telesom, če ukrepi Skupnosti določajo določbe za razvrščanje in označevanje nevarnih snovi in pripravkov, ki zagotavljajo enako raven informacij in zaščite kot Direktiva 1999/45/ES; |
| --- | --- |

(c)

medicinske pripomočke, ki so invazivni ali se uporabljajo v neposrednem fizičnem stiku s človeškim telesom, če ukrepi Skupnosti določajo določbe za razvrščanje in označevanje nevarnih snovi in pripravkov, ki zagotavljajo enako raven informacij in zaščite kot Direktiva 1999/45/ES;

| (d) | hrano ali krmo skladno z Uredbo (ES) št. 178/2002, vključno z uporabo:






  (i) | kot dodatek živilom na področju uporabe Direktive 89/107/EGS; |
| --- | --- | --- |

(d)

hrano ali krmo skladno z Uredbo (ES) št. 178/2002, vključno z uporabo:

(i)

kot dodatek živilom na področju uporabe Direktive 89/107/EGS;

| (ii) | kot aromatski dodatek živilom na področju uporabe Direktive 88/388/EGS in Odločbe 1999/217/ES; |
| --- | --- |

(ii)

kot aromatski dodatek živilom na področju uporabe Direktive 88/388/EGS in Odločbe 1999/217/ES;

| (iii) | kot dodatek krmi na področju uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003; |
| --- | --- |

(iii)

kot dodatek krmi na področju uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003;

| (iv) | v prehrani živali na področju uporabe Direktive 82/471/EGS. |
| --- | --- |

(iv)

v prehrani živali na področju uporabe Direktive 82/471/EGS.

7.   Iz naslovov II, V in VI se izvzame naslednje:

| (a) | snovi iz Priloge IV, glede na to, da je o njih znanih dovolj podatkov, da zanje zaradi njihovih intrinzičnih lastnosti velja minimalno tveganje; |
| --- | --- |

(a)

snovi iz Priloge IV, glede na to, da je o njih znanih dovolj podatkov, da zanje zaradi njihovih intrinzičnih lastnosti velja minimalno tveganje;

| (b) | snovi iz Priloge V, glede na to, da je zanje registracija neustrezna ali nepotrebna in da izjema zanje v zvezi s temi naslovi ne posega v cilje te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

snovi iz Priloge V, glede na to, da je zanje registracija neustrezna ali nepotrebna in da izjema zanje v zvezi s temi naslovi ne posega v cilje te uredbe;

| (c) | snovi kot take ali v pripravkih, registrirane v skladu z naslovom II, ki jih udeleženec dobavne verige izvozi iz Skupnosti, nazaj v Skupnost pa jih ponovno uvozi isti ali drug udeleženec iste dobavne verige, ki dokaže:






  (i) | da je snov, ki naj bi se ponovno uvozila, ista kot izvožena snov; |
| --- | --- | --- |

(c)

snovi kot take ali v pripravkih, registrirane v skladu z naslovom II, ki jih udeleženec dobavne verige izvozi iz Skupnosti, nazaj v Skupnost pa jih ponovno uvozi isti ali drug udeleženec iste dobavne verige, ki dokaže:

(i)

da je snov, ki naj bi se ponovno uvozila, ista kot izvožena snov;

| (ii) | da je za izvoženo snov dobil informacije v skladu s členom 31 ali 32. |
| --- | --- |

(ii)

da je za izvoženo snov dobil informacije v skladu s členom 31 ali 32.

| (d) | snovi kot take, v pripravkih ali izdelkih, ki so bile registrirane v skladu z naslovom II in ki so predelane v Skupnosti, če:






  (i) | je snov, ki je nastala v procesu predelave, ista kot snov, ki je bila registrirana v skladu z naslovom II; in |
| --- | --- | --- |

(d)

snovi kot take, v pripravkih ali izdelkih, ki so bile registrirane v skladu z naslovom II in ki so predelane v Skupnosti, če:

(i)

je snov, ki je nastala v procesu predelave, ista kot snov, ki je bila registrirana v skladu z naslovom II; in

| (ii) | ima predelovalni obrat na voljo informacije, zahtevane v skladu s členoma 31 in 32 v zvezi s snovjo, ki je bila registrirana v skladu z naslovom II. |
| --- | --- |

(ii)

ima predelovalni obrat na voljo informacije, zahtevane v skladu s členoma 31 in 32 v zvezi s snovjo, ki je bila registrirana v skladu z naslovom II.

8.   Na mestu izolirani intermediati ali transportirani izolirani intermediati se izvzamejo iz:

| (a) | poglavja 1 naslova II, razen člena 9, in |
| --- | --- |

(a)

poglavja 1 naslova II, razen člena 9, in

| (b) | naslova VII. |
| --- | --- |

(b)

naslova VII.

9.   Določbe naslovov II in VI se ne uporabljajo za polimere.

POGLAVJE 2

Opredelitve in splošna določba

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej uredbi:

| 1) | Snov: pomeni kemijski element in njegove spojine v naravnem stanju ali pridobljene s kakršnim koli proizvodnim procesom, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev njene obstojnosti, in vsemi nečistotami, ki nastanejo pri uporabljenem procesu, ne vključuje pa topil, ki se lahko izločijo, ne da bi to vplivalo na obstojnost snovi ali spremenilo njeno sestavo. |
| --- | --- |

1)

Snov: pomeni kemijski element in njegove spojine v naravnem stanju ali pridobljene s kakršnim koli proizvodnim procesom, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev njene obstojnosti, in vsemi nečistotami, ki nastanejo pri uporabljenem procesu, ne vključuje pa topil, ki se lahko izločijo, ne da bi to vplivalo na obstojnost snovi ali spremenilo njeno sestavo.

| 2) | Pripravek: pomeni zmes ali raztopino, sestavljeno iz dveh ali več snovi. |
| --- | --- |

2)

Pripravek: pomeni zmes ali raztopino, sestavljeno iz dveh ali več snovi.

| 3) | Izdelek: pomeni predmet, ki med proizvodnjo dobi posebno obliko ali površino, ki bolj določa njegovo funkcijo kot njegova kemična sestava. |
| --- | --- |

3)

Izdelek: pomeni predmet, ki med proizvodnjo dobi posebno obliko ali površino, ki bolj določa njegovo funkcijo kot njegova kemična sestava.

| 4) | Polimer: pomeni snov, sestavljeno iz molekul, za katere je značilno zaporedje ene ali več vrst monomernih enot. Takšne molekule morajo biti porazdeljene v okviru določenega razpona molekulske mase, pri čemer se razlike v molekulski masi lahko pripišejo predvsem razlikam v številu monomernih enot. Polimer vsebuje:






  (a) | navadno masno večino molekul z vsaj tremi monomernimi enotami, ki so s kovalentno vezjo povezane vsaj še z eno drugo monomerno enoto ali drugim reaktantom; |
| --- | --- | --- |

4)

Polimer: pomeni snov, sestavljeno iz molekul, za katere je značilno zaporedje ene ali več vrst monomernih enot. Takšne molekule morajo biti porazdeljene v okviru določenega razpona molekulske mase, pri čemer se razlike v molekulski masi lahko pripišejo predvsem razlikam v številu monomernih enot. Polimer vsebuje:

(a)

navadno masno večino molekul z vsaj tremi monomernimi enotami, ki so s kovalentno vezjo povezane vsaj še z eno drugo monomerno enoto ali drugim reaktantom;

| (b) | manj kot navadno masno večino molekul z enako molekulsko maso. |
| --- | --- |

(b)

manj kot navadno masno večino molekul z enako molekulsko maso.

V okviru te opredelitve pomeni „monomerna enota“ vezano obliko monomerne snovi v polimeru.

| 5) | Monomer: pomeni snov, ki je zmožna tvoriti kovalentne vezi z zaporedjem dodatnih podobnih ali drugačnih molekul, pod pogoji ustrezne reakcije, pri kateri se tvorijo polimeri, in se uporablja za ta posebni proces. |
| --- | --- |

5)

Monomer: pomeni snov, ki je zmožna tvoriti kovalentne vezi z zaporedjem dodatnih podobnih ali drugačnih molekul, pod pogoji ustrezne reakcije, pri kateri se tvorijo polimeri, in se uporablja za ta posebni proces.

| 6) | Registracijski zavezanec: pomeni proizvajalca ali uvoznika snovi oz. izdelovalca ali uvoznika izdelka, ki predloži registracijo snovi. |
| --- | --- |

6)

Registracijski zavezanec: pomeni proizvajalca ali uvoznika snovi oz. izdelovalca ali uvoznika izdelka, ki predloži registracijo snovi.

| 7. | Proizvodnja: pomeni proizvodnjo ali ekstrakcijo snovi v naravnem stanju. |
| --- | --- |

7.

Proizvodnja: pomeni proizvodnjo ali ekstrakcijo snovi v naravnem stanju.

| 8) | Proizvajalec: pomeni fizično ali pravno osebo s stalnim bivališčem oziroma sedežem v Skupnosti, ki proizvaja snov v Skupnosti. |
| --- | --- |

8)

Proizvajalec: pomeni fizično ali pravno osebo s stalnim bivališčem oziroma sedežem v Skupnosti, ki proizvaja snov v Skupnosti.

| 9) | Uvoz: pomeni fizični vnos na carinsko območje Skupnosti. |
| --- | --- |

9)

Uvoz: pomeni fizični vnos na carinsko območje Skupnosti.

| 10) | Uvoznik: pomeni fizično ali pravno osebo s stalnim bivališčem oziroma sedežem v Skupnosti, ki je odgovorna za uvoz. |
| --- | --- |

10)

Uvoznik: pomeni fizično ali pravno osebo s stalnim bivališčem oziroma sedežem v Skupnosti, ki je odgovorna za uvoz.

| 11) | Dajanje v promet: pomeni dobavo ali prepustitev tretjemu za plačilo ali neodplačno. Uvoz se šteje za dajanje v promet. |
| --- | --- |

11)

Dajanje v promet: pomeni dobavo ali prepustitev tretjemu za plačilo ali neodplačno. Uvoz se šteje za dajanje v promet.

| 12) | Uporabnik na nižji stopnji: pomeni fizično ali pravno osebo s stalnim bivališčem oziroma sedežem v Skupnosti, ki ni proizvajalec ali uvoznik in uporablja snov kot tako ali v pripravku pri svoji industrijski ali poklicni dejavnosti. Distributer ali potrošnik ni uporabnik na nižji stopnji. Ponovni uvoznik, izvzet v skladu s členom 2(7)(c), se šteje za uporabnika na nižji stopnji. |
| --- | --- |

12)

Uporabnik na nižji stopnji: pomeni fizično ali pravno osebo s stalnim bivališčem oziroma sedežem v Skupnosti, ki ni proizvajalec ali uvoznik in uporablja snov kot tako ali v pripravku pri svoji industrijski ali poklicni dejavnosti. Distributer ali potrošnik ni uporabnik na nižji stopnji. Ponovni uvoznik, izvzet v skladu s členom 2(7)(c), se šteje za uporabnika na nižji stopnji.

| 13) | Distributer: pomeni fizično ali pravno osebo s stalnim bivališčem oziroma sedežem v Skupnosti, vključno s trgovcem na drobno, ki snov kot tako ali v pripravku samo skladišči in daje v promet za tretje osebe. |
| --- | --- |

13)

Distributer: pomeni fizično ali pravno osebo s stalnim bivališčem oziroma sedežem v Skupnosti, vključno s trgovcem na drobno, ki snov kot tako ali v pripravku samo skladišči in daje v promet za tretje osebe.

| 14) | Intermediat: pomeni snov, ki se proizvede in porabi ali uporabi pri kemijskem procesu za pretvorbo v drugo snov (v nadaljevanju „sinteza“):






  (a) | neizoliran intermediat: pomeni intermediat, ki se med sintezo ne odstrani namerno (razen za vzorčenje) iz opreme, v kateri poteka sinteza. Takšna oprema vključuje reakcijsko posodo, njeno pomožno opremo in vso opremo, skozi katero gre(do) snov(i) med neprekinjenim ali saržnim procesom, ter cevi za prenos iz ene posode v drugo za naslednjo reakcijsko fazo, ne vključuje pa cistern ali drugih posod, v katerih se snov(i) hrani(jo) po proizvodnji; |
| --- | --- | --- |

14)

Intermediat: pomeni snov, ki se proizvede in porabi ali uporabi pri kemijskem procesu za pretvorbo v drugo snov (v nadaljevanju „sinteza“):

(a)

neizoliran intermediat: pomeni intermediat, ki se med sintezo ne odstrani namerno (razen za vzorčenje) iz opreme, v kateri poteka sinteza. Takšna oprema vključuje reakcijsko posodo, njeno pomožno opremo in vso opremo, skozi katero gre(do) snov(i) med neprekinjenim ali saržnim procesom, ter cevi za prenos iz ene posode v drugo za naslednjo reakcijsko fazo, ne vključuje pa cistern ali drugih posod, v katerih se snov(i) hrani(jo) po proizvodnji;

| (b) | na mestu izoliran intermediat: pomeni intermediat, ki ne izpolnjuje kriterijev za neizolirani intermediat, pri čemer proizvodnja intermediata in sinteza druge(-ih) snovi iz tega intermediata potekata na istem mestu, izvaja pa jo ena ali več pravnih subjektov; |
| --- | --- |

(b)

na mestu izoliran intermediat: pomeni intermediat, ki ne izpolnjuje kriterijev za neizolirani intermediat, pri čemer proizvodnja intermediata in sinteza druge(-ih) snovi iz tega intermediata potekata na istem mestu, izvaja pa jo ena ali več pravnih subjektov;

| (c) | transportiran izoliran intermediat: pomeni intermediat, ki ne izpolnjuje kriterijev za neizoliran intermediat in se prepelje v drug kraj oziroma pripelje iz drugega kraja. |
| --- | --- |

(c)

transportiran izoliran intermediat: pomeni intermediat, ki ne izpolnjuje kriterijev za neizoliran intermediat in se prepelje v drug kraj oziroma pripelje iz drugega kraja.

| 15) | Mesto: pomeni določeno lokacijo, kjer si, če je proizvajalcev snovi več, ti delijo določeno infrastrukturo in naprave. |
| --- | --- |

15)

Mesto: pomeni določeno lokacijo, kjer si, če je proizvajalcev snovi več, ti delijo določeno infrastrukturo in naprave.

| 16) | Udeleženci dobavne verige: pomeni vse proizvajalce in/ali uvoznike ter/ali uporabnike na nižji stopnji dobavne verige. |
| --- | --- |

16)

Udeleženci dobavne verige: pomeni vse proizvajalce in/ali uvoznike ter/ali uporabnike na nižji stopnji dobavne verige.

| 17) | Agencija: pomeni Evropsko agencijo za kemikalije, kakor je ustanovljena s to uredbo. |
| --- | --- |

17)

Agencija: pomeni Evropsko agencijo za kemikalije, kakor je ustanovljena s to uredbo.

| 18) | Pristojni organ: pomeni organ ali organe, ki jih ustanovijo države članice za izvajanje obveznosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

18)

Pristojni organ: pomeni organ ali organe, ki jih ustanovijo države članice za izvajanje obveznosti iz te uredbe.

| 19) | Snov v postopnem uvajanju: pomeni snov, ki izpolnjuje vsaj enega od naslednjih kriterijev:






  (a) | snov je vpisana na Evropskem seznamu obstoječih kemijskih snovi (EINECS); |
| --- | --- | --- |

19)

Snov v postopnem uvajanju: pomeni snov, ki izpolnjuje vsaj enega od naslednjih kriterijev:

(a)

snov je vpisana na Evropskem seznamu obstoječih kemijskih snovi (EINECS);

| (b) | snov se je proizvajala v Skupnosti ali v državah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. januarja 1995 ali 1. maja 2004, vendar pa je proizvajalec ali uvoznik ni dajal v promet, in sicer vsaj enkrat v 15 letih pred začetkom veljavnosti te uredbe, pod pogojem, da ima proizvajalec ali uvoznik o tem dokumentarna dokazila. |
| --- | --- |

(b)

snov se je proizvajala v Skupnosti ali v državah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. januarja 1995 ali 1. maja 2004, vendar pa je proizvajalec ali uvoznik ni dajal v promet, in sicer vsaj enkrat v 15 letih pred začetkom veljavnosti te uredbe, pod pogojem, da ima proizvajalec ali uvoznik o tem dokumentarna dokazila.

| (c) | snov je proizvajalec ali uvoznik dal v promet v Skupnosti ali v državah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. januarja 1995 ali 1. maja 2004, pred začetkom veljavnosti te uredbe in je veljala za prijavljeno v skladu s prvo alineo člena 8(1) Direktive 67/548/EGS, a ne ustreza opredelitvi polimera iz te uredbe, pod pogojem, da ima proizvajalec ali uvoznik o tem dokumentarna dokazila. |
| --- | --- |

(c)

snov je proizvajalec ali uvoznik dal v promet v Skupnosti ali v državah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. januarja 1995 ali 1. maja 2004, pred začetkom veljavnosti te uredbe in je veljala za prijavljeno v skladu s prvo alineo člena 8(1) Direktive 67/548/EGS, a ne ustreza opredelitvi polimera iz te uredbe, pod pogojem, da ima proizvajalec ali uvoznik o tem dokumentarna dokazila.

| 20) | Prijavljena snov: pomeni snov, za katero je bila predložena prijava in ki se lahko da v promet v skladu z Direktivo 67/548/EGS. |
| --- | --- |

20)

Prijavljena snov: pomeni snov, za katero je bila predložena prijava in ki se lahko da v promet v skladu z Direktivo 67/548/EGS.

| 21) | V proizvod in proces usmerjene raziskave in razvoj: pomeni vsak znanstveni razvoj, povezan z razvojem proizvoda ali nadaljnjim razvojem snovi kot take, pripravkov ali izdelkov, pri čemer se za razvoj proizvodnega procesa in/ali za preskus področja uporabe snovi uporabijo poskusni proizvodni obrat ali proizvodni preskusi. |
| --- | --- |

21)

V proizvod in proces usmerjene raziskave in razvoj: pomeni vsak znanstveni razvoj, povezan z razvojem proizvoda ali nadaljnjim razvojem snovi kot take, pripravkov ali izdelkov, pri čemer se za razvoj proizvodnega procesa in/ali za preskus področja uporabe snovi uporabijo poskusni proizvodni obrat ali proizvodni preskusi.

| 22) | Znanstvene raziskave in razvoj: pomeni znanstvene preskuse, analize ali kemijske raziskave, ki potekajo pod nadzorovanimi pogoji s količino, ki je manjša od ene tone na leto. |
| --- | --- |

22)

Znanstvene raziskave in razvoj: pomeni znanstvene preskuse, analize ali kemijske raziskave, ki potekajo pod nadzorovanimi pogoji s količino, ki je manjša od ene tone na leto.

| 23) | Uporaba pomeni predelavo, proizvodnjo, porabo, hrambo, posedovanje, obdelavo, polnjenje v posode, prenos iz ene posode v drugo, mešanje, izdelavo izdelka ali katero koli drugo uporabo. |
| --- | --- |

23)

Uporaba pomeni predelavo, proizvodnjo, porabo, hrambo, posedovanje, obdelavo, polnjenje v posode, prenos iz ene posode v drugo, mešanje, izdelavo izdelka ali katero koli drugo uporabo.

| 24) | Lastna uporaba registracijskega zavezanca: pomeni uporabo registracijskega zavezanca v industrijske ali poklicne namene. |
| --- | --- |

24)

Lastna uporaba registracijskega zavezanca: pomeni uporabo registracijskega zavezanca v industrijske ali poklicne namene.

| 25) | Opredeljena uporaba: pomeni uporabo snovi kot take ali v pripravku ali uporabo pripravka, ki jo določi udeleženec dobavne verige, vključno z njegovo lastno uporabo, ali ki jo pisno sporoči neposredni uporabnik na nižji stopnji. |
| --- | --- |

25)

Opredeljena uporaba: pomeni uporabo snovi kot take ali v pripravku ali uporabo pripravka, ki jo določi udeleženec dobavne verige, vključno z njegovo lastno uporabo, ali ki jo pisno sporoči neposredni uporabnik na nižji stopnji.

| 26) | Celovito poročilo o študiji: pomeni popolni in obsežni opis dejavnosti, opravljene za pridobitev informacij. To zajema celotno znanstveno poročilo, kot je bilo objavljeno v literaturi, z opisom izvedene študije, ali celovito poročilo, ki ga je pripravil laboratorij, z opisom izvedene študije. |
| --- | --- |

26)

Celovito poročilo o študiji: pomeni popolni in obsežni opis dejavnosti, opravljene za pridobitev informacij. To zajema celotno znanstveno poročilo, kot je bilo objavljeno v literaturi, z opisom izvedene študije, ali celovito poročilo, ki ga je pripravil laboratorij, z opisom izvedene študije.

| 27) | Grob povzetek študije: pomeni podroben povzetek ciljev, metod, rezultatov in zaključkov iz celovitega poročila o študiji, ki zagotavlja dovolj informacij za izvedbo neodvisne ocene študije in čim bolj zmanjša potrebo po preverjanju v celovitem poročilu o študiji. |
| --- | --- |

27)

Grob povzetek študije: pomeni podroben povzetek ciljev, metod, rezultatov in zaključkov iz celovitega poročila o študiji, ki zagotavlja dovolj informacij za izvedbo neodvisne ocene študije in čim bolj zmanjša potrebo po preverjanju v celovitem poročilu o študiji.

| 28) | Študijski povzetek: pomeni povzetek ciljev, metod, rezultatov in zaključkov iz celovitega študijskega poročila, ki zagotavlja dovolj informacij za izvedbo ocene ustreznosti študije. |
| --- | --- |

28)

Študijski povzetek: pomeni povzetek ciljev, metod, rezultatov in zaključkov iz celovitega študijskega poročila, ki zagotavlja dovolj informacij za izvedbo ocene ustreznosti študije.

| 29) | Na leto: pomeni na koledarsko leto, če ni drugače navedeno. |
| --- | --- |

29)

Na leto: pomeni na koledarsko leto, če ni drugače navedeno.

| 30) | Omejitev: pomeni vsak pogoj za ali prepoved proizvodnje, uporabe ali dajanja v promet ali prepoved. |
| --- | --- |

30)

Omejitev: pomeni vsak pogoj za ali prepoved proizvodnje, uporabe ali dajanja v promet ali prepoved.

| 31) | Dobavitelj snovi ali pripravka: pomeni vsakega proizvajalca, uvoznika, uporabnika na nižji stopnji ali distributerja, ki daje v promet snov kot tako ali v pripravku ali pripravek. |
| --- | --- |

31)

Dobavitelj snovi ali pripravka: pomeni vsakega proizvajalca, uvoznika, uporabnika na nižji stopnji ali distributerja, ki daje v promet snov kot tako ali v pripravku ali pripravek.

| 32) | Prejemnik snovi ali pripravka: pomeni uporabnika na nižji stopnji ali distributerja, kateremu je dobavljena snov ali pripravek. |
| --- | --- |

32)

Prejemnik snovi ali pripravka: pomeni uporabnika na nižji stopnji ali distributerja, kateremu je dobavljena snov ali pripravek.

| 33) | Prejemnik izdelka: pomeni industrijskega ali poklicnega uporabnika, ki se oskrbuje z izdelkom, pri čemer to ne vključuje potrošnikov. |
| --- | --- |

33)

Prejemnik izdelka: pomeni industrijskega ali poklicnega uporabnika, ki se oskrbuje z izdelkom, pri čemer to ne vključuje potrošnikov.

| 34) | MSP: pomeni mala in srednje velika podjetja, kakor so opredeljena v Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (39). |
| --- | --- |

34)

MSP: pomeni mala in srednje velika podjetja, kakor so opredeljena v Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (39).

| 35) | Scenarij izpostavljenosti: pomeni sklop pogojev, ki opisujejo, kako se snov proizvaja ali uporablja v svojem življenjskem ciklu in kako proizvajalec ali uvoznik nadzira izpostavljenost ljudi in okolja ali pa takšen nadzor priporoča uporabnikom na nižji stopnji. Ti scenariji izpostavljenosti lahko zajemajo določen proces ali uporabo oz. več procesov ali uporab, kakor je primerno. |
| --- | --- |

35)

Scenarij izpostavljenosti: pomeni sklop pogojev, ki opisujejo, kako se snov proizvaja ali uporablja v svojem življenjskem ciklu in kako proizvajalec ali uvoznik nadzira izpostavljenost ljudi in okolja ali pa takšen nadzor priporoča uporabnikom na nižji stopnji. Ti scenariji izpostavljenosti lahko zajemajo določen proces ali uporabo oz. več procesov ali uporab, kakor je primerno.

| 36) | Kategorija uporabe in izpostavljenosti: pomeni scenarij izpostavljenosti, ki zajema številne procese in uporabe. |
| --- | --- |

36)

Kategorija uporabe in izpostavljenosti: pomeni scenarij izpostavljenosti, ki zajema številne procese in uporabe.

| 37) | Snovi, ki se nahajajo v naravi: pomeni naravno nastalo snov kot tako, nepredelano ali predelano le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z izločevanjem z vodo, z destilacijo z vodno paro ali segrevanjem izključno za odstranjevanje vode, ali snov, ki je izločena iz zraka na kakršen koli način. |
| --- | --- |

37)

Snovi, ki se nahajajo v naravi: pomeni naravno nastalo snov kot tako, nepredelano ali predelano le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z izločevanjem z vodo, z destilacijo z vodno paro ali segrevanjem izključno za odstranjevanje vode, ali snov, ki je izločena iz zraka na kakršen koli način.

| 38) | Snov, ki ni kemijsko spremenjena: pomeni snov, katere kemijska struktura ostaja nespremenjena, tudi če je bila v kemijskem procesu ali obdelavi ali v fizikalnem procesu minerološke pretvorbe, na primer za odstranitev nečistot. |
| --- | --- |

38)

Snov, ki ni kemijsko spremenjena: pomeni snov, katere kemijska struktura ostaja nespremenjena, tudi če je bila v kemijskem procesu ali obdelavi ali v fizikalnem procesu minerološke pretvorbe, na primer za odstranitev nečistot.

| 39) | Zlitina: pomeni kovinsko snov, ki je homogena v makroskopskem merilu in ki je sestavljena iz dveh ali več elementov, združenih tako, da ju ni mogoče ločiti enostavno z mehaničnimi sredstvi. |
| --- | --- |

39)

Zlitina: pomeni kovinsko snov, ki je homogena v makroskopskem merilu in ki je sestavljena iz dveh ali več elementov, združenih tako, da ju ni mogoče ločiti enostavno z mehaničnimi sredstvi.

Člen 4

Splošna določba

Proizvajalec, uvoznik ali, kjer je to ustrezno, uporabnik na nižji stopnji lahko ob tem, da je še naprej polno odgovoren za izpolnjevanje svojih obveznosti po tej uredbi, imenuje zastopnika tretje strani za vse postopke iz člena 11, člena 19, naslova III in člena 51, ki zadevajo razgovore z drugimi proizvajalci, uvozniki ali, kjer je to ustrezno, z ustreznimi uporabniki na nižji stopnji. V teh primerih Agencija običajno ne razkrije istovetnosti proizvajalca ali uvoznika ali uporabnika na nižji stopnji, ki je imenoval zastopnika, drugim proizvajalcem, uvoznikom ali, kjer je to ustrezno, uporabnikom na nižji stopnji.

NASLOV II

REGISTRACIJA SNOVI

POGLAVJE 1

Splošna obveznost registriranja in zahteve glede obveščanja

Člen 5

Brez podatkov ni trga

Ob upoštevanju členov 6, 7, 21 in 23 se snovi kot take, v pripravkih ali v izdelkih v Skupnosti ne smejo proizvajati ali dati v promet, če niso bile registrirane v skladu z ustreznimi določbami tega naslova, če se to zahteva.

Člen 6

Splošna obveznost registriranja snovi kot takih ali v pripravkih

1.   Razen če ta uredba določa drugače, vsak proizvajalec ali uvoznik snovi kot take ali v enem ali več pripravkih v količini, ki znaša eno tono ali več na leto, Agenciji predloži registracijo.

2.   Za monomere, ki se uporabljajo kot na mestu izolirani intermediati ali prepeljani izolirani intermediati, se člena 17 in 18 ne uporabljata.

3.   Vsak proizvajalec ali uvoznik polimera predloži Agenciji registracijo monomerne(-ih) snovi ali druge(-ih) snovi, ki jih udeleženec po dobavni verigi navzgor še ni registriral, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | polimer vsebuje 2 % mas.m/m ali več takšne(-ih) monomerne(-ih) ali druge(-ih) snovi v obliki monomernih enot in kemijsko vezane(-ih) snovi; |
| --- | --- |

(a)

polimer vsebuje 2 % mas.m/m ali več takšne(-ih) monomerne(-ih) ali druge(-ih) snovi v obliki monomernih enot in kemijsko vezane(-ih) snovi;

| (b) | skupna količina takšne(-ih) monomerne(-ih) ali druge(-ih) snovi znaša eno tono ali več na leto. |
| --- | --- |

(b)

skupna količina takšne(-ih) monomerne(-ih) ali druge(-ih) snovi znaša eno tono ali več na leto.

4.   Ob predložitvi registracije se plača pristojbina v skladu z naslovom IX.

Člen 7

Registracija in prijava snovi v izdelkih

1.   Izdelovalec ali uvoznik izdelkov predloži Agenciji registracijo vseh snovi, ki jih vsebujejo ti izdelki, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | ti izdelki vsebujejo snov v količini, ki znaša skupaj več kot eno tono na leto na proizvajalca ali uvoznika; |
| --- | --- |

(a)

ti izdelki vsebujejo snov v količini, ki znaša skupaj več kot eno tono na leto na proizvajalca ali uvoznika;

| (b) | snov naj bi se sprostila pod običajnimi ali razumno predvidljivimi pogoji uporabe. |
| --- | --- |

(b)

snov naj bi se sprostila pod običajnimi ali razumno predvidljivimi pogoji uporabe.

Ob predložitvi registracije se plača pristojbina v skladu z naslovom IX.

2.   Izdelovalec ali uvoznik izdelkov prijavi pri Agenciji v skladu z odstavkom 4 tega člena, če snov izpolnjuje kriterije iz člena 56 in je opredeljena v skladu s členom 58(1), če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | ti izdelki vsebujejo snov v količini, ki znaša skupaj več kot eno tono na leto na proizvajalca ali uvoznika; |
| --- | --- |

(a)

ti izdelki vsebujejo snov v količini, ki znaša skupaj več kot eno tono na leto na proizvajalca ali uvoznika;

| (b) | ti izdelki vsebujejo snov v količini, ki je višja od koncentracije 0,1 % mas. m/m; |
| --- | --- |

(b)

ti izdelki vsebujejo snov v količini, ki je višja od koncentracije 0,1 % mas. m/m;

3.   Odstavek 2 se ne uporablja, kjer proizvajalec ali uvoznik lahko izključi možnost izpostavljenosti ljudi ali okolja pod normalnimi ali razumno predvidljivimi pogoji uporabe, vključno pri odstranjevanju. V takih primerih proizvajalec ali uvoznik priskrbi prejemniku izdelka ustrezna navodila v skladu s členom 32(4).

4.   Sporočene informacije morajo vsebovati:

| (a) | podatke o proizvajalcu ali uvozniku ter podatke za vzpostavitev stika z njim, kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI, razen njihovih mest uporabe; |
| --- | --- |

(a)

podatke o proizvajalcu ali uvozniku ter podatke za vzpostavitev stika z njim, kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI, razen njihovih mest uporabe;

| (b) | številko(-e) registracije (registracij) iz člena 20(1), če je (so) na voljo; |
| --- | --- |

(b)

številko(-e) registracije (registracij) iz člena 20(1), če je (so) na voljo;

| (c) | identiteto(-e) o snovi(-eh) v skladu z oddelki 2.1 do 2.3.4 Priloge VI; |
| --- | --- |

(c)

identiteto(-e) o snovi(-eh) v skladu z oddelki 2.1 do 2.3.4 Priloge VI;

| (d) | razvrstitev snovi, kakor je določeno v oddelkih 4.1 in 4.2 Priloge VI; |
| --- | --- |

(d)

razvrstitev snovi, kakor je določeno v oddelkih 4.1 in 4.2 Priloge VI;

| (e) | kratek opis uporabe (uporab) snovi, vsebovane v izdelku, kakor je določeno v oddelku 3.5 Priloge VI ter uporab izdelka (-ov); |
| --- | --- |

(e)

kratek opis uporabe (uporab) snovi, vsebovane v izdelku, kakor je določeno v oddelku 3.5 Priloge VI ter uporab izdelka (-ov);

| (f) | količinski razpon snovi, kot na primer od 1 do 10 ton, od 10 do 100 ton itd. |
| --- | --- |

(f)

količinski razpon snovi, kot na primer od 1 do 10 ton, od 10 do 100 ton itd.

5.   Agencija lahko sprejme odločitev, da od izdelovalcev ali uvoznikov izdelkov zahteva, da v skladu s tem naslovom predložijo registracijo za vse snovi v teh izdelkih, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | ti izdelki vsebujejo snov v količini, ki znaša skupaj več kot eno tono na leto na izdelovalca ali uvoznika; |
| --- | --- |

(a)

ti izdelki vsebujejo snov v količini, ki znaša skupaj več kot eno tono na leto na izdelovalca ali uvoznika;

| (b) | Agencija lahko utemeljeno domneva, da:






  (i) | se snov sprošča iz izdelkov in |
| --- | --- | --- |

(b)

Agencija lahko utemeljeno domneva, da:

(i)

se snov sprošča iz izdelkov in

| (ii) | sprostitev snovi iz izdelkov predstavlja tveganje za zdravje ljudi ali za okolje; |
| --- | --- |

(ii)

sprostitev snovi iz izdelkov predstavlja tveganje za zdravje ljudi ali za okolje;

| (c) | za snov ne velja odstavek 1. |
| --- | --- |

(c)

za snov ne velja odstavek 1.

Ob predložitvi registracije se plača pristojbina v skladu z naslovom IX.

6.   Odstavki 1 do 5 se ne uporabljajo za snovi, ki so za to uporabo že bile registrirane.

7.   Od ... (40)se odstavki 2, 3 in 4 uporabljajo šest mesecev po določitvi snovi v skladu s členom 58(1).

8.   Vsi ukrepi za izvajanje odstavkov 1 do 7 se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 132(3).

Člen 8

Edini zastopnik proizvajalca, ki nima sedeža v Skupnosti

1.   Fizična ali pravna oseba s stalnim bivališčem oziroma sedežem zunaj Skupnosti, ki proizvaja snov kot tako, v pripravkih ali izdelkih, oblikuje pripravek ali proizvaja izdelek, ki se uvaža v Skupnost, lahko sporazumno imenuje fizično ali pravno osebo s stalnim bivališčem oziroma sedežem v Skupnosti, da kot njen edini zastopnik izpolnjuje obveznosti uvoznikov iz tega naslova.

2.   Zastopnik izpolnjuje tudi vse druge obveznosti uvoznikov iz te uredbe. Zato mora imeti zadostne izkušnje s področja praktičnega ravnanja s snovmi in informacije o njih, brez poseganja v člen 35 pa mora dati na razpolago in sproti posodabljati informacije o uvoženih količinah in kupcih, katerim so bile te prodane, ter podatke o dobavi iz varnostnega lista, prilagojenega zadnjemu stanju, iz člena 31.

3.   Če se zastopnik imenuje v skladu z odstavkoma 1 in 2, proizvajalec, ki nima sedeža v Skupnosti, o imenovanju obvesti uvoznika(-e) iz iste dobavne verige. Ti uvozniki se za namene te uredbe štejejo za uporabnike na nižji stopnji.

Člen 9

Izvzetje iz splošne obveznosti registriranja za v proizvod in proces usmerjene raziskave in razvoj (PPORD)

1.   Členi 5, 6, 7, 17, 18 in 21 se pet let ne uporabljajo za snov, ki jo v Skupnosti proizvede ali vanjo uvozi za namene v proizvod in proces usmerjenih raziskav in razvoja proizvajalec ali uvoznik ali izdelovalec izdelkov sam ali v sodelovanju z navedenimi kupci in v količini, ki je omejena za namene v proizvod in procese usmerjenih raziskav in razvoja.

2.   Za namen odstavka 1 proizvajalec ali uvoznik ali proizvajalec izdelkov Agenciji sporoči naslednje informacije:

| (a) | podatke o proizvajalcu ali uvozniku ali izdelovalcu izdelkov, kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI; |
| --- | --- |

(a)

podatke o proizvajalcu ali uvozniku ali izdelovalcu izdelkov, kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI;

| (b) | identiteto snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI; |
| --- | --- |

(b)

identiteto snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI;

| (c) | razvrstitev snovi, če obstaja, kakor je določeno v oddelku 4 Priloge VI; |
| --- | --- |

(c)

razvrstitev snovi, če obstaja, kakor je določeno v oddelku 4 Priloge VI;

| (d) | ocenjeno količino, kakor je določeno v oddelku 3.1 Priloge VI; |
| --- | --- |

(d)

ocenjeno količino, kakor je določeno v oddelku 3.1 Priloge VI;

| (e) | seznam kupcev iz odstavka 1 ter njihova imena in naslove. |
| --- | --- |

(e)

seznam kupcev iz odstavka 1 ter njihova imena in naslove.

Ob prijavi se plača pristojbina v skladu z naslovom IX.

Obdobje iz odstavka 1 začne teči, ko Agencija prejme prijavo.

3.   Agencija preveri, ali so informacije, ki jih sporoči prijavitelj, popolne, in uporabi se po potrebi prilagojen člen 20(2). Agencija prijavi dodeli številko in datum prijave, ki je datum prejema prijave, ter ju takoj sporoči zadevnemu proizvajalcu ali uvozniku. Agencija te informacije sporoči tudi pristojnim organom zadevnih držav članic.

4.   Agencija se lahko odloči za uvedbo pogojev, s katerimi zagotovi, da s snovjo, pripravkom ali izdelkom, ki vsebuje snov, ravna samo osebje navedenih kupcev v skladu z odstavkom 2(e) v razumno nadzorovanih pogojih in v skladu z zakonskimi zahtevami v zvezi z zaščito delavcev in okolja, ter da snov kot taka niti v pripravku ali izdelku nikoli ne bo dana na razpolago širši javnosti in se bodo preostale količine po preteku obdobja izvzetja ponovno zbrale zaradi odstranitve.

V takšnih primerih lahko Agencija zahteva od prijavitelja, da priskrbi dodatne potrebne informacije.

5.   Če ni navedeno drugače, proizvajalec ali uvoznik snovi ne sme proizvesti ali uvoziti prej kot v dveh tednih po prijavi.

6.   Proizvajalec ali uvoznik ali proizvajalec izdelkov upošteva vse pogoje, ki jih postavi Agencija v skladu z odstavkom 4.

7.   Agencija se lahko odloči, da na zahtevo petletno obdobje izvzetja podaljša za največ dodatnih pet let, v primeru snovi, namenjenih izključno razvoju zdravil za humano in veterinarsko uporabo, pa za največ dodatnih deset let, če proizvajalec ali uvoznik ali proizvajalec izdelkov lahko na podlagi raziskovalnega in razvojnega programa dokaže, da je takšno podaljšanje upravičeno.

8.   Agencija vse osnutke odločitev sporoči pristojnim organom posameznih držav članic, v katerih potekajo proizvodnja, uvoz ali v proizvod in postopek usmerjenih raziskav.

Pri sprejetju odločitev v skladu z odstavkoma 4 in 7 Agencija upošteva vse pripombe teh pristojnih organov.

9.   Agencija in pristojni organi zadevnih držav članic vedno obravnavajo vse informacije, predložene v skladu z odstavki 1 do 8, kot zaupne.

10.   Proti odločitvam Agencije iz odstavkov 4 in 7 tega člena se lahko vloži pritožba v skladu s členi 90, 91 in 92.

Člen 10

Informacije, ki se predložijo za splošno registracijo

Registracija, ki se zahteva na podlagi člena 6 ali člena 7(1) ali (5), vsebuje vse naslednje informacije:

| (a) | tehnično dokumentacijo, ki zajema:






  (i) | podatke o proizvajalcu(-ih) ali uvozniku(-ih), kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI; |
| --- | --- | --- |

(a)

tehnično dokumentacijo, ki zajema:

(i)

podatke o proizvajalcu(-ih) ali uvozniku(-ih), kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI;

| (ii) | identiteto snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI; |
| --- | --- |

(ii)

identiteto snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI;

| (iii) | informacije o proizvodnji in uporabi(-ah) snovi, kakor je določeno v oddelku 3 Priloge VI; te informacije vključujejo vse navedene uporabe registracijskega zavezanca. Če registracijski zavezanec meni, da je to primerno, lahko te informacije vključujejo ustrezno kategorijo uporabe in izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(iii)

informacije o proizvodnji in uporabi(-ah) snovi, kakor je določeno v oddelku 3 Priloge VI; te informacije vključujejo vse navedene uporabe registracijskega zavezanca. Če registracijski zavezanec meni, da je to primerno, lahko te informacije vključujejo ustrezno kategorijo uporabe in izpostavljenosti;

| (iv) | razvrstitev in označitev snovi, kakor je določeno v oddelku 4 Priloge VI; |
| --- | --- |

(iv)

razvrstitev in označitev snovi, kakor je določeno v oddelku 4 Priloge VI;

| (v) | navodila za varno uporabo snovi, kakor je določeno v oddelku 5 Priloge VI; |
| --- | --- |

(v)

navodila za varno uporabo snovi, kakor je določeno v oddelku 5 Priloge VI;

| (vi) | povzetke študij za informacije, ki izhajajo iz uporabe prilog VII do XI; |
| --- | --- |

(vi)

povzetke študij za informacije, ki izhajajo iz uporabe prilog VII do XI;

| (vii) | grobe povzetke študij za informacije, ki izhajajo iz uporabe prilog VII do XI, če se zahtevajo v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(vii)

grobe povzetke študij za informacije, ki izhajajo iz uporabe prilog VII do XI, če se zahtevajo v skladu s Prilogo I;

| (viii) | navedbo, katere informacije, predložene v skladu s (iii), (iv), (vi), (vii) ali pododstavkom (b), je preveril ocenjevalec, ki ga je izbral proizvajalec ali uvoznik in ki ima ustrezne izkušnje; |
| --- | --- |

(viii)

navedbo, katere informacije, predložene v skladu s (iii), (iv), (vi), (vii) ali pododstavkom (b), je preveril ocenjevalec, ki ga je izbral proizvajalec ali uvoznik in ki ima ustrezne izkušnje;

| (ix) | predloge za testiranje, kjer je to navedeno v prilogah IX in X; |
| --- | --- |

(ix)

predloge za testiranje, kjer je to navedeno v prilogah IX in X;

| (x) | podatke o izpostavljenosti za snovi v količinah 1 do 10 ton, kakor je določeno v oddelku 6 Priloge VI; |
| --- | --- |

(x)

podatke o izpostavljenosti za snovi v količinah 1 do 10 ton, kakor je določeno v oddelku 6 Priloge VI;

| (xi) | zahtevek glede informacij iz člena 118(2), za katere proizvajalec ali uvoznik meni, da naj ne bi bile na voljo na spletu v skladu s členom 76(2)(d), vključno z utemeljitvijo, zakaj naj bi objava škodila njegovim poslovnim interesom ali interesom katere koli zadevne strani. |
| --- | --- |

(xi)

zahtevek glede informacij iz člena 118(2), za katere proizvajalec ali uvoznik meni, da naj ne bi bile na voljo na spletu v skladu s členom 76(2)(d), vključno z utemeljitvijo, zakaj naj bi objava škodila njegovim poslovnim interesom ali interesom katere koli zadevne strani.

Razen v primerih iz členov 25(3), 27(6) ali 30(3), registracijski zavezanec zakonito razpolaga s celovitim poročilom o študiji ali ima dovoljenje za sklicevanje na celovito poročilo o študiji, povzeto v točkah (vi) in (vii) za namene registracije.

| (b) | poročilo o kemijski varnosti, če se to zahteva v skladu s členom 14, v obliki določeni v Prilogi I. Zadevni oddelki tega poročila lahko vključujejo, če registracijski zavezanec meni, da je to primerno, kategorijo uporabe in izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(b)

poročilo o kemijski varnosti, če se to zahteva v skladu s členom 14, v obliki določeni v Prilogi I. Zadevni oddelki tega poročila lahko vključujejo, če registracijski zavezanec meni, da je to primerno, kategorijo uporabe in izpostavljenosti.

Člen 11

Skupna predložitev podatkov, ki jo opravi več registracijskih zavezancev

1.   Če naj bi snov v Skupnosti proizvajal eden ali več proizvajalcev in/ali uvažal eden ali več uvoznikov, se uporablja naslednje:

Ob upoštevanju odstavka 3, informacije, navedene v členu 10(a)(iv), (vi), (vii) in (ix), ter vse ustrezne navedbe v členu 10(a)(viii), najprej predloži proizvajalec ali uvoznik, ki deluje na podlagi skupnega dogovora z drugim(i) proizvajalcem(-i) ali uvoznikom(-i) (v nadaljevanju „glavni registracijski zavezanec“).

Vsak registracijski zavezanec kasneje ločeno predloži informacije, določene v členu 10(a)(i), (ii), (iii) in (x), ter vse ustrezne navedbe iz člena 10(a)(viii).

Registracijski zavezanci se lahko sami odločijo, ali bodo informacije iz člena 10(a)(v) in (b) in vse ustrezne navedbe iz člena 10 (a)(viii) predložili ločeno ali pa jih bo v imenu vseh predložil en proizvajalec ali uvoznik.

2.   Vsak proizvajalec ali uvoznik mora izpolnjevati določila iz odstavka 1 le za informacije, določene v členu 10(a)(iv), (vi), (vii) in (ix), ki so zahtevane za registracijo znotraj njegovega količinskega razpona v skladu s členom 12.

3.   Proizvajalec ali uvoznik lahko predloži informacije iz člena 10(a)(iv), (vi), (vii) ali (ix) ločeno, če:

| (a) | bi bilo zanj nesorazmerno drago, če bi te informacije predložil skupaj; ali |
| --- | --- |

(a)

bi bilo zanj nesorazmerno drago, če bi te informacije predložil skupaj; ali

| (b) | bi predložitev teh informacij skupaj vodila k razkritju informacij, za katere meni, da so poslovno občutljive in bi mu njihovo razkritje lahko povzročilo znatno poslovno škodo; ali |
| --- | --- |

(b)

bi predložitev teh informacij skupaj vodila k razkritju informacij, za katere meni, da so poslovno občutljive in bi mu njihovo razkritje lahko povzročilo znatno poslovno škodo; ali

| (c) | z glavnim registracijskim zavezancem ne soglaša glede izbire teh informacij. |
| --- | --- |

(c)

z glavnim registracijskim zavezancem ne soglaša glede izbire teh informacij.

Če se točke (a), (b) ali (c) uporabljajo, proizvajalec ali uvoznik skupaj z dokumentacijo predloži razlago, zakaj bi bili stroški nesorazmerni, zakaj bi razkritje informacij verjetno povzročilo znatno poslovno škodo ali kakšna je narava tega nesoglasja glede na posamezni primer.

4.   Ob predložitvi registracije se plača pristojbina v skladu z naslovom IX.

Člen 12

Informacije, ki se predložijo v zvezi s količino

1.   Tehnična dokumentacija iz člena 10(a) mora v zvezi s točkami (vi) in (vii) navedene določbe vključevati vse pomembne in za registracijskega zavezanca razpoložljive fizikalno-kemijske, toksikološke in ekotoksikološke podatke ter vsaj:

| (a) | informacije iz Priloge VII za snovi, ki niso v postopnem uvajanju, ter za snovi v postopnem uvajanju, ki izpolnjujejo eno ali več kriterijev iz Priloge III in se proizvedejo ali uvozijo v količini, ki znaša eno tono ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika; |
| --- | --- |

(a)

informacije iz Priloge VII za snovi, ki niso v postopnem uvajanju, ter za snovi v postopnem uvajanju, ki izpolnjujejo eno ali več kriterijev iz Priloge III in se proizvedejo ali uvozijo v količini, ki znaša eno tono ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika;

| (b) | informacije o fizikalno-kemijskih lastnosti iz oddelka 7 Priloge VII za snovi v postopnem uvajanju, ki se proizvedejo ali uvozijo v količini, ki znaša eno tono ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika in ne izpolnjujejo nobenega izmed kriterijev iz Priloge III; |
| --- | --- |

(b)

informacije o fizikalno-kemijskih lastnosti iz oddelka 7 Priloge VII za snovi v postopnem uvajanju, ki se proizvedejo ali uvozijo v količini, ki znaša eno tono ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika in ne izpolnjujejo nobenega izmed kriterijev iz Priloge III;

| (c) | informacije iz prilog VII in VIII za snovi, ki se proizvedejo ali uvozijo v količini, ki znaša 10 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika; |
| --- | --- |

(c)

informacije iz prilog VII in VIII za snovi, ki se proizvedejo ali uvozijo v količini, ki znaša 10 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika;

| (d) | informacije iz prilog VII in VIII ter predloge za preskuse za pridobitev informacij iz Priloge VIX glede snovi, ki se proizvedejo ali uvozijo v količini, ki znaša 100 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika; |
| --- | --- |

(d)

informacije iz prilog VII in VIII ter predloge za preskuse za pridobitev informacij iz Priloge VIX glede snovi, ki se proizvedejo ali uvozijo v količini, ki znaša 100 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika;

| (e) | informacije iz prilog VII in VIII ter predloge za testiranjee za pridobitev informacij iz prilog IX in X glede snovi, ki se proizvedejo ali uvozijo v količini, ki znaša 1 000 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika. |
| --- | --- |

(e)

informacije iz prilog VII in VIII ter predloge za testiranjee za pridobitev informacij iz prilog IX in X glede snovi, ki se proizvedejo ali uvozijo v količini, ki znaša 1 000 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika.

2.   Takoj, ko količina že registrirane snovi na proizvajalca ali uvoznika doseže naslednji količinski prag, proizvajalec ali uvoznik Agencijo nemudoma obvesti o dodatnih informacijah, ki jih zahteva v skladu odstavkom 1. Uporablja se po potrebi prilagojeni člen 26(3) in (4).

Člen 13

Splošne zahteve za pridobitev informacij o intrinzičnih lastnostih snovi

1.   Informacije o intrinzičnih lastnostih snovi se lahko pridobijo tudi na druge načine in ne samo s testi, zlasti z uporabo kvalitativnih in kvantitaitvnih modelov razmerja med strukturo in aktivnostjo snovi ali iz informacij o strukturno sorodnih snoveh (združevanje v skupine ali navzkrižno branje), če so izpolnjeni pogoji iz Priloge XI. Testiranja v skladu z oddelkoma 8.6 in 8.7 Priloge VIII, Prilogo IX in Prilogo X se lahko izpustijo, kjer to utemeljujejo informacije o izpostavljenosti in ukrepi za obvladovanje tveganj, izvedeni, kot je določeno v oddelku 3 Priloge XI.

2.   Če se za pridobitev informacij o intrinzičnih lastnostih snovi zahtevajo testi, se ti izvedejo v skladu s testnimi metodami iz uredbe Komisije, sprejete v skladu s postopkom iz člena 132(3), ki bodo po potrebi ustrezno spremenjene, predvsem zaradi izboljšanja, zmanjšanja ali nadomestitve testiranja na živalih, ali v skladu z drugimi mednarodnimi testnimi metodami, ki jih Komisija ali Agencija priznava kot enakovredne.

Informacije o intrinzičnih lastnostih snovi se lahko pridobijo v skladu z drugimi testnimi metodami, če so izpolnjeni pogoji iz Priloge XI.

3.   Ekotoksikološki in toksikološki testi ter analize se opravijo v skladu z načeli dobre laboratorijske prakse iz Direktive 2004/10/ES ali drugih mednarodnih standardov, ki jih Komisija ali Agencija priznava kot enakovredne, in ob upoštevanju določb Direktive 86/609/EGS, če je primerno.

4.   Če je bila snov že registrirana, se novi registracijski zavezanec lahko sklicuje na povzetke študij ali grobe povzetke študij, ki so bili za enako snov že prej predloženi, če lahko dokaže, da je snov, ki jo želi registrirati, enaka predhodno registrirani snovi, vključno s stopnjo čistot in vrsto nečistot, ter če mu je (so mu) predhodni registracijski zavezanec(-ci), dovolil(-i) sklicevanje na celovito poročilo o študiji za namene registracije.

Novi registracijski zavezanec se na takšne študije ne sklicuje pri zagotavljanju informacij iz oddelka 2 Priloge VI.

Člen 14

Poročilo o kemijski varnosti ter obvezna uporaba in priporočilo ukrepov za zmanjšanje tveganja

1.   Brez poseganja v člen 4 Direktive 98/24/ES se izvede ocena kemijske varnosti in pripravi poročilo o kemijski varnosti za vse snovi, ki jih je treba registrirati v skladu s tem poglavjem, če registracijski zavezanec proizvaja ali uvaža ali registrira v skladu s členom 7(1) takšno snov v količini, ki znaša 10 ton ali več na leto.

Poročilo o kemijski varnosti dokumentira oceno kemijske varnosti, ki se izvede v skladu z odstavki 2 do 7 ter Prilogo I za vsako snov kot tako ali v pripravku ali za skupino snovi.

2.   Ocene kemijske varnosti v skladu z odstavkom 1 ni treba opraviti za snov v pripravku, če je njena koncentracija v pripravku nižja od naslednjih vrednosti:

| (a) | veljavnih koncentracij iz tabele člena 3(3) Direktive 1999/45/ES; |
| --- | --- |

(a)

veljavnih koncentracij iz tabele člena 3(3) Direktive 1999/45/ES;

| (b) | mejnih koncentracij iz Priloge I k Direktivi 67/548/EGS; |
| --- | --- |

(b)

mejnih koncentracij iz Priloge I k Direktivi 67/548/EGS;

| (c) | mejnih koncentracij iz dela B Priloge II k Direktivi 1999/45/ES; |
| --- | --- |

(c)

mejnih koncentracij iz dela B Priloge II k Direktivi 1999/45/ES;

| (d) | mejnih koncentracij iz dela B Priloge III k Direktivi 1999/45/ES; |
| --- | --- |

(d)

mejnih koncentracij iz dela B Priloge III k Direktivi 1999/45/ES;

| (e) | mejnih koncentracij iz sporazumno določenih vrednosti v popisu razvrstitev in označitev, vzpostavljenim v skladu z naslovom XI te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

mejnih koncentracij iz sporazumno določenih vrednosti v popisu razvrstitev in označitev, vzpostavljenim v skladu z naslovom XI te uredbe;

| (f) | 0,1 % mas. m/m, če snov izpolnjuje kriterije iz Priloge XIII te uredbe. |
| --- | --- |

(f)

0,1 % mas. m/m, če snov izpolnjuje kriterije iz Priloge XIII te uredbe.

3.   Ocena kemijske varnosti snovi zajema naslednje faze:

| (a) | oceno nevarnosti za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

(a)

oceno nevarnosti za zdravje ljudi;

| (b) | oceno nevarnosti fizikalno-kemijskih lastnosti; |
| --- | --- |

(b)

oceno nevarnosti fizikalno-kemijskih lastnosti;

| (c) | oceno nevarnosti za okolje; |
| --- | --- |

(c)

oceno nevarnosti za okolje;

| (d) | oceno obstojni, bioakumulativni, strupeni (PBT) ter zelo obstojni, zelo bioakumulativni (vPvB). |
| --- | --- |

(d)

oceno obstojni, bioakumulativni, strupeni (PBT) ter zelo obstojni, zelo bioakumulativni (vPvB).

4.   Če proizvajalec ali uvoznik na podlagi izvedenih faz (a) do (d) odstavka 3 ugotovi, da snov izpolnjuje kriterije za razvrstitev kot nevarna v skladu z Direktivo 67/548/EGS ali da gre za PBT ali vPvB, je treba v oceno kemijske varnosti vključiti še naslednje dodatne faze:

| (a) | oceno izpostavljenosti, vključno s pripravo scenarija(-ov) izpostavljenosti (ali, če je to primerno, opredelitev ustrezne kategorije uporabe in izpostavljenosti) ter oceno izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(a)

oceno izpostavljenosti, vključno s pripravo scenarija(-ov) izpostavljenosti (ali, če je to primerno, opredelitev ustrezne kategorije uporabe in izpostavljenosti) ter oceno izpostavljenosti;

| (b) | opredelitev tveganja. |
| --- | --- |

(b)

opredelitev tveganja.

V scenarijih izpostavljenosti (po potrebi kategorije za uporabo in izpostavljenost), oceni izpostavljenosti in opredelitvi tveganja je treba obravnavati vse navedene uporabe proizvajalca ali uvoznika.

5.   V poročilu o kemijski varnosti ni treba upoštevati nevarnosti, ki jo za zdravje ljudi pomenijo naslednje končne uporabe:

| (a) | v materialih za stik z živili na področju uporabe Uredbe (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih namenjenih za stik z živili in razveljavitve Direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (41); |
| --- | --- |

(a)

v materialih za stik z živili na področju uporabe Uredbe (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih namenjenih za stik z živili in razveljavitve Direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (41);

| (b) | v kozmetičnih proizvodih na področju uporabe Direktive 76/768/EGS. |
| --- | --- |

(b)

v kozmetičnih proizvodih na področju uporabe Direktive 76/768/EGS.

6.   Vsak proizvajalec ali uvoznik določi in uporablja primerne ukrepe za ustrezno nadzorovanje tveganja iz ocene kemijske varnosti in jih, če je ustrezno, priporoči v varnostnih listih, ki jih priskrbi v skladu s členom 31.

7.   Vsak proizvajalec ali uvoznik, ki mora opraviti oceno kemijske varnosti, da svoje poročilo o kemijski varnosti, ki ga sproti dopolnjuje, na voljo drugim.

POGLAVJE 2

Snovi, ki se štejejo za registrirane

Člen 15

Snovi v fitofarmacevtskih sredstvih in biocidnih proizvodih

1.   Aktivne snovi in pomožne snovi v formulaciji, proizvedene ali uvožene izključno za uporabo v fitofarmacevtskih sredstvih, ki so vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS (42) ali Uredbo (EGS) št. 3600/92 (43), Uredbo (ES) št. 703/2001 (44), Uredbo (ES) št. 1490/2002 (45), Odločbo 2003/565/ES (46), ter snovi, za katere je Komisija v skladu s členom 6 Direktive 91/414/EGS sprejela odločitev o popolnosti dokumentacije, se štejejo, da so bile registrirane in da je njihova registracija zaključena za proizvodnjo ali uvoz za uporabo kot fitofarmacevtsko sredstvo ter tako izpolnjujejo zahteve iz poglavij 1 in 5 tega naslova.

2.   Aktivne snovi, proizvedene ali uvožene izključno za uporabo v biocidnih proizvodih, ki so bile vključene v priloge I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES (47) ali v Uredbo Komisije (ES) št. 2032/2003 z dne 4. novembra 2003 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (48) do datuma odločitve iz drugega pododstavka člena 16(2) Direktive 98/8/ES, se štejejo, da so bile registrirane za proizvodnjo ali uvoz za uporabe iz takšne vključitve ter tako izpolnjujejo zahteve iz poglavij 1 in 5 tega naslova..

Člen 16

Naloge Komisije, Agencije in registracijskega zavezanca za registrirane snovi

1.   Komisija ali ustrezni organ Skupnosti da Agenciji na voljo informacije, enakovredne tistim, ki so zahtevane na podlagi člena 10, za snovi, za katere velja, da so registrirane v skladu s členom 15. Agencija te informacije ali sklicevanje nanje vključi v svojo podatkovno zbirko in o tem obvesti pristojne do ... (49).

2.   Členi 21, 22 in 25 do 28 se ne uporabljajo za uporabe snovi, za katere velja, da so registrirane v skladu s členom 15.

POGLAVJE 3

Obvezno registriranje in zahtevane informacije za določene vrste izoliranih intermediatov

Člen 17

Registracija na mestu izoliranih intermediatov

1.   Vsak proizvajalec, ki proizvede na mestu izolirane intermediate v količini, ki znaša eno tono ali več na leto, pri Agenciji vloži zahtevek za registracijo na mestu izoliranega intermediata.

2.   Registracijska dokumentacija na mestu izoliranega intermediata vsebuje vse naslednje informacije v obsegu, ki proizvajalcu omogoči, da jo lahko predloži brez dodatnega testiranja:

| (a) | podatke o proizvajalcu, kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI; |
| --- | --- |

(a)

podatke o proizvajalcu, kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI;

| (b) | identiteto intermediata, kakor je določeno v oddelkih 2.1 do 2.3.4 Priloge VI; |
| --- | --- |

(b)

identiteto intermediata, kakor je določeno v oddelkih 2.1 do 2.3.4 Priloge VI;

| (c) | razvrstitev intermediata, kakor je določeno v oddelku 4 Priloge VI; |
| --- | --- |

(c)

razvrstitev intermediata, kakor je določeno v oddelku 4 Priloge VI;

| (d) | vse razpoložljive obstoječe informacije o fizikalno-kemijskih lastnostih intermediata ter o njihovem vplivu na zdravje ljudi in okolje. Kjer je na voljo celovito poročilo o študiji, se predloži povzetek študije; |
| --- | --- |

(d)

vse razpoložljive obstoječe informacije o fizikalno-kemijskih lastnostih intermediata ter o njihovem vplivu na zdravje ljudi in okolje. Kjer je na voljo celovito poročilo o študiji, se predloži povzetek študije;

| (e) | kratek splošni opis uporabe, kakor je določeno v oddelku 3.5 Priloge VI; |
| --- | --- |

(e)

kratek splošni opis uporabe, kakor je določeno v oddelku 3.5 Priloge VI;

| (f) | podrobnosti o ukrepih, uporabljenih za obvladovanje tveganja. |
| --- | --- |

(f)

podrobnosti o ukrepih, uporabljenih za obvladovanje tveganja.

Razen v primerih iz členov 25(3), 27(6) ali 30(3) registracijski zavezanec zakonito razpolaga s celovitim poročilom o študiji ali ima dovoljenje za sklicevanje na celovito poročilo o študiji, povzeto v točki (d) za namene registracije.

Ob registraciji se plača pristojbina v skladu z naslovom IX.

3.   Odstavek 2 se za na mestu izolirane intermediate uporablja le, če proizvajalec potrdi, da se snov proizvaja in uporablja le pod strogo nadzorovanimi pogoji, in sicer, da je snov v svojem celotnem življenjskem ciklusu dosledno nadzorovana s tehničnimi sredstvi. Postopki in tehnologije nadzora se uporabljajo za zmanjšanje emisije in izpostavljenosti zaradi te na najmanjšo mero.

Če ti pogoji niso izpolnjeni, se v registracijsko dokumentacijo vključijo informacije iz člena 10.

Člen 18

Registracija transportiranih izoliranih intermediatov

1.   Vsak proizvajalec ali uvoznik transportiranega izoliranega intermediata v količini, ki znaša eno tono ali več na leto, Agenciji predloži registracijo transportiranega izoliranega intermediata.

2.   Registracijska dokumentacija za transportiran izolirani intermediat vsebuje vse naslednje informacije:

| (a) | podatke o proizvajalcu ali uvozniku, kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI; |
| --- | --- |

(a)

podatke o proizvajalcu ali uvozniku, kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI;

| (b) | identiteto intermediata, kakor je določeno v oddelkih 2.1 do 2.3.4 Priloge VI; |
| --- | --- |

(b)

identiteto intermediata, kakor je določeno v oddelkih 2.1 do 2.3.4 Priloge VI;

| (c) | razvrstitev intermediata, kakor je določeno v oddelku 4 Priloge VI; |
| --- | --- |

(c)

razvrstitev intermediata, kakor je določeno v oddelku 4 Priloge VI;

| (d) | vse razpoložljive obstoječe informacije o fizikalno-kemijskih lastnostih intermediata ter o njihovem vplivu na zdravje ljudi in okolje. Kjer je na voljo celovito poročilo o študiji, se predloži povzetek študije; |
| --- | --- |

(d)

vse razpoložljive obstoječe informacije o fizikalno-kemijskih lastnostih intermediata ter o njihovem vplivu na zdravje ljudi in okolje. Kjer je na voljo celovito poročilo o študiji, se predloži povzetek študije;

| (e) | kratek splošni opis uporabe, kakor je določeno v oddelku 3.5 Priloge VI; |
| --- | --- |

(e)

kratek splošni opis uporabe, kakor je določeno v oddelku 3.5 Priloge VI;

| (f) | podrobnosti o ukrepih, uporabljenih za obvladovanje tveganja in priporočenih uporabniku v skladu z odstavkom 4. |
| --- | --- |

(f)

podrobnosti o ukrepih, uporabljenih za obvladovanje tveganja in priporočenih uporabniku v skladu z odstavkom 4.

Razen v primerih iz členov 25(3), 27(6) ali 30(30) registracijski zavezanec zakonito razpolaga s celovitim poročilom o študiji ali ima dovoljenje za sklicevanje na celovito poročilo o študiji, povzeto v točki (d) za namene registracije.

Ob registraciji se plača pristojbina v skladu z naslovom IX.

3.   Registracijska dokumentacija za transportiran izolirani intermediat v količini, ki znaša več kot 1 000 ton na leto na proizvajalca ali uvoznika, mora poleg informacij iz odstavka 2 vključevati še informacije iz Priloge VII.

Za pridobitev teh informacij se uporablja člen 13.

4.   Odstavka 2 in 3 se za transportirane izolirane intermediate uporabljata samo, če proizvajalec ali uvoznik sam potrdi ali izjavi, da je prejel potrdilo uporabnika, da sinteza druge(-ih) snovi iz tega intermediata poteka na drugih mestih pod naslednjimi strogo nadzorovanimi pogoji:

| (a) | snov je v svojem celotnem življenjskem ciklusu s tehničnimi sredstvi dosledno vključena v proizvodnjo, očiščevanje, čiščenje in vzdrževanje opreme, vzorčenje, analiziranje, polnjenje in praznjenje opreme ali posod, odstranjevanje ali čiščenje odpadkov in skladiščenje; |
| --- | --- |

(a)

snov je v svojem celotnem življenjskem ciklusu s tehničnimi sredstvi dosledno vključena v proizvodnjo, očiščevanje, čiščenje in vzdrževanje opreme, vzorčenje, analiziranje, polnjenje in praznjenje opreme ali posod, odstranjevanje ali čiščenje odpadkov in skladiščenje;

| (b) | uporaba postopkov in tehnologij nadzora, ki zmanjšajo emisijo in izpostavljenost zaradi te na najmanjšo mero; |
| --- | --- |

(b)

uporaba postopkov in tehnologij nadzora, ki zmanjšajo emisijo in izpostavljenost zaradi te na najmanjšo mero;

| (c) | s snovjo ravna samo ustrezno usposobljeno in pooblaščeno osebje; |
| --- | --- |

(c)

s snovjo ravna samo ustrezno usposobljeno in pooblaščeno osebje;

| (d) | pri čiščenju in vzdrževanju se uporabijo posebni procesi, kot sta prepihavanje in spiranje, preden se sistem odpre ali se vanj vstopi; |
| --- | --- |

(d)

pri čiščenju in vzdrževanju se uporabijo posebni procesi, kot sta prepihavanje in spiranje, preden se sistem odpre ali se vanj vstopi;

| (e) | v primeru nesreče ali če se proizvajajo odpadki, se uporabijo procesi in/ali tehnologije nadzora za zmanjšanje emisij in izpostavljenosti zaradi njih med procesi očiščevanja ali čiščenja in vzdrževanja na najmanjšo mero; |
| --- | --- |

(e)

v primeru nesreče ali če se proizvajajo odpadki, se uporabijo procesi in/ali tehnologije nadzora za zmanjšanje emisij in izpostavljenosti zaradi njih med procesi očiščevanja ali čiščenja in vzdrževanja na najmanjšo mero;

| (f) | procesi za ravnanje s snovjo so dobro dokumentirani in pod strogim nadzorom upravljavca mesta. |
| --- | --- |

(f)

procesi za ravnanje s snovjo so dobro dokumentirani in pod strogim nadzorom upravljavca mesta.

Če pogoji iz prvega pododstavka niso izpolnjeni, se v registracijsko dokumentacijo vključijo informacije iz člena 10.

Člen 19

Skupna predložitev podatkov o izoliranih intermediatih s strani večkratnih registracijskih zavezancev

1.   Če naj bi na mestu izolirani intermediat ali transportirani intermediat v Skupnosti proizvajal eden ali več proizvajalcev in/ali uvažal eden ali več uvoznikov, se uporabi naslednje.

Informacije, navedene v členu 17(2)(c) in (d) in členu 18(2)(c) in (d), ob upoštevanju odstavka 2 tega člena, najprej predloži proizvajalec ali uvoznik, ki deluje na podlagi skupnega dogovora z drugim(i) proizvajalcem(-i) ali uvoznikom(-i) (v nadaljevanju „glavni registracijski zavezanec“).

Vsak registracijski zavezanec kasneje ločeno predloži informacije iz člena 17(2)(a), (b), (e) in (f) ter člena 18(2)(a), (b), (e) in (f).

2.   Proizvajalec ali uvoznik lahko predloži informacije iz člena 17(2)(c) ali (d) in člena 18(2)(c) ali (d) ločeno, če:

| (a) | bi bilo zanj nesorazmerno drago, če bi to predložil skupaj; ali |
| --- | --- |

(a)

bi bilo zanj nesorazmerno drago, če bi to predložil skupaj; ali

| (b) | bi predložitev teh informacij skupaj vodila k razkritju informacij, za katere meni, da so poslovno občutljive in bi mu njihovo razkritje lahko povzročilo znatno poslovno škodo; ali |
| --- | --- |

(b)

bi predložitev teh informacij skupaj vodila k razkritju informacij, za katere meni, da so poslovno občutljive in bi mu njihovo razkritje lahko povzročilo znatno poslovno škodo; ali

| (c) | z glavnim registracijskim zavezancem ne soglaša glede izbire teh informacij. |
| --- | --- |

(c)

z glavnim registracijskim zavezancem ne soglaša glede izbire teh informacij.

Če se točke (a), (b) ali (c) uporabljajo, proizvajalec ali uvoznik skupaj z dokumentacijo predloži razlago, zakaj bi bili stroški nesorazmerni, zakaj bi razkritje informacij verjetno povzročilo znatno poslovno škodo ali kakšna je narava tega nesoglasja, glede na posamezni primer.

3.   Ob predložitvi registracije se plača pristojbina v skladu z naslovom IX.

POGLAVJE 4

Skupne določbe za vse registracije

Člen 20

Naloge Agencije

1.   Agencija vsaki registraciji ob predložitvi dodeli številko, ki se mora uporabljati za vse dopise, povezane z registracijo, dokler se registracija ne šteje za zaključeno, ter datum predložitve, ki je datum, na katerega je Agencija prejela registracijo.

2.   Agencija preveri popolnost posameznih registracij, da preveri, ali so bili predloženi vsi sestavni deli, ki se zahtevajo v skladu s členoma 10 in 12 ali členoma 17 ali 18, ter ali je bila plačana pristojbina za registracijo iz člena 6(4), člena 7(1) in (5), člena 17(2) ali člena 18(2). Pregled popolnosti ne vključuje ocene kakovosti ali ustreznosti predloženih podatkov ali dokazil.

Kar zadeva registracijo snovi v postopnem uvajanju, predloženo dva meseca pred potekom ustreznega roka iz člena 23, Agencija preveri popolnost v treh tednih po datumu predložitve ali tri mesece po poteku tega roka.

Če je registracija nepopolna, Agencija pred potekom roka treh tednov ali treh mesecev iz drugega pododstavka obvesti registracijskega zavezanca o nadaljnjih informacijah, ki so potrebne za popolno registracijo, ter za to določi razumen rok. Registracijski zavezanec svojo registracijo dopolni in jo v predpisanem roku predloži Agenciji. Agencija registracijskemu zavezancu potrdi datum predložitve dodatnih informacij. Agencija opravi dodatni pregled popolnosti in pri tem upošteva predložene dodatne informacije.

Agencija registracijo zavrne, če je registracijski zavezanec ne dopolni v predpisanem roku. Pristojbina za registracijo se v takšnih primerih ne povrne.

3.   Ko je registracija zaključena, Agencija zadevni snovi določi registracijsko številko in datum registracije, ki je enak datumu predložitve. Agencija registracijsko številko in datum registracije nemudoma sporoči zadevnemu registracijskemu zavezancu. Registracijska številka se uporablja za vse poznejše dopise, povezane z registracijo.

4.   Agencija pristojni organ zadevne države članice v roku 30 dni po datumu predložitve obvesti o tem, da so v podatkovni zbirki Agencije na voljo naslednje informacije:

| (a) | registracijska dokumentacija, skupaj s številko predložitve ali registracije, |
| --- | --- |

(a)

registracijska dokumentacija, skupaj s številko predložitve ali registracije,

| (b) | datum predložitve ali registracije, |
| --- | --- |

(b)

datum predložitve ali registracije,

| (c) | rezultat pregleda popolnosti ter |
| --- | --- |

(c)

rezultat pregleda popolnosti ter

| (d) | vse zahteve za dodatne informacije in rok, določen v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 2. |
| --- | --- |

(d)

vse zahteve za dodatne informacije in rok, določen v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 2.

Zadevna država članica je država članica, v kateri poteka proizvodnja ali v kateri ima uvoznik svoj sedež.

Če se proizvajalčevi proizvodni obrati nahajajo v več kot eni državi članici, je zadevna država članica tista, v kateri ima proizvajalec svoj sedež. Obveščene so tudi druge države članice, v katerih se nahajajo proizvodni obrati.

Agencija pristojni organ zadevne države članice obvesti takoj, ko so kakršne koli dodatne informacije, ki jih je predložil registracijski zavezanec, na voljo v podatkovni zbirki Agencije.

5.   Proti odločitvam Agencije iz odstavka 2 tega člena se lahko vloži pritožba v skladu s členi 90, 91 in 92.

6.   Če novi registracijski zavezanec Agenciji predloži dodatne informacije o določeni snovi, Agencija obstoječe registracijske zavezance obvesti, da so te informacije na voljo v podatkovni zbirki za namene člena 22.

Člen 21

Proizvodnja in uvoz snovi

1.   Registracijski zavezanec lahko začne snov ali izdelek proizvajati ali uvažati oziroma s tem nadaljuje, če Agencija v skladu s členom 20(2) v treh tednih po datumu predložitve ne navede drugače in brez vpliva na člen 27(8).

V primeru registracij snovi v postopnem uvajanju lahko registracijski zavezanec nadaljuje s proizvajanjem ali z uvažanjem snovi ali izdelka, če Agencija v skladu s členom 20(2) v treh tednih po datumu predložitve ne navede drugače ali če je registracija predložena dva meseca pred potekom ustreznega roka iz člena 23 in Agencija v skladu s členom 20(2) v treh mesecih po tem roku ne navede drugače in to ne posega v člen 27(8).

V primeru dopolnitve registracije v skladu s členom 22 lahko registracijski zavezanec nadaljuje s proizvajanjem ali uvažanjem snovi, če Agencija v skladu s členom 20(2) v treh tednih po datumu dopolnitve ne navede drugače in to ne posega v člen 27(8).

2.   Če je Agencija registracijskega zavezanca obvestila, da mora predložiti dodatne informacije v skladu z tretjim pododstavkom člena 20(2), lahko registracijski zavezanec, če Agencija ne navede drugače in brez poseganja v člen 27(8), proizvodnjo ali uvoz snovi ali izdelka začne tri tedne po tem, ko Agencija prejme dodatne informacije, potrebne za dopolnitev njegove registracije.

3.   Če registracijski zavezanec predloži del registracije v imenu enega ali več registracijskih zavezancev, kot predvideva člen 11 ali 19, lahko začne katerikoli drugi registracijski zavezanec snov v Skupnosti proizvajati ali jo vanjo uvažati šele po poteku roka iz odstavka 1 ali 2 tega člena in če Agencija ne navede drugače v zvezi z registracijo registracijskega zavezanca, ki deluje v imenu drugih ali njegove registracije.

Člen 22

Nadaljnje obveznosti registracijskih zavezancev

1.   Po registraciji mora registracijski zavezanec na svojo pobudo in brez nepotrebnega odlašanja svojo registracijo dopolniti s pomembnimi novimi informacijami in jo predložiti Agenciji v naslednjih primerih:

| (a) | o spremembi svojega statusa, kot je proizvajalec ali uvoznik, ali svojih podatkov, kot je ime ali naslov; |
| --- | --- |

(a)

o spremembi svojega statusa, kot je proizvajalec ali uvoznik, ali svojih podatkov, kot je ime ali naslov;

| (b) | sprememba sestave snovi v skladu z oddelkom 2 Priloge VI; |
| --- | --- |

(b)

sprememba sestave snovi v skladu z oddelkom 2 Priloge VI;

| (c) | sprememba letnih ali skupnih količin, ki jih proizvede ali uvozi, če imajo za posledico spremembo količinskega razpona, vključno s prenehanjem proizvodnje ali uvoza; |
| --- | --- |

(c)

sprememba letnih ali skupnih količin, ki jih proizvede ali uvozi, če imajo za posledico spremembo količinskega razpona, vključno s prenehanjem proizvodnje ali uvoza;

| (d) | o novih določenih uporabah in novih priporočenih uporabah oddelka 3.7 Priloge VI, za katere se snov proizvaja ali uvaža; |
| --- | --- |

(d)

o novih določenih uporabah in novih priporočenih uporabah oddelka 3.7 Priloge VI, za katere se snov proizvaja ali uvaža;

| (e) | nova spoznanja glede tveganj snovi za zdravje ljudi in/ali okolje, za katera se lahko upravičeno pričakuje, da je z njimi seznanjen in ki vodijo k spremembam varnostnega lista ali poročila o kemijski varnosti; |
| --- | --- |

(e)

nova spoznanja glede tveganj snovi za zdravje ljudi in/ali okolje, za katera se lahko upravičeno pričakuje, da je z njimi seznanjen in ki vodijo k spremembam varnostnega lista ali poročila o kemijski varnosti;

| (f) | vsaka sprememba v razvrstitvi in označitvi snovi; |
| --- | --- |

(f)

vsaka sprememba v razvrstitvi in označitvi snovi;

| (g) | vsaka posodobitev ali sprememba poročila o kemijski varnosti ali oddelka 5 Priloge VI; |
| --- | --- |

(g)

vsaka posodobitev ali sprememba poročila o kemijski varnosti ali oddelka 5 Priloge VI;

| (h) | če registracijski zavezanec ugotovi, da je treba opraviti test v skladu s Prilogo IX ali Prilogo X; v tem primeru je treba oblikovati predlog za testiranje; |
| --- | --- |

(h)

če registracijski zavezanec ugotovi, da je treba opraviti test v skladu s Prilogo IX ali Prilogo X; v tem primeru je treba oblikovati predlog za testiranje;

| (i) | sprememba odobrenega dostopa do informacij v registraciji. |
| --- | --- |

(i)

sprememba odobrenega dostopa do informacij v registraciji.

Agencija sporoči te informacije pristojnemu organu zadevne države članice.

2.   Registracijski zavezanec Agenciji predloži dopolnitev registracije, ki vsebuje informacije, zahtevane na podlagi sklepa v skladu s členom 39, 40 ali 45, ali upošteva sklep, sprejet v skladu s členoma 59 in 72, v roku, ki je naveden v sklepu. Agencija pristojni organ ustrezne države članice obvesti, da so informacije na voljo v njeni podatkovni zbirki.

3.   Agencija preveri popolnost posameznih dopolnjenih registracij v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 20(2). V primerih, ko je dopolnitev v skladu s členoma 12(2) in odstavkom (c) tega člena, Agencija preveri popolnost informacij, ki jih je predložil registracijski zavezanec, in po potrebi se uporabi prilagojeni člen 20(2).

4.   V primerih iz člena 11 ali 19 vsak registracijski zavezanec informacije iz odstavka 1(c) tega člena predloži ločeno.

5.   Ob dopolnitvi se plača ustrezni del pristojbine, ki se zahteva v skladu z naslovom IX.

POGLAVJE 5

Prehodne določbe, ki se uporabljajo za snovi v postopnem uvajanju in prijavljene snovi

Člen 23

Posebne določbe za snovi v postopnem uvajanju

1.   Člen 5, člen 6, člen 7(1) in člen 21 se ne uporabljajo za naslednje snovi do ... (50):

| (a) | snovi v postopnem uvajanju, ki so v skladu z Direktivo 67/548/EGS razvrščene kot rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje v skupino 1 ali 2 in so bile vsaj enkrat po ... (51) v Skupnosti proizvedene ali v Skupnost uvožene v količini, ki je znašala eno tono ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika; |
| --- | --- |

(a)

snovi v postopnem uvajanju, ki so v skladu z Direktivo 67/548/EGS razvrščene kot rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje v skupino 1 ali 2 in so bile vsaj enkrat po ... (51) v Skupnosti proizvedene ali v Skupnost uvožene v količini, ki je znašala eno tono ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika;

| (b) | snovi v postopnem uvajanju, ki so v skladu z Direktivo 67/548/EGS razvrščene kot zelo strupene za vodne organizme, ki lahko povzročijo dolgoročne neugodne posledice v vodnem okolju (R50/53), in so bile vsaj enkrat po ... (51) v Skupnosti proizvedene ali v Skupnost uvožene v količini, ki je znašala 100 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika; |
| --- | --- |

(b)

snovi v postopnem uvajanju, ki so v skladu z Direktivo 67/548/EGS razvrščene kot zelo strupene za vodne organizme, ki lahko povzročijo dolgoročne neugodne posledice v vodnem okolju (R50/53), in so bile vsaj enkrat po ... (51) v Skupnosti proizvedene ali v Skupnost uvožene v količini, ki je znašala 100 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika;

| (c) | snovi v postopnem uvajanju, ki so bile vsaj enkrat po ... (51) v Skupnosti proizvedene ali v Skupnost uvožene v količini, ki je znašala 1 000 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika. |
| --- | --- |

(c)

snovi v postopnem uvajanju, ki so bile vsaj enkrat po ... (51) v Skupnosti proizvedene ali v Skupnost uvožene v količini, ki je znašala 1 000 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika.

2.   Členi 5, 6, 7(1) in 21 se ne uporabljajo do ... (52) za snovi v postopnem uvajanju, ki so bile vsaj enkrat po ... (51) proizvedene v Skupnosti ali v Skupnost uvožene v količini, ki je znašala 100 ton ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika.

3.   Člen 5, 6, 7(1) in 21 se ne uporabljajo do ... (53) za snovi v postopnem uvajanju, ki so bile vsaj enkrat po ... (51) proizvedene v Skupnosti ali v Skupnost uvožene v količini, ki je znašala eno tono ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika.

Člen 24

Prijavljene snovi

1.   Prijava v skladu z Direktivo 67/548/EGS se šteje za registracijo za namene iz tega naslova, Agencija pa ji v ... (49) dodeli številko registracije.

2.   Če količina prijavljene snovi, proizvedene ali uvožene, na proizvajalca oziroma uvoznika, doseže naslednji količinski prag v skladu s členom 12, je treba v skladu s členoma 10 in 12 predložiti dodatno zahtevane informacije, ki ustrezajo temu količinskemu pragu in vsem nižjim količinskim pragom, razen če niso bile že predložene v skladu z navedenima členoma.

NASLOV III

SOUPORABA PODATKOV IN PREPREČEVANJE NEPOTREBNEGA PRESKUŠANJA

POGLAVJE 1

Cilji in splošna pravila

Člen 25

Cilji in splošna pravila

1.   Da se preprečijo testiranja na živalih, se testiranje na vretenčarjih za to uredbo opravijo samo v skrajni sili. Sprejeti je treba tudi ukrepe za omejevanje podvajanja drugih testov.

2.   Souporaba informacij in njihova skupna predložitev v skladu s to uredbo sta povezani s tehničnimi podatki in zlasti z informacijami o intrinzičnih lastnostih snovi. Registracijski zavezanci se vzdržijo izmenjave informacij o njihovem tržnem ravnanju, zlasti kar zadeva proizvodne zmogljivosti, obseg proizvodnje ali obseg prodaje, uvozne količine ali tržne deleže.

3.   Vsi povzetki študij ali grobi povzetki študij, predloženi v okviru registracije v skladu s to uredbo vsaj deset let prej, se lahko uporabijo za registracijo s strani drugega proizvajalca ali uvoznika.

POGLAVJE 2

Pravila za snovi, ki niso v postopnem uvajanju, in za registracijske zavezance za snovi v postopnem uvajanju, ki se niso predhodno registrirali

Člen 26

Obvezno poizvedovanje pred registracijo

1.   Vsak potencialni registracijski zavezanec za snov, ki ni v postopnem uvajanju, ali potencialni registracijski zavezanec za snov v postopnem uvajanju, ki se ni predhodno registriral v skladu s členom 28, poizve pri Agenciji, ali je bila za enako snov že vložena registracija. Hkrati s poizvedbo predloži Agenciji vse naslednje informacije:

| (a) | svoje podatke, kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI, razen mest uporabe; |
| --- | --- |

(a)

svoje podatke, kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI, razen mest uporabe;

| (b) | identiteto snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI; |
| --- | --- |

(b)

identiteto snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI;

| (c) | za katere zahtevane informacije bo moral izvesti nove študije, ki bodo vključevale vretenčarje; |
| --- | --- |

(c)

za katere zahtevane informacije bo moral izvesti nove študije, ki bodo vključevale vretenčarje;

| (d) | za katere zahtevane informacije bo moral izvesti druge nove študije. |
| --- | --- |

(d)

za katere zahtevane informacije bo moral izvesti druge nove študije.

2.   Če enaka snov še ni bila registrirana, Agencija o tem obvesti potencialnega registracijskega zavezanca.

3.   Če je bila enaka snov registrirana pred manj kot desetimi leti, Agencija potencialnemu registracijskemu zavezancu takoj sporoči imena in naslove predhodnega(-ih) registracijskega(-ih) zavezanca(-ev) ter ustrezne povzetke ali grobe povzetke študij, odvisno od primera, ki so jih ti predložili.

Študije, ki vključujejo vretenčarje, se ne smejo ponovno izvesti.

Hkrati Agencija predhodnim registracijskim zavezancem sporoči ime in naslov potencialnega registracijskega zavezanca. Razpoložljive študije se delijo s potencialnim registracijskim zavezancem v skladu s členom 27.

4.   Če je več potencialnih registracijskih zavezancev poizvedovalo o enaki snovi, Agencija vse potencialne registracijske zavezance takoj obvesti o imenu in naslovu drugih potencialnih registracijskih zavezancev.

Člen 27

Souporaba obstoječih podatkov v primeru registriranih snovi

1.   Pri snoveh, ki so bile registrirane manj kot deset let prej, kot je navedeno v členu 26(3), potencialni registracijski zavezanec:

| (a) | v primeru informacij, ki vključujejo teste na vretenčarjih, in |
| --- | --- |

(a)

v primeru informacij, ki vključujejo teste na vretenčarjih, in

| (b) | v primeru informacij, ki ne vključujejo teste na vretenčarjih, lahko |
| --- | --- |

(b)

v primeru informacij, ki ne vključujejo teste na vretenčarjih, lahko

zahteva od predhodnega(-ih) registracijskega(-ih) zavezanca(-ev) informacije, ki jih v skladu s členom 10(a)(vi) in (vii) potrebuje za registracijo.

2.   Potencialni in predhodni registracijski zavezanec(-ci) iz odstavka 1 lahko glede na zahtevo po informacijah glede na odstavek 1 storijo vse za dosego sporazuma za souporabo informacij, ki jih zahteva(-jo) potencialni registracijski zavezanec(-ci) v skladu s členom 10(a)(vi) in (vii). Takšen sporazum se lahko nadomesti s predložitvijo zadeve razsodišču in sprejetjem njegove odredbe.

3.   Prejšnji registracijski zavezanec in potencialni registracijski zavezanec(-ci) stori(jo) vse za zagotovitev, da se stroški souporabe informacij določijo na pošten, pregleden in nediskriminacijski način. To se lahko olajša z upoštevanjem navodil za delitev stroškov, ki temeljijo na omenjenih načelih in jih je Agencija sprejela v skladu s členom 76(2)(f). Registracijski zavezanci morajo deliti le stroške tistih informacij, ki jih morajo pridobiti za izpolnitev zahtev za svojo registracijo.

4.   S sporazumom o souporabi informacij bo prejšnji registracijski zavezanec novemu registracijskemu zavezancu dal na voljo dogovorjene informacije in bo dovolil novemu registracijskemu zavezancu sklicevati se na celovito poročilo o študiji prejšnjega registracijskega zavezanca.

5.   Če se takšen sporazum ne doseže, potencialni registracijski zavezanec(-ci) o tem obvesti(jo) Agencijo in predhodnega registracijskega zavezanca oziroma predhodne registracijske zavezance ne prej kot en mesec potem, ko od Agencije prejme(jo) ime in naslov predhodnega(-ih) registracijskega(-ih) zavezanca(-ev).

6.   Agencija v enem mesecu po prejemu informacij iz odstavka 5 potencialnemu registracijskemu zavezancu dovoli sklicevanje na informacije, ki jih je zahteval v svoji registracijski dokumentaciji. Predhodni registracijski zavezanec(-ci) ima(jo) do potencialnega registracijskega zavezanca terjatev enakega deleža stroškov, ki jih je ta imel in ki je izterljiva na nacionalnih sodiščih, pod pogojem, da potencialnemu registracijskemu zavezancu da na razpolago celovito poročilo o študiji.

7.   Proti odločitvam Agencije iz odstavka 6 tega člena se lahko vloži pritožba v skladu s členi 90, 91 in 92.

8.   Čakalna doba za registracijo se v skladu s členom 21(1) za novega registracijskega zavezanca podaljša za štiri mesece, če to zahteva predhodni registracijski zavezanec.

POGLAVJE 3

Pravila za snovi v postopnem uvajanju

Člen 28

Obvezno predregistriranje snovi v postopnem uvajanju

1.   Potencialni registracijski zavezanec snovi v postopnem uvajanju, ki se proizvajajo ali uvažajo v količini 1 tone ali več na leto, ki želi biti upravičen do prehodnega režima iz člena 23, predloži Agenciji vse naslednje informacije:

| (a) | ime snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI, vključno z njeno številko EINECS in CAS, ali če nista na voljo, katerimi koli drugimi oznakami; |
| --- | --- |

(a)

ime snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI, vključno z njeno številko EINECS in CAS, ali če nista na voljo, katerimi koli drugimi oznakami;

| (b) | svoje ime in naslov ter ime osebe za stike in po potrebi ime in naslov osebe, ki ga zastopa v skladu s členom 29(4), kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI; |
| --- | --- |

(b)

svoje ime in naslov ter ime osebe za stike in po potrebi ime in naslov osebe, ki ga zastopa v skladu s členom 29(4), kakor je določeno v oddelku 1 Priloge VI;

| (c) | predvideni rok za registracijo/količinski razpon; |
| --- | --- |

(c)

predvideni rok za registracijo/količinski razpon;

| (d) | ime(-na) snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI, vključno z njeno številko (z njihovimi številkami) EINECS in CAS ali če nista (niso) na voljo, s katerimi koli drugimi oznakami, za katere so razpoložljive informacije pomembne za uporabo oddelkov 1.3 in 1.5 Priloge XI. |
| --- | --- |

(d)

ime(-na) snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI, vključno z njeno številko (z njihovimi številkami) EINECS in CAS ali če nista (niso) na voljo, s katerimi koli drugimi oznakami, za katere so razpoložljive informacije pomembne za uporabo oddelkov 1.3 in 1.5 Priloge XI.

2.   Informacije iz odstavka 1 se predložijo v časovnem obdobju, ki se začne ... (54) in konča ... (49).

3.   Registracijski zavezanci, ki ne predložijo zahtevanih informacij iz odstavka 1, ne morejo uveljavljati člena 23.

4.   Možni registracijski zavezanci, ki prvič proizvedejo ali uvozijo snov v postopnem uvajanju v količini, ki presega 1 tono ali več na leto, po ... (49), so upravičeni, da se sklicujejo na člen 23, pod pogojem, da Agenciji predložijo informacije iz odstavka 1 tega člena v 6 mesecih po prvem proizvajanju ali uvozu snovi in ne kasneje kot 12 mesecev pred ustreznim rokom iz člena 23.

5.   Agencija do ... (55) na svoji spletni strani objavi seznam snovi iz odstavkov 1(a) in (d). Ta seznam vsebuje le imena snovi, vključno z njihovo številko EINECS in CAS, če sta na voljo, in drugimi oznakami.

6.   Proizvajalci ali uvozniki snovi v postopnem uvajanju v količinah manj kot 1 tono na leto, se pojavijo na seznamu, katerega je objavila Agencija v skladu z odstavkom 5 tega člena in uporabniki na nižji stopnji teh snovi ter tretje strani, ki imajo informacije o teh snoveh, lahko Agenciji predložijo informacije iz odstavka 1 tega člena ali katere koli druge pomembne informacije o teh snoveh ter tako sodelujejo v forumu za izmenjavo informacij iz člena 29.

Člen 29

Pristojna mesta za izmenjavo informacij o snoveh

1.   Vsi proizvajalci in uvozniki, ki so Agenciji predložili informacije v skladu s členom 28 za enako snov v postopnem uvajanju, so udeleženci foruma za izmenjavo informacij o snoveh (SIEF).

2.   Namen vsakega SIEF je:

| (a) | za namene registracije omogočiti izmenjavo informacij, določenih v členu 10(a) (vi) in (vii) med proizvajalci in uvozniki, in se pri tem izogniti podvajanju študij in |
| --- | --- |

(a)

za namene registracije omogočiti izmenjavo informacij, določenih v členu 10(a) (vi) in (vii) med proizvajalci in uvozniki, in se pri tem izogniti podvajanju študij in

| (b) | dogovoriti se o razvrstitvi in označitvi, kjer obstaja razlika v razvrstitvi in označitvi snovi. |
| --- | --- |

(b)

dogovoriti se o razvrstitvi in označitvi, kjer obstaja razlika v razvrstitvi in označitvi snovi.

3.   Udeleženci SIEF dajo drugim udeležencem na razpolago obstoječe študije, se odzovejo na zahteve drugih udeležencev po informacijah, skupno ugotavljajo potrebe po dodatnih študijah in organizirajo njihovo izvedbo. Vsak SIEF je operativen do ... (53).

Člen 30

Souporaba podatkov o testiranjih

1.   Preden se opravi test za pridobitev informacij, zahtevanih za registracijo, udeleženec SIEF v okviru svojega SIEF preveri, ali je na voljo ustrezna študija. Če je v okviru SIEF na voljo ustrezna študija, ki vključuje teste na vretenčarjih, udeleženec tega SIEF zanjo zaprosi do ... (56). Če je v okviru SIEF na voljo ustrezna študija, ki ne vključuje testov na vretenčarjih, udeleženec tega SIEF zanjo zaprosi do ... (56).

V dveh tednih po oddaji zahtevka lastnik študije zagotovi udeležencu(-em), ki je (so) to zahteval(i), dokazilo o svojih stroških. Udeleženec(-ci) in lastnik storijo vse za zagotovitev, da se stroški souporabe informacij določijo na pošten, pregleden in nediskriminatoren način. To se lahko olajša z upoštevanjem navodil za delitev stroškov, ki temeljijo na omenjenih načelih in jih je Agencija sprejela v skladu s členom 76(2)(f). Če takšnega sporazuma ne morejo doseči, se stroški razdelijo enakomerno. Lastnik dovoli sklicevanje na celovito poročilo o študiji za namene registracije v dveh tednih po prejemu plačila. Registracijski zavezanci morajo deliti le stroške tistih informacij, ki jih morajo pridobiti za izpolnitev zahtev za svojo registracijo.

2.   Če zadevna študija, ki vključuje teste, v okviru SIEF ni na voljo, eden od njegovih udeležencev v imenu ostalih v okviru posameznega SIEF izvede eno samo študijo na zahtevano informacijo. Sprejmejo vse razumne ukrepe, da se v roku, ki ga je določila Agencija, dogovorijo o tem, kdo bo opravil test v imenu drugih udeležencev, in povzetek ali grob povzetek študije predložijo Agenciji. Če dogovor ni dosežen, Agencija določi registracijskega zaveznika ali uporabnika na nižji stopnji, ki opravi est. K stroškom izvajanja študije prispevajo vsi udeleženci SIEF, ki zahtevajo študijo, njihov delež pa je sorazmeren s številom udeleženih potencialnih registracijskih zaveznikov. Udeleženci, ki študije ne izvajajo, imajo pravico prejeti celovito poročilo o študiji v dveh tednih po plačilu udeležencu, ki je izvedel študijo.

3.   Če lastnik študije iz odstavka 1, ki vključuje testiranje na vretenčarjih, odkloni, da bo drugemu(-im) udeležencu(-em) zagotovil dokazilo o stroških te študije ali samo študijo, ne more nadaljevati z registracijo, dokler informacij ne zagotovi drugemu(-im) udeležencu(-em). Drugi udeleženec(-ci) nadaljuje(jo) z registracijo brez izpolnitve ustreznih zahtevanih informacij in razlog za to navedejo v registracijski dokumentaciji. Študija se ne sme ponoviti, razen če 12 mesecev po datumu registracije drugih udeležencev lastnik te informacije še vedno ni delil z njimi in Agencija zato odloči, da drugi udeleženci test ponovijo. Vendar, če je drugi registracijski zavezanec že predložil registracijo s temi informacijami, Agencija drugemu(-im) udeležencu(-em) dovoli, da se nanje sklicuje v svoji(-ih) registracijski(-h) dokumentaciji(-ah). Drugi registracijski zavezanec ima do drugih udeležencev terjatev enakega deleža stroškov, ki je izterljiva na nacionalnih sodiščih, pod pogojem, da drugemu(-im) udeležencu(-em) da na razpolago celovito poročilo o študiji.

4.   Če lastnik študije iz odstavka 1, ki ne vključuje testiranja na vretenčarjih, odkloni, da bo drugemu(-im) udeležencu(-em) zagotovil dokazilo o stroških te študije ali samo študijo, drugi udeleženci SIEF nadaljuje(jo) z registracijo, kot če v okviru SIEF ne bi bilo na voljo ustrezne študije.

5.   Proti odločitvam Agencije iz odstavka 2 ali 3 tega člena se lahko vloži pritožba v skladu s členi 90, 91 in 92.

6.   Lastnik študije, ki zavrne zagotovitev dokazila o stroških ali same študije, kot je navedeno v odstavku 3 ali 4 tega člena, je kaznovan v skladu s členom 125.

NASLOV IV

OBVEŠČANJE V DOBAVNI VERIGI

Člen 31

Zahteve za varnostne liste

1.   Dobavitelj snovi ali pripravka dostavi prejemniku snovi ali pripravka varnostni list, izpolnjen v skladu s Prilogo II:

| (a) | kadar snov ali pripravek izpolnjuje kriterije za razvrstitev kot nevarna v skladu z direktivama 67/548/EGS ali 1999/45/ES ali |
| --- | --- |

(a)

kadar snov ali pripravek izpolnjuje kriterije za razvrstitev kot nevarna v skladu z direktivama 67/548/EGS ali 1999/45/ES ali

| (b) | kadar je snov obstojna, se kopiči v organizmih in je strupena ali zelo obstojna in se zelo lahko kopiči v organizmih v skladu s kriteriji iz Priloge XIII. |
| --- | --- |

(b)

kadar je snov obstojna, se kopiči v organizmih in je strupena ali zelo obstojna in se zelo lahko kopiči v organizmih v skladu s kriteriji iz Priloge XIII.

2.   Vsak udeleženec dobavne verige, ki mora v skladu s členom 14 ali 36 oceniti kemijsko varnost snovi, zagotovi, da so informacije v varnostnem listu skladne z informacijami iz te ocene. Če se varnostni list sestavi za pripravek in je udeleženec dobavne verige pripravil oceno kemijske varnosti za pripravek, zadostuje, da so informacije iz varnostnega lista skladne s poročilom o kemijski varnosti za pripravek, in ni treba, da so skladne s poročilom o kemijski varnosti za vsako snov iz pripravka.

3.   Dobavitelj na zahtevo prejemnika temu priskrbi varnostni list, izpolnjen v skladu s Prilogo II, kadar pripravek ne izpolnjuje kriterijev za razvrstitev kot nevarna v skladu s členi 5, 6 in 7 Direktive 1999/45/ES, toda vsebuje:

| (a) | v posamezni koncentraciji ≥ 1 mas. % za neplinaste pripravke in ≥ 0,2 vol. % za plinaste pripravke vsaj eno snov, ki je nevarna za zdravje ljudi ali okolje, ali |
| --- | --- |

(a)

v posamezni koncentraciji ≥ 1 mas. % za neplinaste pripravke in ≥ 0,2 vol. % za plinaste pripravke vsaj eno snov, ki je nevarna za zdravje ljudi ali okolje, ali

| (b) | v posamezni koncentraciji ≥ 1 mas. % za neplinaste pripravke vsaj eno snov, ki je obstojna, strupena in se lahko kopiči v organizmih ali pa je zelo obstojna in se zelo lahko kopiči v organizmih v skladu s kriteriji iz Priloge XIII, ali |
| --- | --- |

(b)

v posamezni koncentraciji ≥ 1 mas. % za neplinaste pripravke vsaj eno snov, ki je obstojna, strupena in se lahko kopiči v organizmih ali pa je zelo obstojna in se zelo lahko kopiči v organizmih v skladu s kriteriji iz Priloge XIII, ali

| (c) | snov, za katero obstajajo omejitve izpostavljenosti na delovnem mestu na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

snov, za katero obstajajo omejitve izpostavljenosti na delovnem mestu na ravni Skupnosti.

4.   Varnostnih listov ni treba dostaviti, če so nevarne snovi ali pripravki, ki so v ponudbi ali prodaji za javnost, opremljeni z zadostnimi informacijami, ki uporabnikom omogočajo sprejetje vseh potrebnih ukrepov glede varovanja zdravja ljudi, varnosti in okolja, razen če jih ne zahteva uporabnik na nižji stopnji ali distributer.

5.   Varnostni list se dostavi v uradnem jeziku držav(e) članic(e), v kateri(h) se snov ali pripravek daje v promet, razen če zadevna država članica določi drugače.

6.   Varnostni list se opremi z datumom in vsebuje naslednje postavke:

| 1. | identifikacija snovi/pripravka in družbe/podjetja; |
| --- | --- |

1.

identifikacija snovi/pripravka in družbe/podjetja;

| 2. | ugotovitve o nevarnih lastnostih; |
| --- | --- |

2.

ugotovitve o nevarnih lastnostih;

| 3. | sestava/informacije o sestavinah; |
| --- | --- |

3.

sestava/informacije o sestavinah;

| 4. | ukrepi prve pomoči; |
| --- | --- |

4.

ukrepi prve pomoči;

| 5. | ukrepi ob požaru; |
| --- | --- |

5.

ukrepi ob požaru;

| 6. | ukrepi ob nezgodnih izpustih; |
| --- | --- |

6.

ukrepi ob nezgodnih izpustih;

| 7. | ravnanje in skladiščenje; |
| --- | --- |

7.

ravnanje in skladiščenje;

| 8. | nadzor nad izpostavljenostjo/osebna zaščita; |
| --- | --- |

8.

nadzor nad izpostavljenostjo/osebna zaščita;

| 9. | fizikalne in kemijske lastnosti; |
| --- | --- |

9.

fizikalne in kemijske lastnosti;

| 10. | obstojnost in reaktivnost; |
| --- | --- |

10.

obstojnost in reaktivnost;

| 11. | toksikološke informacije; |
| --- | --- |

11.

toksikološke informacije;

| 12. | ekološke informacije; |
| --- | --- |

12.

ekološke informacije;

| 13. | smernice odstranjevanja; |
| --- | --- |

13.

smernice odstranjevanja;

| 14. | transportne informacije; |
| --- | --- |

14.

transportne informacije;

| 15. | zakonsko predpisane informacije; |
| --- | --- |

15.

zakonsko predpisane informacije;

| 16. | druge informacije. |
| --- | --- |

16.

druge informacije.

7.   Vsak udeleženec dobavne verige, ki mora pripraviti poročilo o kemijski varnosti v skladu s členom 14 ali 36, doda ustrezni predvideni scenarij izpostavljenosti (vključno s kategorijo uporabe in izpostavljenosti, kjer je to potrebno) kot prilogo k varnostnemu listu, ki zajema opredeljene uporabe in vključuje posebne pogoje, ki izhajajo iz uporabe oddelka 3 Priloge XI.

Uporabnik na nižji stopnji vključi ustrezne scenarije izpostavljenosti in uporabi druge ustrezne informacije iz varnostnega lista, ki mu je bil dostavljen med izdelavo njegovega lastnega varnostnega lista za opredeljene uporabe.

Distributer posreduje ustrezne scenarije izpostavljenosti in uporabi druge ustrezne informacije iz varnostnega lista, ki mu je bil dostavljen med izdelavo njegovega lastnega varnostnega lista za uporabe, za katere je posredoval informacije v skladu s členom 36(2).

8.   Varnostni list se zagotovi brezplačno na papirju ali v elektronski obliki.

9.   Dobavitelji takoj posodobijo varnostni list v naslednjih primerih:

| (a) | takoj ko so na voljo nove informacije, ki lahko vplivajo na ukrepe za obvladovanje tveganja, ali nove informacije o nevarnostih; |
| --- | --- |

(a)

takoj ko so na voljo nove informacije, ki lahko vplivajo na ukrepe za obvladovanje tveganja, ali nove informacije o nevarnostih;

| (b) | po izdaji odobritve ali njene zavrnitve; |
| --- | --- |

(b)

po izdaji odobritve ali njene zavrnitve;

| (c) | po uvedbi omejitve. |
| --- | --- |

(c)

po uvedbi omejitve.

Nova, z datumom opremljena različica varnostnega lista z oznako „Sprememba: (dne)“ se zagotovi brezplačno na papirju ali v elektronski obliki vsem predhodnim prejemnikom, ki so jim dobavili snov ali pripravek v preteklih 12 mesecih. Posodobitve po registraciji vključujejo registracijsko številko.

Člen 32

Obvezno sporočanje informacij po dobavni verigi navzdol za snovi kot take ali v pripravkih, za katere se ne zahteva varnostnega lista

1.   Dobavitelj snovi kot take ali v pripravku, ki mu ni treba dostaviti varnostnega lista v skladu s členom 31, prejemniku zagotovi naslednje informacije:

| (a) | številko(e) registracije (registracij) iz člena 20(3), če je (so) na voljo, za katero koli snov v skladu s točkami (b), (c) ali (d) tega odstavka; |
| --- | --- |

(a)

številko(e) registracije (registracij) iz člena 20(3), če je (so) na voljo, za katero koli snov v skladu s točkami (b), (c) ali (d) tega odstavka;

| (b) | če je treba za snov pridobiti odobritev ter vse podrobnosti o odobritvah, ki so bila v tej dobavni verigi dodeljene ali zavrnjene v skladu z naslovom VII; |
| --- | --- |

(b)

če je treba za snov pridobiti odobritev ter vse podrobnosti o odobritvah, ki so bila v tej dobavni verigi dodeljene ali zavrnjene v skladu z naslovom VII;

| (c) | podrobne podatke o vseh omejitvah, uvedenih v skladu z naslovom VIII; |
| --- | --- |

(c)

podrobne podatke o vseh omejitvah, uvedenih v skladu z naslovom VIII;

| (d) | vse druge razpoložljive in pomembne informacije o snovi, potrebne za določitev in uporabo ustreznih ukrepov za obvladovanje tveganja, vključno s posebnimi pogoji, ki izhajajo iz uporabe oddelka 3 Priloge XI. |
| --- | --- |

(d)

vse druge razpoložljive in pomembne informacije o snovi, potrebne za določitev in uporabo ustreznih ukrepov za obvladovanje tveganja, vključno s posebnimi pogoji, ki izhajajo iz uporabe oddelka 3 Priloge XI.

2.   Informacije iz odstavka 1 se sporoči brezplačno na papirju ali v elektronski obliki najpozneje do prve dostave snovi kot take ali v pripravku po ... (51).

3.   Dobavitelji te informacije takoj posodobijo v naslednjih primerih:

| (a) | takoj ko so na voljo nove informacije, ki lahko vplivajo na ukrepe za obvladovanje tveganja, ali nove informacije o nevarnostih; |
| --- | --- |

(a)

takoj ko so na voljo nove informacije, ki lahko vplivajo na ukrepe za obvladovanje tveganja, ali nove informacije o nevarnostih;

| (b) | po dodelitvi odobritve ali njeni zavrnitvi; |
| --- | --- |

(b)

po dodelitvi odobritve ali njeni zavrnitvi;

| (c) | po uvedbi omejitve. |
| --- | --- |

(c)

po uvedbi omejitve.

Poleg tega se posodobljene informacije zagotovi brezplačno na papirju ali v elektronski obliki vsem predhodnim prejemnikom, ki so jim dobavili snov ali pripravek v preteklih 12 mesecih. Posodobitve po registraciji vključujejo registracijsko številko.

4.   Vsak proizvajalec ali uvoznik izdelka, ki vsebuje snov v koncentraciji nad 0,1 % mas. m/m, ki izpolnjuje kriterije iz člena 56 in je opredeljena v skladu s členom 58(1), zagotovi prejemniku pripravka dovolj informacij za varno uporabo pripravka, najmanj vključno z imenom snovi. Ta obveznost se razširi na vse prejemnike izdelkov v dobavni verigi.

Člen 33

Obvezno sporočanje informacij o snoveh in pripravkih po dobavni verigi navzgor

Vsak udeleženec dobavne verige snovi ali pripravka sporoči naslednjemu udeležencu ali distributerju, ki je v dobavni verigi na višji stopnji, naslednje informacije:

| (a) | nove informacije o nevarnih lastnostih, ne glede na zadevne uporabe; |
| --- | --- |

(a)

nove informacije o nevarnih lastnostih, ne glede na zadevne uporabe;

| (b) | vse druge informacije, ki bi lahko povzročile dvom o ustreznosti ukrepov za obvladovanje tveganja iz dostavljenega varnostnega lista in ki bodo sporočene samo za opredeljene uporabe. |
| --- | --- |

(b)

vse druge informacije, ki bi lahko povzročile dvom o ustreznosti ukrepov za obvladovanje tveganja iz dostavljenega varnostnega lista in ki bodo sporočene samo za opredeljene uporabe.

Distributerji te informacije sporočijo naslednjemu udeležencu ali distributerju iz dobavne verige, ki je na višji stopnji.

Člen 34

Dostopnost informacij delavcem

Delodajalci svojim delavcem in njihovim predstavnikom omogočijo dostop do informacij, zagotovljenih v skladu s členoma 31 in 32, o snoveh ali pripravkih, ki jih uporabljajo ali so jim lahko izpostavljeni med svojim delom.

Člen 35

Obvezno shranjevanje informacij

1.   Vsak proizvajalec, uvoznik, uporabnik na nižji stopnji in distributer zbira vse informacije, ki jih potrebuje za izvajanje svojih nalog iz te uredbe, ter jih hrani najmanj deset let po tem, ko je zadnjič proizvedel, uvozil, dobavil ali uporabil snov kot tako ali v pripravku. Ta proizvajalec, uvoznik, uporabnik na nižji stopnji ali distributer brez vpliva na naslova II in VI te informacije na zahtevo takoj predloži ali jih da na razpolago pristojnemu organu države članice, v kateri ima svoj sedež, ali Agenciji.

2.   V primeru prenehanja dejavnosti registracijskega zavezanca ali ob prenosu dela ali celote njegovih aktivnosti na tretjo stran, velja za stran, ki je odgovorna za likvidacijo podjetja registracijskega zavezanca ali za prevzem odgovornosti za dajanje v promet zadevne snovi pripravka namesto registracijskega zaveznika, dolžnost iz odstavka 1.

NASLOV V

UPORABNIKI NA NIŽJI STOPNJI

Člen 36

Ocene kemijske varnosti uporabnikov na nižji stopnji ter obvezna uporaba in priporočilo ukrepov za zmanjšanje tveganja

1.   Uporabnik na nižji stopnji ali distributer lahko zagotovita informacije, ki pomagajo pri pripravi registracije.

2.   Uporabnik na nižji stopnji ima pravico, da o uporabi, tj. vsaj s kratkim splošnim opisom uporabe, pisno (na papirju ali v elektronski obliki) obvesti proizvajalca, uvoznika, uporabnika na nižji stopnji ali distributerja, ki mu dobavlja snov kot tako ali v pripravku, zato da bi ta postala navedena uporaba. Z obvestilom o uporabi proizvajalcu, uvozniku ali uporabniku na nižji stopnji, ki je snov dobavil, zagotovi zadostne informacije, da lahko pripravi predvideni scenarij izpostavljenosti ali, če je to ustrezno, kategorijo uporabe in izpostavljenosti za svojo uporabo v oceni kemijske varnosti proizvajalca, uvoznika ali uporabnika na nižji stopnji.

Distributerji takšne informacije sporočijo naslednjemu udeležencu ali distributerju iz dobavne verige, ki je na višji stopnji. Uporabniki na nižji stopnji, ki prejmejo takšne informacije, lahko pripravijo scenarij izpostavljenosti za vse opredeljene uporabe ali pa informacije posredujejo naslednjemu udeležencu iz dobavne verige, ki je na višji stopnji.

3.   Pri registriranih snoveh mora proizvajalec, uvoznik ali uporabnik na nižji stopnji izpolniti obveznost iz člena 14, preden naslednjič dobavi snov kot tako ali v pripravku uporabniku na nižji stopnji, ki ga je obvestil o uporabi iz odstavka 2 tega člena, če je bilo obvestilo poslano vsaj en mesec pred dobavo ali pa v enem mesecu po obvestilu, kar nastopi pozneje.

Pri snoveh v postopnem uvajanju proizvajalec, uvoznik ali uporabnik na nižji stopnji izpolnjuje to zahtevo in obveznosti iz člena 14 pred potekom zadevnega roka iz člena 23, če uporabnik na nižji stopnji pošlje obvestilo vsaj 12 mesecev pred potekom zadevnega roka.

Kadar proizvajalec, uvoznik ali uporabnik na nižji stopnji, ki je ocenil uporabo v skladu s členom 14, pa je zaradi varstva zdravja ljudi ali okolja ne more vključiti pod opredeljeno uporabo, razlog(-e) za to odločitev takoj pisno sporoči Agenciji in uporabniku na nižji stopnji ter uporabnik(-om) na nižji stopnji ne dostavi te snovi brez vključitve tega(-eh) razloga(-ov) v informacije iz člena 31 ali 32. To uporabo proizvajalec ali uvoznik vključi v oddelek 3.7 Priloge VI v svoji dopolnitvi registracije v skladu s členom 22(1)(d).

4.   Uporabnik na nižji stopnji, ki uporablja snov kot tako ali v pripravku, pripravi poročilo o kemijski varnosti v skladu s Prilogo XII za vse uporabe, ki ne spadajo pod pogoje iz predvidenega scenarija izpostavljenosti ali, kjer je to ustrezno, iz kategorije uporabe in izpostavljenosti, ki so mu bili sporočeni v varnostnem listu, ali za katero koli uporabo, ki mu jo njegov dobavitelj odsvetuje.

Uporabniku na nižji stopnji ni treba pripraviti takšnega poročila o kemijski varnosti v naslednjih primerih:

| (a) | za snov ali pripravek ni treba dostaviti varnostnega lista v skladu s členom 31; |
| --- | --- |

(a)

za snov ali pripravek ni treba dostaviti varnostnega lista v skladu s členom 31;

| (b) | dobavitelju ni treba dopolniti poročila o kemijski varnosti v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

(b)

dobavitelju ni treba dopolniti poročila o kemijski varnosti v skladu s členom 14;

| (c) | uporabnik na nižji stopnji snov ali pripravek uporablja v skupni količini manj kot 1 tono na leto; |
| --- | --- |

(c)

uporabnik na nižji stopnji snov ali pripravek uporablja v skupni količini manj kot 1 tono na leto;

| (d) | uporabnik na nižji stopnji izvaja ali priporoča predvideni scenarij izpostavljenosti, ki vključuje najmanj pogoje iz predvidenega scenarija izpostavljenosti, ki mu je bil sporočen v varnostnem listu; |
| --- | --- |

(d)

uporabnik na nižji stopnji izvaja ali priporoča predvideni scenarij izpostavljenosti, ki vključuje najmanj pogoje iz predvidenega scenarija izpostavljenosti, ki mu je bil sporočen v varnostnem listu;

| (e) | koncentracija snovi v pripravku je nižja od koncentracij iz člena 14(2); |
| --- | --- |

(e)

koncentracija snovi v pripravku je nižja od koncentracij iz člena 14(2);

| (f) | uporabnik na nižji stopnji snov uporablja za v proizvod in v proces usmerjene raziskave in razvoj, pod pogojem, da so možna tveganja za zdravje ljudi in okolje pod ustreznim nadzorom v skladu z zakonskimi zahtevami v zvezi z varstvom delavcev in okolja. |
| --- | --- |

(f)

uporabnik na nižji stopnji snov uporablja za v proizvod in v proces usmerjene raziskave in razvoj, pod pogojem, da so možna tveganja za zdravje ljudi in okolje pod ustreznim nadzorom v skladu z zakonskimi zahtevami v zvezi z varstvom delavcev in okolja.

5.   Uporabnik na nižji stopnji mora določiti, uporabljati in, kjer je ustrezno, priporočiti primerne ukrepe za ustrezen nadzor tveganj, ugotovljenih v:

| (a) | dostavljenem(-ih) varnostnem(-ih) listu(-ih); |
| --- | --- |

(a)

dostavljenem(-ih) varnostnem(-ih) listu(-ih);

| (b) | v njegovi oceni kemijske varnosti; |
| --- | --- |

(b)

v njegovi oceni kemijske varnosti;

| (c) | vseh informacijah o ukrepih za obvladovanje tveganja, ki so mu bili dostavljeni v skladu s členom 32. |
| --- | --- |

(c)

vseh informacijah o ukrepih za obvladovanje tveganja, ki so mu bili dostavljeni v skladu s členom 32.

6.   Kjer uporabnik na nižji stopnji ne pripravi poročila o kemijski varnosti v skladu z odstavkom 4(c), obravnava uporabo(-e) snovi ter določi in uporabi vse ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja, nujne za zagotavljanje ustreznega nadzora nad tveganji za zdravje ljudi in okolje. Po potrebi se te informacije vključi v vsak varnostni list, ki ga pripravi.

7.   Uporabniki na nižji stopnji svoja poročila o kemijski varnosti sproti dopolnjujejo in jih dajo na razpolago drugim.

8.   V poročilu o kemijski varnosti, pripravljenemu v skladu z odstavkom 4 tega člena, ni treba upoštevati tveganj, ki jih za zdravje ljudi pomenijo končne uporabe iz člena 14(5).

Člen 37

Obvezno sporočanje informacij pri uporabnikih na nižji stopnji

1.   Pred začetkom določene uporabe ali pred nadaljevanjem z določeno uporabo snovi, ki jo je registriral udeleženec dobavne verige na višji stopnji v skladu s členom 6 ali 18, uporabnik na nižji stopnji sporoča Agenciji informacije iz odstavka 2 tega člena v naslednjih primerih:

| (a) | uporabnik na nižji stopnji mora v skladu s členom 36(4) pripraviti poročilo o kemijski varnosti ali |
| --- | --- |

(a)

uporabnik na nižji stopnji mora v skladu s členom 36(4) pripraviti poročilo o kemijski varnosti ali

| (b) | uporabnik na nižji stopnji se sklicuje na izvzetja iz člena 36(4)(c) ali (f). |
| --- | --- |

(b)

uporabnik na nižji stopnji se sklicuje na izvzetja iz člena 36(4)(c) ali (f).

2.   Informacije, ki jih sporoča uporabnik na nižji stopnji, vključujejo naslednje:

| (a) | svoje podatke in podatke za stike v skladu z oddelkom 1.1 Priloge VI; |
| --- | --- |

(a)

svoje podatke in podatke za stike v skladu z oddelkom 1.1 Priloge VI;

| (b) | številko(-e) registracije (registracij) iz člena 20(3), če je (so) na voljo; |
| --- | --- |

(b)

številko(-e) registracije (registracij) iz člena 20(3), če je (so) na voljo;

| (c) | identiteto snovi(-eh) v skladu z oddelki 2.1 do 2.3.4 Priloge VI; |
| --- | --- |

(c)

identiteto snovi(-eh) v skladu z oddelki 2.1 do 2.3.4 Priloge VI;

| (d) | podatke o proizvajalcu(-ih) ali uvozniku(-ih) ali drugih dobaviteljih v skladu z oddelkom 1.1 Priloge VI; |
| --- | --- |

(d)

podatke o proizvajalcu(-ih) ali uvozniku(-ih) ali drugih dobaviteljih v skladu z oddelkom 1.1 Priloge VI;

| (e) | kratek splošen opis uporabe (uporab) v skladu z oddelkom 3.5 Priloge VI ter pogojev uporabe (uporab); |
| --- | --- |

(e)

kratek splošen opis uporabe (uporab) v skladu z oddelkom 3.5 Priloge VI ter pogojev uporabe (uporab);

| (f) | razen če uporabnik na nižji stopnji uporabi izjemo iz člena 36(4)(c) predlog dodatnih testiranj na vretenčarjih, če uporabnik na nižji stopnji meni, da so nujno potrebni za dokončanje njegove ocene kemijske varnosti. |
| --- | --- |

(f)

razen če uporabnik na nižji stopnji uporabi izjemo iz člena 36(4)(c) predlog dodatnih testiranj na vretenčarjih, če uporabnik na nižji stopnji meni, da so nujno potrebni za dokončanje njegove ocene kemijske varnosti.

3.   Uporabnik na nižji stopnji te informacije takoj dopolni, če se spremenijo informacije, sporočene v skladu z odstavkom 1.

4.   Uporabnik na nižji stopnji poroča Agenciji, če se njegova razvrstitev snovi razlikuje od tiste, ki jo je določil njegov dobavitelj.

5.   Razen če uporabnik na nižji stopnji uporabi izjemo iz člena 36(4)(c), poročanje v skladu z odstavki 1 do 4 tega člena se ne zahteva za snov kot tako ali v pripravku, ki jo uporabnik na nižji stopnji uporablja v količini, ki ne doseže ene tone na leto za to določeno uporabo.

Člen 38

Izpolnitev obveznosti uporabnikov na nižji stopnji

1.   Uporabniki na nižji stopnji morajo izpolniti zahteve iz člena 36 najpozneje v 12 mesecih po prejemu številke registracije, ki jo sporočijo njihovi dobavitelji v varnostnem listu.

2.   Uporabniki na nižji stopnji morajo izpolniti zahteve iz člena 37 najpozneje v šestih mesecih po prejemu številke registracije, ki jo sporočijo njihovi dobavitelji v varnostnem listu.

NASLOV VI

EVALVACIJA

POGLAVJE 1

Evalvacija dokumentacije

Člen 39

Preučitev predlogov za testiranje

1.   Agencija preuči vse predloge za testiranje iz registracije ali poročila uporabnika na nižji stopnji za pridobitev informacij o snovi iz prilog IX in X. Prednost imajo registracije snovi, ki imajo ali lahko imajo lastnosti PBT, vPvB, povzročijo preobčutljivost in/ali imajo lastnosti, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje (CMR), ali snovi, ki so razvrščene kot nevarne v skladu z Direktivo 67/548/EGS v količinah nad 100 ton na leto, katerih uporaba se odraža v splošni in razpršeni izpostavljenosti.

2.   Na podlagi preučitve v skladu z odstavkom 1 Agencija pripravi osnutek ene od naslednjih odločitev, ki se sprejme v skladu s postopkom iz členov 49 in 50:

| (a) | odločitev, ki od zadevnega(-ih) registracijskega(-ih) zavezanca(-ev) ali uporabnika(-ov) na nižji stopnji zahteva, da izvede(-jo) predlagani preskus, in vsebuje rok za predložitev povzetka študije ali povzetka grobe študije, če to zahteva Priloga I; |
| --- | --- |

(a)

odločitev, ki od zadevnega(-ih) registracijskega(-ih) zavezanca(-ev) ali uporabnika(-ov) na nižji stopnji zahteva, da izvede(-jo) predlagani preskus, in vsebuje rok za predložitev povzetka študije ali povzetka grobe študije, če to zahteva Priloga I;

| (b) | odločitev v skladu s točko (a), vendar ob spremenjenih pogojih, pod katerimi naj bi se izvedel preskus; |
| --- | --- |

(b)

odločitev v skladu s točko (a), vendar ob spremenjenih pogojih, pod katerimi naj bi se izvedel preskus;

| (c) | odločitev v skladu s točko (a) (b) ali (d), vendar ob zahtevi, da registracijski zavezanec(-i) ali uporabnik(-i) na nižji stopnji opravijo enega ali več dodatnih testov v primeru neskladnosti predloga za testiranje s prilogami IX, X in XI; |
| --- | --- |

(c)

odločitev v skladu s točko (a) (b) ali (d), vendar ob zahtevi, da registracijski zavezanec(-i) ali uporabnik(-i) na nižji stopnji opravijo enega ali več dodatnih testov v primeru neskladnosti predloga za testiranje s prilogami IX, X in XI;

| (d) | odločitev o zavrnitvi predloga za testiranje; |
| --- | --- |

(d)

odločitev o zavrnitvi predloga za testiranje;

| (e) | odločitev v skladu s točko (a), (b) ali (c), če je več registracijskih zavezancev za isto snov predložilo predloge za isti test; omogoči se jim, da lahko sklenejo dogovor o tem, kdo bo opravil test v imenu vseh drugih in Agencijo ustrezno obvestil v 90 dneh. Če Agencija ne dobi obvestila o takšnem dogovoru v roku 90 dni, določi enega od registracijskih zavezancev, da opravi test v imenu vseh drugih. |
| --- | --- |

(e)

odločitev v skladu s točko (a), (b) ali (c), če je več registracijskih zavezancev za isto snov predložilo predloge za isti test; omogoči se jim, da lahko sklenejo dogovor o tem, kdo bo opravil test v imenu vseh drugih in Agencijo ustrezno obvestil v 90 dneh. Če Agencija ne dobi obvestila o takšnem dogovoru v roku 90 dni, določi enega od registracijskih zavezancev, da opravi test v imenu vseh drugih.

3.   Registracijski zavezanec ali uporabnik na nižji stopnji predloži Agenciji informacije v določenem roku.

Člen 40

Preverjanje skladnosti registracij

1.   Agencija lahko preuči vsako registracijo, da preveri naslednje:

| (a) | ali informacije iz tehnične dokumentacije, predložene v skladu s členom 10, izpolnjujejo zahteve iz členov 10, 12 in 13 ter prilog III in VI do X; |
| --- | --- |

(a)

ali informacije iz tehnične dokumentacije, predložene v skladu s členom 10, izpolnjujejo zahteve iz členov 10, 12 in 13 ter prilog III in VI do X;

| (b) | ali prilagoditve zahtev za standardne informacije in utemeljitve zanje iz tehnične dokumentacije upoštevajo pravila, ki urejajo takšne prilagoditve iz prilog VII do X, in splošna pravila iz Priloge XI; |
| --- | --- |

(b)

ali prilagoditve zahtev za standardne informacije in utemeljitve zanje iz tehnične dokumentacije upoštevajo pravila, ki urejajo takšne prilagoditve iz prilog VII do X, in splošna pravila iz Priloge XI;

| (c) | ali vse zahtevane ocene kemijske varnosti in poročila o kemijski varnosti izpolnjujejo zahteve iz Priloge I in ali so predlagani ukrepi za obvladovanje tveganja ustrezni; |
| --- | --- |

(c)

ali vse zahtevane ocene kemijske varnosti in poročila o kemijski varnosti izpolnjujejo zahteve iz Priloge I in ali so predlagani ukrepi za obvladovanje tveganja ustrezni;

| (d) | ali ima(-jo) razlaga(-e), predložene v skladu s členom 11(3) ali 19(2), objektivno osnovo. |
| --- | --- |

(d)

ali ima(-jo) razlaga(-e), predložene v skladu s členom 11(3) ali 19(2), objektivno osnovo.

2.   Seznam dokumentacije, ki jih Agencija preverja glede skladnosti, je na razpolago pristojnim organom držav članic.

3.   Na podlagi preučitve v skladu z odstavkom 1 lahko Agencija v 12 mesecih po začetku preverjanja skladnosti pripravi osnutek odločitve, ki od registracijskega(-ih) zavezanca(-ev) zahteva predložitev vseh informacij, potrebnih za uskladitev registracije (registracij) z ustreznimi zahtevami za informacije, ter opredeljuje ustrezne roke za predložitev nadaljnjih informacij. Takšna odločitev se sprejme v skladu s postopkom iz členov 49 in 50.

4.   Registracijski zavezanec predloži Agenciji informacije v določenem roku.

5.   Agencija, da bi zagotovila usklajenost registracijske dokumentacije s to uredbo, za preverjanje skladnosti izbere odstotek te dokumentacije, ki ni manjši od 5 % skupnega števila dokumentacije, ki jo Agencija prejme za vsak količinski razpon. Agencija da prednost, vendar ta prednost ni izključna, dokumentaciji, ki izpolnjuje vsaj eno od naslednjih kriterijev:

| (a) | dokumentacija vsebuje informacije iz člena 10(a)(iv), (vi) in/ali (vii), ki so predložene ločeno v skladu s členom 11(3); ali |
| --- | --- |

(a)

dokumentacija vsebuje informacije iz člena 10(a)(iv), (vi) in/ali (vii), ki so predložene ločeno v skladu s členom 11(3); ali

| (b) | dokumentacija se nanaša na snov, ki se proizvede ali uvozi v količini 1 tone ali več na leto in ne izpolnjuje zahtev iz Priloge VII, ki se uporablja glede na člen 12(1)(a) ali (b), odvisno od posameznega primera; ali |
| --- | --- |

(b)

dokumentacija se nanaša na snov, ki se proizvede ali uvozi v količini 1 tone ali več na leto in ne izpolnjuje zahtev iz Priloge VII, ki se uporablja glede na člen 12(1)(a) ali (b), odvisno od posameznega primera; ali

| (c) | dokumentacija je pripravljena za snov, navedeno v tekočem akcijskem načrtu Skupnosti iz člena 43(2). |
| --- | --- |

(c)

dokumentacija je pripravljena za snov, navedeno v tekočem akcijskem načrtu Skupnosti iz člena 43(2).

6.   Informacije v zvezi s snovmi s seznama iz člena 28(5) lahko Agenciji v elektronski obliki predloži katera koli tretja oseba. Agencija te informacije pri preverjanju in izbiri dokumentacije obravnava skupaj z informacijami, predloženimi v skladu s členom 123.

7.   Komisija se lahko po posvetovanju z Agencijo odloči, da bo spremenila odstotek izbrane dokumentacije ter dopolnila ali vključila nadaljnje kriterije v odstavku 5 v skladu s postopkom iz člena 132(3).

Člen 41

Preverjanje predloženih informacij in nadaljnja evalvacija dokumentacije

1.   Agencija preveri vse informacije, predložene zaradi odločitve, sprejete v skladu s členom 39 ali 40, ter po potrebi pripravi ustrezne osnutke odločitev v skladu s tema členoma.

2.   Ko je evalvacija dokumentacije končana, Agencija uradno obvesti Komisijo ter pristojne organe držav članic o pridobljenih informacijah in posledičnih zaključkih. Pristojni organi uporabijo informacije, pridobljene s to evalvacijo, za namene členov 44(5), 58(3) in 68(4). Agencija uporabi informacije, pridobljene s to evalvacijo, za namene člena 43.

Člen 42

Postopek in roki za preučitev predlogov za testiranje

1.   Pri snoveh, ki niso v postopnem uvajanju, Agencija pripravi osnutek odločitve v skladu s členom 39(2) v 180 dneh po prejemu registracije ali poročila uporabnika na nižji stopnji, ki vsebuje predlog za testiranje.

2.   Pri snoveh v postopnem uvajanju pripravi Agencija osnutek odločitev v skladu s členom 39(2):

| (a) | do ... (57) za vse registracije, prejete do ... (50), ki vsebujejo predloge za testiranje za izpolnitev zahtev po informacijah iz prilog IX in X; |
| --- | --- |

(a)

do ... (57) za vse registracije, prejete do ... (50), ki vsebujejo predloge za testiranje za izpolnitev zahtev po informacijah iz prilog IX in X;

| (b) | do ... (58) za vse registracije, prejete do ... (52), ki vsebujejo predloge za testiranje za izpolnitev zahtev po informacijah samo iz Priloge IX; |
| --- | --- |

(b)

do ... (58) za vse registracije, prejete do ... (52), ki vsebujejo predloge za testiranje za izpolnitev zahtev po informacijah samo iz Priloge IX;

| (c) | do ... (59) za vse registracije, prejete do ... (53), ki vsebujejo predloge za testiranje. |
| --- | --- |

(c)

do ... (59) za vse registracije, prejete do ... (53), ki vsebujejo predloge za testiranje.

3.   Seznam registracijske dokumentacije, ki se evalvira v skladu s členom 39, je na razpolago državam članicam.

POGLAVJE 2

Evalvacija snovi

Člen 43

Kriteriji za evalvacijo snovi

1.   Za zagotovitev usklajenega pristopa Agencija v sodelovanju z državami članicami pripravi kriterije za določitev prednostnega seznama snovi za nadaljnjo evalvacijo. Prednostni seznam se določi na podlagi pristopa, utemeljenega na tveganju. Kriteriji bodo upoštevali:

| (a) | informacije o nevarnostih, na primer strukturne podobnosti snovi z znanimi snovmi, ki vzbujajo skrb, ali snovmi, ki so obstojne in se lahko kopičijo v organizmih, kar kaže na to, da ima snov ali eden ali več njenih proizvodov preobrazbe lastnosti, ki vzbujajo skrb, ali da so obstojni in se lahko kopičijo v organizmih; |
| --- | --- |

(a)

informacije o nevarnostih, na primer strukturne podobnosti snovi z znanimi snovmi, ki vzbujajo skrb, ali snovmi, ki so obstojne in se lahko kopičijo v organizmih, kar kaže na to, da ima snov ali eden ali več njenih proizvodov preobrazbe lastnosti, ki vzbujajo skrb, ali da so obstojni in se lahko kopičijo v organizmih;

| (b) | informacije o izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(b)

informacije o izpostavljenosti;

| (c) | tonažo, vključno s skupno tonažo iz registracij, ki jih predloži več registracijskih zavezancev. |
| --- | --- |

(c)

tonažo, vključno s skupno tonažo iz registracij, ki jih predloži več registracijskih zavezancev.

2.   Agencija bo oblikovala osnutek tekočega akcijskega načrta Skupnosti, ki zajema obdobje treh let, in opredelila snovi, ki morajo biti vsako leto evalvirane, ob uporabi kriterijev iz odstavka 1. Snovi so v načrt vključene, če obstajajo pomisleki (na podlagi evalvacije dokumentacije, ki jo izvede Agencija, ali katerega koli drugega ustreznega vira, vključno z informacijami v registracijski dokumentaciji) o tem, ali določena snov ne pomeni tveganja za zdravje ljudi ali okolje. Agencija državam članicam predloži prvi osnutek tekočega akcijskega načrta do ... (60). Agencija državam članicam predloži osnutek letnih dopolnitev tekočega akcijskega načrta do 28. februarja vsako leto.

Agencija sprejme končni tekoči akcijski načrt Skupnosti na podlagi mnenja Odbora držav članic, ustanovljenega v skladu s členom 75(1)(e) (v nadaljnjem besedilu „Odbor držav članic“) in ga objavi na svoji spletni strani, z opredelitvijo države članice, ki bo opravila evalvacijo snovi s seznama v načrtu, kot je določeno v skladu s členom 44.

Člen 44

Pristojni organ

1.   Odgovornost Agencije je, da usklajuje proces evalvacije snovi in da zagotovi, da so snovi iz tekočega akcijskega načrta Skupnosti evalvirane. Pri tem se Agencija sklicuje na pristojne organe držav članic. Pristojni organi lahko imenujejo drug organ, ki bo evalvacijo snovi opravil v njihovem imenu.

2.   Država članica lahko iz osnutka tekočega akcijskega načrta Skupnosti izbere določeno snov (snovi), da tako postane pristojni organ za namene členov 45, 46 in 47. V primeru, da snovi iz osnutka tekočega akcijskega načrta Skupnosti ne izbere nobena država članica, Agencija zagotovi, da je snov evalvirana.

3.   Če dve ali več držav članic izrazijo zanimanje za evalvacijo iste snovi in se ne morejo dogovoriti o pristojnem organu, se pristojni organ za namene členov 45, 46 in 47 določi v skladu z naslednjim postopkom.

Agencija zadevo predloži Odboru držav, da se dogovori, kateri organ bo pristojni organ, ob upoštevanju, iz katere države članice proizvajalec(-ci) ali uvoznik(-ki) prihaja(-jo), posamičnih deležev skupnega bruto domačega proizvoda, števila snovi, ki se v državi članici že evalvirajo, ter razpoložljivega strokovnega znanja.

Če Odbor držav članic doseže soglasje v 60 dneh po tem, ko mu je bila zadeva predložena, zadevne države članice v skladu s tem sprejmejo snovi za evalvacijo.

Če Odbor držav članic soglasja ne doseže, Agencija nasprotujoča si mnenja predloži Komisiji, ki odloči, kateri organ bo pristojni organ v skladu s postopkom iz člena 132(3), zadevne države članice pa v skladu s tem sprejmejo snovi za evalvacijo.

4.   Pristojni organ, določen v skladu z odstavkoma 2 in 3, evalvira dodeljene snovi v skladu s tem poglavjem.

5.   Država članica lahko kadar koli uradno obvesti Agencijo o snovi, ki je ni v tekočem akcijskem načrtu Skupnosti, če razpolaga z informacijami, ki kažejo na to, da snov v postopku evalvacije spada med prednostne. Agencija se o tem, ali bo to snov dodala v tekoči akcijski načrt Skupnosti, odloči na podlagi mnenja Odbora države članice. Če se snov doda tekočemu akcijskemu načrtu Skupnosti, jo evalvira država članica, ki je snov predlagala, ali druga država članica, ki se s predlogom strinja.

Člen 45

Zahteve po dodatnih informacijah in preverjanje predloženih informacij

1.   Če so po mnenju pristojnega organa potrebne dodatne informacije, če je ustrezno, vključno z informacijami, ki se ne zahtevajo v prilogah VII do X, pristojni organ pripravi osnutek odločitve, ki od registracijskega(-ih) zavezanca(-ev) zahtevajo predložitev dodatnih informacij in določitev roka za predložitev. Osnutek odločitve o snoveh, ki se bodo evalvirale v tem letu, bo pripravljen v 12 mesecih po objavi tekočega akcijskega načrta Skupnosti na spletni strani Agencije. Odločitev se sprejme v skladu s postopkom iz členov 49 in 51.

2.   Registracijski zavezanec predloži Agenciji informacije v določenem roku.

3.   Pristojni organ preveri vse informacije ter po potrebi pripravi ustrezne osnutke odločitev v skladu s tem členom v 12 mesecih po predložitvi informacij.

4.   Pristojni organ zaključi svojo evalvacijo snovi v 12 mesecih po začetku evalvacije ali v 12 mesecih po predložitvi informacij v skladu z odstavkom 2 ter o tem obvesti Agencijo. Če se ta rok preseže, se evalvacija šteje za končano.

Člen 46

Usklajenost z drugimi dejavnostmi

1.   Evalvacija snovi se opira na vse ustrezne informacije, predložene v zvezi s to posebno snovjo, in na predhodne evalvacije v skladu s tem naslovom. Ocenjevanje lahko v primerih, ko so bile informacije o intrinzičnih lastnostih snovi pridobljene s sklicevanjem na strukturno sorodne snovi, zajema tudi te sorodne snovi. Če je bila odločitev o evalvaciji predhodno sprejeta v skladu s členom 50 ali 51, se vsak osnutek odločitve, ki zahteva dodatne informacije v skladu s členom 45, lahko utemelji samo s spremembo okoliščin ali novimi spoznanji.

2.   Da se zagotovi usklajen pristop k zahtevanju dodatnih informacij, Agencija spremlja osnutke odločitev v skladu s členom 45 ter določi kriterije in prednostne naloge. Kjer je ustrezno, se sprejmejo izvedbeni ukrepi v skladu s postopkom iz člena 132(3).

Člen 47

Nadaljnja evalvacija snovi

Po zaključeni evalvaciji snovi pristojni organi razmislijo, kako uporabiti informacije, pridobljene s to evalvacijo, za namene členov 58(3), 68(4) in 114(1). Pristojni organ obvesti Agencijo o svojih sklepih glede tega, ali naj se pridobljene informacije uporabijo in na kakšen način. Agencija pa nato obvesti Komisijo, registracijskega zavezanca ter pristojne organe drugih držav članic.

POGLAVJE 3

Evalvacija intermediatov

Člen 48

Dodatne informacije o na mestu izoliranih intermediatov

Za na mestu izolirane intermediate, ki se uporabljajo pod strogo nadzorovanimi pogoji, se ne uporablja niti evalvacija dokumentacije niti snovi. Če se lahko dokaže, da tveganje za zdravje ljudi ali okolje zaradi uporabe na mestu izoliranega intermediata povzroča zaskrbljenost, enakovredno zaskrbljenosti, ki jo povzroča uporaba snovi, ki izpolnjujejo kriterije iz člena 56, in da to tveganje ni primerno nadzorovano, lahko pristojni organ države članice, na ozemlju katere je to mesto:

| (a) | od registracijskega zavezanca zahteva, da predloži nadaljnje informacije, neposredno povezane z ugotovljenim tveganjem. Tej zahtevi je treba priložiti pisno utemeljitev; |
| --- | --- |

(a)

od registracijskega zavezanca zahteva, da predloži nadaljnje informacije, neposredno povezane z ugotovljenim tveganjem. Tej zahtevi je treba priložiti pisno utemeljitev;

| (b) | preuči vse predložene informacije in po potrebi priporoči ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganj, ugotovljenih v zvezi z zadevnim mestom. |
| --- | --- |

(b)

preuči vse predložene informacije in po potrebi priporoči ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganj, ugotovljenih v zvezi z zadevnim mestom.

Postopek iz prvega odstavka lahko izvede samo v njem navedeni pristojni organ. Pristojni organ obvesti Agencijo o rezultatih takšne evalvacije, slednja pa potem obvesti pristojne organe drugih držav članic ter jim da te rezultate na razpolago.

POGLAVJE 4

Skupne določbe

Člen 49

Pravice registracijskih zavezancev in uporabnikov na nižji stopnji

1.   Agencija vse osnutke odločitev v skladu s členi 39, 40 ali 45 uradno sporoči zadevnemu(-im) registracijskemu(-im) zavezancu(-em) ali uporabniku(-om) na nižji stopnji in ga (jih) obvesti o njegovi (njihovi) pravici, da v 30 dneh po prejemu obvestila predloži(jo) svoje pripombe. Če zadevni registracijski zavezanec(-ci) ali uporabnik(-i) na nižji stopnji pripombe želijo predložiti, jih posredujejo Agenciji. Agencija pa nato o predložitvi pripomb takoj obvesti pristojni organ. Pristojni organ (za odločitve, sprejete v skladu s členom 45) in Agencija (za odločitve, sprejete v skladu s členoma 39 in 40) upoštevata vse prejete pripombe in lahko v skladu z njimi spremenita osnutek odločitve.

2.   Če je registracijski zavezanec prenehal proizvajati ali uvažati snov, o tem obvesti Agencijo, pri čemer se registrirana količina v njegovi registraciji spremeni na nič in v zvezi s to snovjo se ne more več zahtevati dodatnih informacij, razen če registracijski zavezanec ne prijavi ponovnega zagona proizvodnje ali uvoza snovi. Agencija obvesti pristojni organ države članice, v kateri ima proizvajalec ali uvoznik sedež.

3.   Registracijski zavezanec lahko preneha proizvajati ali uvažati snov po prejetju osnutka odločitve. V takšnih primerih o tem obvesti Agencijo, kar ima za posledico prenehanje veljavnosti njegove registracije in da se v zvezi s to snovjo ne more več zahtevati dodatnih informacij, razen če ne predloži nove registracije. Agencija obvesti pristojni organ države članice, v kateri ima proizvajalec ali uvoznik sedež.

4.   Ne glede na odstavka 2 in 3 se dodatne informacije lahko zahtevajo v skladu s členom 45 v enem ali obeh naslednjih primerih:

| (a) | če pristojni organ pripravi dokumentacijo v skladu s Prilogo XV, pri čemer ugotovi možno dolgoročno tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ki upravičuje potrebo po dodatnih informacijah; |
| --- | --- |

(a)

če pristojni organ pripravi dokumentacijo v skladu s Prilogo XV, pri čemer ugotovi možno dolgoročno tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ki upravičuje potrebo po dodatnih informacijah;

| (b) | če izpostavljenost snovi, ki jo izdeluje(jo) ali uvaža(jo) zadevni registracijski zavezanec(-ci), bistveno prispeva k temu tveganju. |
| --- | --- |

(b)

če izpostavljenost snovi, ki jo izdeluje(jo) ali uvaža(jo) zadevni registracijski zavezanec(-ci), bistveno prispeva k temu tveganju.

Smiselno se uporablja postopek iz členov 68 do 72.

Člen 50

Sprejetje odločitev med evalvacijo dokumentacije

1.   Agencija svoj osnutek odločitve, skupaj s pripombami registracijskega zavezanca, v skladu s členom 39 ali 40 uradno sporoči pristojnim organom držav članic.

2.   Države članice lahko v 30 dneh po tem, ko je bila dokumentacija razposlana, Agenciji predlagajo spremembe osnutka odločitve.

3.   Če Agencija ne prejme nobenih predlogov, odločitev sprejme v različici iz odstavka 1.

4.   Če Agencija prejme predlog spremembe, lahko spremeni osnutek odločitve. Agencija osnutek odločitve skupaj s predlaganimi spremembami predloži Odboru držav članic v 15 dneh po poteku 30-dnevnega roka iz odstavka 2.

5.   Agencija vsak predlog spremembe takoj sporoči vsem zadevnim registracijskim zavezancem ali uporabnikom na nižji stopnji in jim omogoči, da v 30 dneh predložijo svoje pripombe. Odbor držav članic upošteva vse prejete pripombe.

6.   Če Odbor držav članic doseže soglasje o osnutku odločitve v 60 dneh po tem, ko mu je bila zadeva predložena, Agencija v skladu s tem sprejme odločitev.

7.   Če Odbor države članice soglasja ne doseže, Komisija v 60 dneh po prejemu mnenja pripravi osnutek odločitve, ki se sprejme v skladu s postopkom iz člena 132(3).

8.   Proti odločitvam Agencije iz odstavkov 3 in 6 tega člena se lahko vloži pritožba v skladu s členi 90, 91 in 92.

Člen 51

Sprejetje odločitev med evalvacijo snovi

1.   Pristojni organ svoj osnutek odločitve, skupaj z vsemi pripombami registracijskega zavezanca ali uporabnika na nižji stopnji, v skladu s členom 45 razpošlje Agenciji in pristojnim organom drugih držav članic.

2.   Smiselno se uporabljajo določbe iz člena 50(2) do (8).

Člen 52

Delitev stroškov za teste brez sporazuma med registracijskimi zavezanci in/ali uporabniki na nižji stopnji

1.   Registracijski zavezanci ali uporabniki na nižji stopnji, ki so po odločitvi v skladu s tem naslovom zavezani opraviti test, si po svojih najboljših močeh prizadevajo, da bi se dogovorili o tem, kdo naj opravi test v imenu vseh drugih registracijskih zavezancev ali uporabnikov na nižji stopnji, ter Agencijo o tem ustrezno obvestijo v 90 dneh. Če Agencija ne dobi obvestila o takšnem dogovoru v roku 90 dni, določi enega od registracijskih zavezancev ali uporabnikov na nižji stopnji, da opravi test v imenu vseh drugih.

2.   Če registracijski zavezanec ali uporabnik na nižji stopnji izvede test v imenu drugih, si stroške te študije vsi enakomerno porazdelijo.

3.   V primeru iz odstavka 1 registracijski zavezanec ali uporabnik na nižji stopnji, ki izvede test, vsem zadevnim udeležencem priskrbi en izvod celovitega poročila o študiji.

4.   Udeleženec, ki izvede in predloži študijo, ima v skladu s tem terjatev do drugih. Vsak zadevni udeleženec lahko vloži zahtevek, da se drugemu udeležencu prepove proizvodnja, uvoz ali dajanje snovi v promet, če ta drugi udeleženec ne plača svojega deleža stroškov oziroma za ta znesek ne zagotovi jamstva ali ne izroči enega izvoda celovitega poročila o izvedeni študiji. Vsi zahtevki so izterljivi na nacionalnih sodiščih. Vsak udeleženec se lahko odloči, da svoje zahtevke za povračilo stroškov predloži razsodišču in sprejme njegovo odredbo.

Člen 53

Objava informacij o evalvaciji

Agencija vsako leto do 28. februarja objavi na svoji spletni strani poročilo o napredku, doseženem v primerjavi s predhodnim koledarskim letom pri izvajanju obveznosti, ki so ji bile naložene v zvezi z evalvacijo. To poročilo vsebuje zlasti priporočila morebitnim registracijskim zavezancem, da bi tako izboljšali kakovost bodočih registracij.

NASLOV VII

ODOBRITEV

POGLAVJE 1

Zahteva za odobritev

Člen 54

Namen odobritve

Namen tega naslova je, da se zagotovi dobro delovanje notranjega trga ter hkrati, da se tveganja, izhajajoča iz snovi, ki so vzrok za veliko zaskrbljenost, ustrezno nadzirajo in da se te snovi sčasoma zamenjajo z ustreznimi alternativnimi snovmi ali tehnologijami, kjer so te ekonomsko in tehnično izvedljive.

Člen 55

Splošne določbe

1.   Proizvajalec, uvoznik ali uporabnik na nižji stopnji snovi ne sme dati v promet za uporabo niti je ne sme sam uporabljati, če je ta snov vključena v Prilogo XIV, razen če:

| (a) | je bilo za uporabo(-e) te snovi kot take ali v pripravku ali vgrajene v izdelek, za katero(-e) se snov daje v promet ali za katero(-e) jo sam uporablja, izdano dovoljenje v skladu s členi 59 do 63; ali |
| --- | --- |

(a)

je bilo za uporabo(-e) te snovi kot take ali v pripravku ali vgrajene v izdelek, za katero(-e) se snov daje v promet ali za katero(-e) jo sam uporablja, izdano dovoljenje v skladu s členi 59 do 63; ali

| (b) | je (so) bila(-e) uporaba(-e) te snovi kot take ali v pripravku ali vgrajene v izdelek, za katero(-e) je bila snov dana v promet ali za katero(-e) jo sam uporablja, izvzeta iz zahteve za pridobitev odobritve iz Priloge XIV v skladu s členom 57(2); ali |
| --- | --- |

(b)

je (so) bila(-e) uporaba(-e) te snovi kot take ali v pripravku ali vgrajene v izdelek, za katero(-e) je bila snov dana v promet ali za katero(-e) jo sam uporablja, izvzeta iz zahteve za pridobitev odobritve iz Priloge XIV v skladu s členom 57(2); ali

| (c) | če datum iz člena 57(1) (c)(i) še ni bil dosežen; ali |
| --- | --- |

(c)

če datum iz člena 57(1) (c)(i) še ni bil dosežen; ali

| (d) | če je bil datum iz člena 57(1)(c)(i) že dosežen in je 18 mesecev pred tem datumom oddal vlogo, odločitev glede izdaje odobritve v skladu s to vlogo pa še ni bila sprejeta; ali |
| --- | --- |

(d)

če je bil datum iz člena 57(1)(c)(i) že dosežen in je 18 mesecev pred tem datumom oddal vlogo, odločitev glede izdaje odobritve v skladu s to vlogo pa še ni bila sprejeta; ali

| (e) | je bilo za snovi, dane v promet, odobritev za to uporabo izdano njegovemu neposrednemu uporabniku te snovi na nižji stopnji. |
| --- | --- |

(e)

je bilo za snovi, dane v promet, odobritev za to uporabo izdano njegovemu neposrednemu uporabniku te snovi na nižji stopnji.

2.   Uporabnik na nižji stopnji lahko uporablja snov, ki izpolnjuje kriterije iz odstavka 1, če je uporaba v skladu s pogoji iz odobritve za to uporabo udeležencu, ki je v dobavni verigi na višji stopnji.

3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za snovi, ki se uporabljajo za znanstvene raziskave in razvoj. V Prilogi XIV je natančno navedeno, če se odstavka 1 in 2 uporabljata za v izdelke in postopke usmerjene raziskave in razvoj, kakor tudi največja količina, ki je izvzeta.

4.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za naslednje uporabe snovi:

| (a) | uporabe v fitofarmacevtskih sredstvih na področju uporabe Direktive 91/414/EGS; |
| --- | --- |

(a)

uporabe v fitofarmacevtskih sredstvih na področju uporabe Direktive 91/414/EGS;

| (b) | uporabe v biocidnih proizvodih na področju uporabe Direktive 98/8/ES; |
| --- | --- |

(b)

uporabe v biocidnih proizvodih na področju uporabe Direktive 98/8/ES;

| (c) | uporabo kot motorno gorivo, zajeto v Direktivo 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva in spremenjeni Direktivi 93/12/ES (61); |
| --- | --- |

(c)

uporabo kot motorno gorivo, zajeto v Direktivo 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva in spremenjeni Direktivi 93/12/ES (61);

| (d) | uporabe izdelkov iz mineralnih olj kot gorivo za premične ali stacionarne kurilne naprave in uporabo kot gorivo v zaprtih sistemih. |
| --- | --- |

(d)

uporabe izdelkov iz mineralnih olj kot gorivo za premične ali stacionarne kurilne naprave in uporabo kot gorivo v zaprtih sistemih.

5.   Pri snoveh, za katere je treba pridobiti odobritev samo, ker izpolnjujejo kriterije iz člena 56(a), (b) iali (c) ali ker so opredeljene v skladu s členom 56(f) samo zaradi nevarnosti za zdravje ljudi, se odstavka 1 in 2 tega člena ne uporabljata za naslednje uporabe:

| (a) | uporabe v kozmetičnih proizvodih na področju uporabe Direktive 76/768/EGS; |
| --- | --- |

(a)

uporabe v kozmetičnih proizvodih na področju uporabe Direktive 76/768/EGS;

| (b) | uporabe v materialih za stik z živili na področju uporabe Uredbe (ES) št. 1935/2004. |
| --- | --- |

(b)

uporabe v materialih za stik z živili na področju uporabe Uredbe (ES) št. 1935/2004.

6.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za uporabo snovi v pripravkih, in sicer za:

| (a) | snovi iz člena 56(d), (e) in (f), katerih koncentracija ne presega mejne vrednosti 0,1 % mas.m/m; |
| --- | --- |

(a)

snovi iz člena 56(d), (e) in (f), katerih koncentracija ne presega mejne vrednosti 0,1 % mas.m/m;

| (b) | vse druge snovi, katerih koncentracija ne presega najnižje mejne vrednosti iz Direktive 1999/45/ES ali Priloge I k Direktivi 67/548/EGS in se zato pripravki iz njih razvrstijo kot nevarni. |
| --- | --- |

(b)

vse druge snovi, katerih koncentracija ne presega najnižje mejne vrednosti iz Direktive 1999/45/ES ali Priloge I k Direktivi 67/548/EGS in se zato pripravki iz njih razvrstijo kot nevarni.

Člen 56

Snovi, ki se vključijo v Prilogo XIV

V skladu s postopkom iz člena 57 se lahko v Prilogo XIV vključijo naslednje snovi:

| (a) | snovi, ki izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot rakotvorne iz skupine 1 ali 2 v skladu z Direktivo 67/548/EGS; |
| --- | --- |

(a)

snovi, ki izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot rakotvorne iz skupine 1 ali 2 v skladu z Direktivo 67/548/EGS;

| (b) | snovi, ki izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot mutagene iz skupine 1 ali 2 v skladu z Direktivo 67/548/EGS; |
| --- | --- |

(b)

snovi, ki izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot mutagene iz skupine 1 ali 2 v skladu z Direktivo 67/548/EGS;

| (c) | snovi, ki izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot strupene za razmnoževanje iz skupine 1 ali 2 v skladu z Direktivo 67/548/EGS; |
| --- | --- |

(c)

snovi, ki izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot strupene za razmnoževanje iz skupine 1 ali 2 v skladu z Direktivo 67/548/EGS;

| (d) | snovi, ki so v skladu s kriteriji iz Priloge XIII te uredbe obstojne, strupene in se lahko kopičijo v organizmih; |
| --- | --- |

(d)

snovi, ki so v skladu s kriteriji iz Priloge XIII te uredbe obstojne, strupene in se lahko kopičijo v organizmih;

| (e) | snovi, ki so v skladu s kriteriji iz Priloge XIII te uredbe zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih; |
| --- | --- |

(e)

snovi, ki so v skladu s kriteriji iz Priloge XIII te uredbe zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih;

| (f) | snovi — kot so snovi, ki so po svojih lastnostih endokrini motilci, ali snovi, ki so po svojih lastnostih obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene ali zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih, ne izpolnjujejo kriterijev iz točk (d) ali(e) — in za katere je za vsak primer posebej v skladu s postopkom iz člena 58 znanstveno dokazano, da imajo lahko resne učinke na zdravje ljudi ali okolje, ki so enakovredni učinkom snovi iz točk (a) do (e). |
| --- | --- |

(f)

snovi — kot so snovi, ki so po svojih lastnostih endokrini motilci, ali snovi, ki so po svojih lastnostih obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene ali zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih, ne izpolnjujejo kriterijev iz točk (d) ali(e) — in za katere je za vsak primer posebej v skladu s postopkom iz člena 58 znanstveno dokazano, da imajo lahko resne učinke na zdravje ljudi ali okolje, ki so enakovredni učinkom snovi iz točk (a) do (e).

Člen 57

Vključitev snovi v Prilogo XIV

1.   Odločitev o vključitvi snovi iz člena 56 v Prilogo XIV se sprejme v skladu s postopkom iz člena 132(3). Takšna odločitev mora za vsako snov vsebovati naslednje podatke:

| (a) | podatke o snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI; |
| --- | --- |

(a)

podatke o snovi, kakor je določeno v oddelku 2 Priloge VI;

| (b) | intrinzično(-e) lastnost(-i) snovi iz člena 56; |
| --- | --- |

(b)

intrinzično(-e) lastnost(-i) snovi iz člena 56;

| (c) | prehodne ureditve:






  (i) | datum(-e), s katerim(-i) se prepove dajanje v promet in uporaba snovi, če se ne pridobi odobritev, (v nadaljevanju „datum poteka“), ki morajo po potrebi upoštevati poseben proizvodni ciklus za to uporabo; |
| --- | --- | --- |

(c)

prehodne ureditve:

(i)

datum(-e), s katerim(-i) se prepove dajanje v promet in uporaba snovi, če se ne pridobi odobritev, (v nadaljevanju „datum poteka“), ki morajo po potrebi upoštevati poseben proizvodni ciklus za to uporabo;

| (ii) | datum ali datume vsaj 18 mesecev pred datumom(-i) poteka, do katerega(-ih) morajo prispeti vloge, če želi vlagatelj nadaljevati uporabo ali dajanje snovi v promet za določene uporabe po datumu(-ih) poteka; te nadaljnje uporabe se dovolijo po datumu poteka do sprejetja odločitve glede predložene odobritve; |
| --- | --- |

(ii)

datum ali datume vsaj 18 mesecev pred datumom(-i) poteka, do katerega(-ih) morajo prispeti vloge, če želi vlagatelj nadaljevati uporabo ali dajanje snovi v promet za določene uporabe po datumu(-ih) poteka; te nadaljnje uporabe se dovolijo po datumu poteka do sprejetja odločitve glede predložene odobritve;

| (d) | roke za preverjanje določenih uporab, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(d)

roke za preverjanje določenih uporab, če je ustrezno;

| (e) | uporabe ali kategorije uporab, ki so izvzete iz zahtev odobritve, če obstajajo, in pogoje za takšne izjeme, če obstajajo. |
| --- | --- |

(e)

uporabe ali kategorije uporab, ki so izvzete iz zahtev odobritve, če obstajajo, in pogoje za takšne izjeme, če obstajajo.

2.   Uporabe ali kategorije uporab so lahko izvzete iz zahtev odobritve pod pogojem, da je na podlagi veljavne posebne zakonodaje Skupnosti, ki določa za uporabo snovi v zvezi z varovanjem zdravja ljudi ali okolja minimalne zahteve, tveganje pod primernim nadzorom. Pri določitvi takšnih izjem se upošteva zlasti sorazmernost tveganja za zdravje ljudi in okolje v zvezi z naravo snovi, kot na primer, ko se tveganje spreminja glede na fizično obliko.

3.   Pred odločitvijo o vključitvi snovi v Prilogo XIV Agencija ob upoštevanju mnenja odbora držav članic priporoči prednostne snovi, ki jih je treba vključiti, in pri tem za vsako snov navede podatke iz odstavka 1. Običajno se da prednost snovem, ki:

| (a) | imajo lastnosti PBT ali vPvB; ali |
| --- | --- |

(a)

imajo lastnosti PBT ali vPvB; ali

| (b) | široko razširjeno uporabo; ali |
| --- | --- |

(b)

široko razširjeno uporabo; ali

| (c) | so v velikih količinah. |
| --- | --- |

(c)

so v velikih količinah.

Pri številu snovi, vključenih v Prilogo XIV, in datumih, določenih v skladu z odstavkom 1, je treba upoštevati tudi zmogljivosti Agencije za obravnavanje vlog v predvidenem roku. Agencija svoje prvo priporočilo prednostnih snovi, ki jih je treba vključiti v Prilogo XIV, izda do ... (62). Nadaljnja priporočila za vključitev dodatnih snovi v Prilogo XIV Agencija izda vsaj vsako drugo leto.

4.   Preden Agencija pošlje svoje priporočilo Komisiji, ga da najprej na razpolago javnosti na svoji spletni strani, pri čemer jasno navede datum objave, ob upoštevanju členov 117 in 118 o dostopu do informacij. Agencija vse zainteresirane strani pozove, da v treh mesecih po objavi predložijo pripombe, zlasti o uporabah, ki jih je treba izvzeti iz zahtev odobritve.

Agencija svoje priporočilo dopolni ob upoštevanju prejetih pripomb.

5.   Po vključitvi snovi v Prilogo XIV se ob upoštevanju odstavka 6 zanjo v skladu s postopkom iz naslova VIII ne smejo sprejeti nove omejitve za nadzorovanje tveganj za zdravje ljudi ali okolje, ki jih povzroča uporaba snovi kot take, v pripravku ali njena vgraditev v izdelek, zaradi intrinzičnih lastnosti iz Priloge XIV.

6.   Za snov iz Priloge XIV se lahko sprejmejo nove omejitve v skladu s postopkom iz naslova VIII za nadzorovanje tveganj za zdravje ljudi ali okolja, ki jih povzroča uporaba snovi v izdelku(-ih).

7.   Snovi, za katere so bile prepovedane vse uporabe v skladu z naslovom VIII ali drugo zakonodajo Skupnosti, se ne vključijo v Prilogo XIV ali se iz nje odstranijo.

8.   Snovi, ki na podlagi novih informacij ne izpolnjujejo več kriterijev iz člena 56, se odstranijo iz Priloge XIV v skladu s postopkom iz člena 132(3).

Člen 58

Identifikacija snovi iz člena 56

1.   Postopek, naveden v odstavkih 2 do 10 tega člena, se uporablja za opredelitev snovi, ki izpolnjujejo kriterije iz člena 56, in določitev seznama tistih snovi, ki bodo morda vključene v Prilogo XIV. Agencija v tem seznamu navede snovi, ki so na njenem delovnem programu v skladu s členom 82(3)(e).

2.   Komisija lahko Agencijo zaprosi, da pripravi dokumentacijo v skladu z ustreznimi oddelki Priloge XV za snovi, ki po njenem mnenju izpolnjujejo kriterije iz člena 56. Dokumentacija je lahko omejena na sklicevanje na vnos v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS, če je primerno. Agencija da to dokumentacijo na razpolago državam članicam.

3.   Vsaka država članica lahko pripravi dokumentacijo v skladu s Prilogo XV za snovi, ki po njenem mnenju izpolnjujejo kriterije iz člena 56, in jo pošlje Agenciji. Dokumentacija je lahko omejena na sklicevanje na vnos v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS, če je primerno. Agencija to dokumentacijo v 30 dneh po prejemu da na razpolago drugim državam članicam.

4.   Agencija na svoji spletni strani objavi obvestilo, da je bila za snov pripravljena dokumentacija iz Priloge XV. Agencija vse zainteresirane strani povabi, naj ji v določenem roku predložijo pripombe.

5.   V 60 dneh po tem, ko je bila dokumentacija razposlana, lahko druge države članice ali Agencija v dokumentaciji predložijo pripombe v zvezi z dokumentacijo snovi glede na kriterije iz člena 56.

6.   Če Agencija ne prejme nobenih pripomb, to snov vključi na seznam iz odstavka 1. Agencija lahko to snov vključi v svoja priporočila v skladu s členom 57(3).

7.   Po prejemu pripomb drugih držav članic ali drugih zainteresiranih strani ali na lastno pobudo Agencija predloži dokumentacijo Odboru držav članic v 15 dneh po poteku 60-dnevnega roka iz odstavka 5.

8.   Če Odbor držav članic v 30 dneh po prejemu dokumentacije doseže soglasje o identifikaciji, vključi Agencija to snov v seznam iz odstavka 1. Agencija lahko to snov vključi v svoja priporočila v skladu s členom 57(3).

9.   Če Odbor držav članic soglasja ne doseže, Komisija v 3 mesecih po prejemu mnenja Odbora držav članic pripravi osnutek predloga o identifikaciji snovi. Končna odločitev o identifikaciji snovi se sprejme v skladu s postopkom iz člena 132(3).

10.   Agencija objavi in posodobi seznam iz odstavka 1 na svoji spletni strani takoj, ko je odločitev o vključitvi snovi sprejeta.

POGLAVJE 2

Dodelitev odobritve

Člen 59

Dodelitev odobritve

1.   Komisija je pristojna, da odloča o vlogah za odobritev, v skladu s tem naslovom.

2.   Odobritev se brez poseganja v odstavek 3 dodeli, če je tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ki izhaja iz uporabe snovi zaradi njenih intrinzičnih lastnosti iz Priloge XIV, pod ustreznim nadzorom v skladu z oddelkom 6.4 Priloge I, kar vlagatelj dokumentira s poročilom o kemijski varnosti. Komisija upošteva vse informacije o izpustih, emisijah in izgubah, ki so znane v času odločitve.

Komisija ne upošteva tveganj za zdravje ljudi, ki izhajajo iz uporabe snovi v medicinskem pripomočku in jih urejajo Direktiva Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (63), Direktiva Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (64) in Direktiva 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (65).

3.   Odstavek 2 se ne uporablja za:

| (a) | snovi, ki izpolnjujejo kriterije iz člena 56(a), (b), (c) in (f), za katere ni mogoče določiti praga v skladu z oddelkom 6.4 Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

snovi, ki izpolnjujejo kriterije iz člena 56(a), (b), (c) in (f), za katere ni mogoče določiti praga v skladu z oddelkom 6.4 Priloge I;

| (b) | snovi, ki izpolnjujejo kriterije iz člena 56(d) in (e); |
| --- | --- |

(b)

snovi, ki izpolnjujejo kriterije iz člena 56(d) in (e);

4.   Če se odobritev ne more dodeliti v skladu z odstavkom 2 ali se ne more izdati za snovi, navedene v odstavku 3, se lahko kljub temu dodeli, če se dokaže, da socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi ali okolje, ki izhaja iz uporabe snovi, ter če niso na voljo ustrezne alternativne snovi ali tehnologije. Odločitev se sprejme po preučitvi vseh naslednjih dejavnikov:

| (a) | tveganja, ki ga pomenijo uporabe snovi; |
| --- | --- |

(a)

tveganja, ki ga pomenijo uporabe snovi;

| (b) | socialno-ekonomskih koristi, ki izhajajo iz njene uporabe, in socialno-ekonomskih posledic v primeru zavrnitve odobritve, kot jih prikažejo vlagatelj ali druge zainteresirane strani; |
| --- | --- |

(b)

socialno-ekonomskih koristi, ki izhajajo iz njene uporabe, in socialno-ekonomskih posledic v primeru zavrnitve odobritve, kot jih prikažejo vlagatelj ali druge zainteresirane strani;

| (c) | analize alternative, ki jo predloži vlagatelj v skladu s členom 61(4)(e) in prispevkov tretje strani, predloženih v skladu s členom 63(2); |
| --- | --- |

(c)

analize alternative, ki jo predloži vlagatelj v skladu s členom 61(4)(e) in prispevkov tretje strani, predloženih v skladu s členom 63(2);

| (d) | razpoložljivih informacij o tveganjih, ki jih alternativne snovi ali tehnologije pomenijo za zdravje ljudi ali okolje. |
| --- | --- |

(d)

razpoložljivih informacij o tveganjih, ki jih alternativne snovi ali tehnologije pomenijo za zdravje ljudi ali okolje.

5.   Uporaba se ne dovoli, če bi to pomenilo sprostitev omejitve iz Priloge XVII.

6.   Odobritev se dodeli samo, če je bila vloga predložena v skladu z zahtevami iz člena 61.

7.   Če vloga za odobritev vključuje informacije iz člena 61(5)(b), se te upoštevajo pri določitvi trajanja časovno omejenega roka za preverjanje iz odstavka 8 tega člena.

8.   Odobritve se preverjajo v časovno omejenem roku (čigar trajanje se določi za vsak primer posebej) brez poseganja v odločitve glede prihodnjega obdobja preverjanja; običajno zanje veljajo določeni pogoji, vključno s spremljanjem.

9.   V odobritvi morajo biti navedeni naslednji podatki:

| (a) | oseba(-e), kateri(m) se dodeli odobritev(-ve); |
| --- | --- |

(a)

oseba(-e), kateri(m) se dodeli odobritev(-ve);

| (b) | podatki o snovi(-eh); |
| --- | --- |

(b)

podatki o snovi(-eh);

| (c) | uporaba(-e), za katero(-e) se dodeli odobriteve; |
| --- | --- |

(c)

uporaba(-e), za katero(-e) se dodeli odobriteve;

| (d) | pogoji, pod katerimi se dodeli odobritev; |
| --- | --- |

(d)

pogoji, pod katerimi se dodeli odobritev;

| (e) | časovno omejen rok za preverjanje; |
| --- | --- |

(e)

časovno omejen rok za preverjanje;

| (f) | način spremljanja. |
| --- | --- |

(f)

način spremljanja.

10.   Ne glede na pogoje iz odobritve imetnik zagotovi, da se izpostavljenost zniža do najnižje ravni, ki jo je tehnično in praktično možno doseči.

Člen 60

Preverjanje odobritev

1.   Odobritve, dodeljene v skladu s členom 59, veljajo, dokler se Komisija ne odloči, da v okviru preverjanja odobritve spremeni ali umakne, če imetnik odobritve predloži oceno o preverjanju vsaj 18 mesecev pred potekom časovno omejenega roka za preverjanje. Namesto ponovne predložitve vseh sestavnih delov prvotne vloge za trenutno veljavno odobritev lahko imetnik odobritve predloži samo številko trenutno veljavne odobritve, ob upoštevanju drugega, tretjega in četrtega pododstavka.

Imetnik odobritve, izdane v skladu s členom 59, predloži vse načrte nadomestitve iz svoje vloge, ki so prilagojene zadnjemu stanju. Če imetnik ne more dokazati, da je tveganje pod ustreznim nadzorom, predloži zadnjemu stanju prilagojeno socialno-ekonomsko analizo, analizo alternativ in načrt nadomestitve iz prvotne vloge.

Če potem lahko dokaže, da je tveganje pod ustreznim nadzorom, predloži zadnjemu stanju prilagojeno poročilo o kemijski varnosti.

Če se spremenijo drugi sestavni deli prvotne vloge, predloži tudi te, ki jih prilagodi zadnjemu stanju.

2.   Odobritev se lahko preveri kadar koli, če:

| (a) | se okoliščine iz prvotne odobritve spremenijo tako, da pomenijo tveganje za zdravje ljudi ali okolje ali da imajo socialno-ekonomske posledice; ali |
| --- | --- |

(a)

se okoliščine iz prvotne odobritve spremenijo tako, da pomenijo tveganje za zdravje ljudi ali okolje ali da imajo socialno-ekonomske posledice; ali

| (b) | postanejo dostopne nove informacije glede morebitnih alternativ. |
| --- | --- |

(b)

postanejo dostopne nove informacije glede morebitnih alternativ.

Komisija določi ustrezen rok, do katerega imetnik(-i) odobritve lahko predloži(-jo) dodatne informacije, potrebne za preverjanje, ter pri tem navede, do kdaj bo sprejela odločitev v skladu s členom 63.

3.   V svoji odločitvi o preverjanju lahko Komisija ob upoštevanju načela sorazmernosti odobritev spremeni ali prekliče z datumom odločitve, če zaradi spremenjenih okoliščin ne bi bila dodeljena.

V primerih, ko je resno in neposredno ogroženo zdravje ljudi ali okolje, lahko Komisija odobritev ob upoštevanju načela sorazmernosti začasno prekliče, dokler traja preverjanje.

4.   Če ni izpolnjen okoljski standard kakovosti iz Direktive 96/61/ES, se lahko preverijo odobritve, dodeljene za uporabo zadevne snovi.

5.   Če niso izpolnjeni okoljski cilji iz člena 4(1) Direktive 2000/60/ES, se lahko preverijo odobritve, dodeljene za uporabo zadevne snovi v ustreznem porečju.

6.   Če se uporaba snovi pozneje prepove ali kako drugače omeji v Uredbi (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremenjeni Direktivi 79/117/ES (66), Komisija prekliče odobritev za to uporabo.

Člen 61

Vloge za odobritev

1.   Vloga za odobritev se predloži Agenciji.

2.   Vloge za odobritev lahko predložijo proizvajalec(-ci), uvoznik(i) in/ali uporabnik(i) snovi na nižji stopnji. Vlogo lahko predloži ena ali več oseb.

3.   Vloge se lahko predložijo za eno ali več snovi in za eno ali več uporab. Vloge se lahko predložijo za lastno uporabo(-e) vlagatelja(-ev) in/ali uporabe, za katere ta namerava dajati snov v promet.

4.   Vloga za odobritev mora vsebovati naslednje informacije:

| (a) | identiteto snovi(-eh) v skladu z oddelkom 2 Priloge VI; |
| --- | --- |

(a)

identiteto snovi(-eh) v skladu z oddelkom 2 Priloge VI;

| (b) | ime in podatke osebe ali oseb za stike, ki oddajo vlogo; |
| --- | --- |

(b)

ime in podatke osebe ali oseb za stike, ki oddajo vlogo;

| (c) | zahtevek za odobritev, v katerem se navede, za katero(-e) uporabo(-e) se skuša pridobiti odobritev, in zajame uporabo snovi v pripravkih in/ali vgraditev snovi v izdelke, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

zahtevek za odobritev, v katerem se navede, za katero(-e) uporabo(-e) se skuša pridobiti odobritev, in zajame uporabo snovi v pripravkih in/ali vgraditev snovi v izdelke, če je ustrezno;

| (d) | če še ni bilo predloženo v okviru registracije, poročilo o kemijski varnosti v skladu s Prilogo I, v katerem so obravnavana tveganja za zdravje ljudi in/ali okolje, ki izhajajo iz uporabe snovi zaradi intrinzičnih lastnosti, navedenih v Prilogi XIV; |
| --- | --- |

(d)

če še ni bilo predloženo v okviru registracije, poročilo o kemijski varnosti v skladu s Prilogo I, v katerem so obravnavana tveganja za zdravje ljudi in/ali okolje, ki izhajajo iz uporabe snovi zaradi intrinzičnih lastnosti, navedenih v Prilogi XIV;

| (e) | analizo alternativ, ob upoštevanju z njimi povezanih tveganj ter tehnične in ekonomske izvedljivosti nadomestitve. |
| --- | --- |

(e)

analizo alternativ, ob upoštevanju z njimi povezanih tveganj ter tehnične in ekonomske izvedljivosti nadomestitve.

5.   Vloga lahko vključuje:

| (a) | socialno-ekonomsko analizo, izvedeno v skladu s Prilogo XVI; |
| --- | --- |

(a)

socialno-ekonomsko analizo, izvedeno v skladu s Prilogo XVI;

| (b) | kjer je to ustrezno, načrt nadomestitve, ki vključuje raziskave in razvoj ter časovni razpored ukrepov, ki jih predlaga vlagatelj; |
| --- | --- |

(b)

kjer je to ustrezno, načrt nadomestitve, ki vključuje raziskave in razvoj ter časovni razpored ukrepov, ki jih predlaga vlagatelj;

| (c) | utemeljitev, zakaj niso upoštevana tveganja za zdravje ljudi in okolje, ki izhajajo iz:






  (i) | emisij snovi iz naprave, za katero je bilo izdano dovoljenje v skladu z Direktivo 96/61/ES; ali |
| --- | --- | --- |

(c)

utemeljitev, zakaj niso upoštevana tveganja za zdravje ljudi in okolje, ki izhajajo iz:

(i)

emisij snovi iz naprave, za katero je bilo izdano dovoljenje v skladu z Direktivo 96/61/ES; ali

| (ii) | izpustov snovi iz točkovnega vira, za katere veljata zahteva za predhodno ureditev iz člena 11(3)(g) Direktive 2000/60/ES in zakonodaja, sprejeta v skladu s členom 16 navedene direktive. |
| --- | --- |

(ii)

izpustov snovi iz točkovnega vira, za katere veljata zahteva za predhodno ureditev iz člena 11(3)(g) Direktive 2000/60/ES in zakonodaja, sprejeta v skladu s členom 16 navedene direktive.

6.   Vloga ne vključuje tveganj za zdravje ljudi, ki izhajajo iz uporabe snovi v medicinskem pripomočku, ki jo urejajo direktive 90/385/EGS, 93/42/EGS in 98/79/ES.

7.   Ob predložitvi odobritve se plača pristojbina v skladu z naslovom IX.

Člen 62

Naknadne vloge dodelitev odobritve

1.   Če je bila za uporabo snovi že oddana vloga, se lahko naknadni vlagatelj sklicuje na sestavne dele predhodne vloge, predložene v skladu s členom 61(4)(d) in (5)(a) in (b), pod pogojem, da ima kasnejši vlagatelj privoljenje prejšnjega vlagatelja, da se sklicuje na te dele vloge.

2.   Če je bila za uporabo snovi odobritev že dodeljena, se lahko naknadni vlagatelj sklicuje na sestavne dele predhodne vloge, predložene v skladu s členom 61(4)(d) in (5)(a) in (b), pod pogojem, da ima kasnejši vlagatelj privoljenje imetnika odobritve, da se sklicuje na te dele vloge.

Člen 63

Postopek za sprejetje odločitev o odobritvi

1.   Agencija potrdi datum prejema vloge. Odbor Agencije za oceno tveganja in Odbor Agencije za socialno-ekonomsko analizo pripravita osnutek svojega mnenja v desetih mesecih po datumu prejema vloge.

2.   Ob upoštevanju členov 117 in 118 o dostopu do informacij da Agencija na razpolago na svoji spletni strani splošne informacije o uporabah, za katere je prejela vloge, pri čemer navede roke, do katerih zainteresirane tretje strani lahko predložijo informacije o alternativnih snoveh ali tehnologijah.

3.   Pri pripravi svojega mnenja oba odbora iz odstavka 1 najprej preverita, ali vloga vključuje vse informacije iz člena 61, ki jih potrebujeta za izvedbo svoje naloge. Po potrebi odbora v posvetovanju drug z drugim vlagatelja pozoveta k predložitvi dodatnih informacij, da se vloga uskladi z zahtevami iz člena 61. Odbor za socialno-ekonomsko analizo lahko, če meni, da je to potrebno, od vlagatelja ali tretjih strani zahteva, da v določenem roku predloži dodatne informacije o alternativnih snoveh ali tehnologijah. Oba odbora upoštevata tudi informacije, ki jih predložijo tretje strani.

4.   Osnutek mnenja vsebuje naslednje elemente:

| (a) | Odbor za oceno tveganja: oceno tveganja za zdravje ljudi in/ali okolje, ki izhaja iz uporabe (uporab) snovi, kot je (so) opisana(-e) v vlogi, in če je ustrezno, oceno tveganj, ki izhajajo iz morebitnih alternativ; |
| --- | --- |

(a)

Odbor za oceno tveganja: oceno tveganja za zdravje ljudi in/ali okolje, ki izhaja iz uporabe (uporab) snovi, kot je (so) opisana(-e) v vlogi, in če je ustrezno, oceno tveganj, ki izhajajo iz morebitnih alternativ;

| (b) | Odbor za socialno-ekonomsko analizo: oceno socialno-ekonomskih dejavnikov ter razpoložljivost, primernost in tehnično izvedljivost drugih možnosti, povezanih z uporabo(-ami) snovi, kot je (so) opisana(-e) v vlogi, če se ta predloži v skladu s členom 61(5). |
| --- | --- |

(b)

Odbor za socialno-ekonomsko analizo: oceno socialno-ekonomskih dejavnikov ter razpoložljivost, primernost in tehnično izvedljivost drugih možnosti, povezanih z uporabo(-ami) snovi, kot je (so) opisana(-e) v vlogi, če se ta predloži v skladu s členom 61(5).

5.   Agencija pošlje osnutka obeh mnenj vlagatelju do konca roka iz odstavka 1. V enem mesecu po prejemu osnutka mnenja lahko vlagatelj pisno izrazi željo po predložitvi pripomb. Osnutek mnenja se šteje kot prejet sedem dni po tem, ko ga je Agencija poslala.

Če vlagatelj ne želi predložiti pripomb, Agencija ti mnenji pošlje Komisiji, državam članicam in vlagatelju v 15 dneh po poteku roka, v katerem lahko vlagatelj predloži pripombe, ali v 15 dneh po prejemu obvestila vlagatelja, da ne namerava predložiti pripomb.

Če vlagatelj želi predložiti pripombe, jih pošlje Agenciji v pisni obliki v dveh mesecih po prejemu osnutka mnenja. Odbora preučita pripombe in v dveh mesecih po njihovem prejemu v pisni obliki sprejmeta vsak svoje dokončno mnenje, pri čemer jih ustrezno upoštevata. V nadaljnjih 15 dneh Agencija pošlje mnenji s priloženimi pisnimi pripombami Komisiji, državam članicam in vlagatelju.

6.   Agencija določi v skladu s členoma 117 in 118, kateri deli njenih mnenj in kateri deli prilog k tem mnenjem naj bi bili na razpolago javnosti na njeni spletni strani.

7.   V primerih iz člena 62(1) Agencija obravnava vloge skupaj, če se lahko izpolnijo roki za prvo vlogo.

8.   Komisija pripravi osnutek odločitve o odobritvi v treh mesecih po prejemu mnenj Agencije. Dokončna odločitev o izdaji ali zavrnitvi odobritve se sprejme v skladu s postopkom iz člena 132(2).

9.   Povzetki odločitev Komisije, vključno s številko dovoljenja, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije in v zbirki podatkov, ki jo vzpostavi in sproti dopolnjuje Agencija.

10.   V primerih iz člena 62(2) se rok iz odstavka 1 tega člena skrajša na pet mesecev.

POGLAVJE 3

Odobritve v dobavni verigi

Člen 64

Obveznost imetnikov odobritve

Imetniki odobritve kakor tudi uporabniki na nižji stopnji iz člena 55(2), ki vključujejo snovi v pripravke, vključijo številko odobritve v oznako, preden dajo snov ali pripravek, ki snov vsebuje, v promet za dovoljeno uporabo brez poseganja v direktivah 67/548/EGS in 1999/45/ES. To se naredi takoj, ko je številka odobritve objavljena v skladu s členom 63(9).

Člen 65

Uporabniki na nižji stopnji

1.   Uporabniki na nižji stopnji, ki uporabljajo snov v skladu s členom 55(2), o tem obvestijo Agencijo v treh mesecih po prvi dostavi snovi.

2.   Agencija vzpostavi in sproti dopolnjuje register uporabnikov na nižji stopnji, ki so poslali obvestilo v skladu z odstavkom 1. Agencija zagotovi dostop do tega registra pristojnim organom držav članic.

NASLOV VIII

OMEJITVE ZA PROIZVODNJO, DAJANJE V PROMET IN UPORABO NEKATERIH NEVARNIH SNOVI, PRIPRAVKOV IN IZDELKOV

POGLAVJE 1

Splošna vprašanja

Člen 66

Splošne določbe

1.   Snov kot taka, v pripravku ali izdelku, za katero vsebuje Priloga XVII omejitev, se ne sme proizvajati, dajati v promet ali uporabljati, če ne izpolnjuje pogojev iz te omejitve. To ne velja za proizvodnjo, dajanje v promet ali uporabo snovi za znanstvene raziskave in razvoj. V Prilogi XVII je natančno navedeno, če se omejitev ne uporablja za v proizvod in proces usmerjeno raziskavo in razvoj, kakor tudi največja količina, ki je izvzeta.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za uporabo snovi v kozmetičnih izdelkih, kot je opredeljeno v Direktivi 76/768/EGS, v zvezi z omejitvami, ki se nanašajo na tveganja za zdravje ljudi na področju uporabe te direktive.

3.   Države članice lahko do ... (52) ohranijo vse obstoječe in strožje omejitve v zvezi s Prilogo XVII glede proizvodnje, dajanja v promet ali uporabe snovi, pod pogojem, da so bile te omejitve priglašene v skladu s Pogodbo. Komisija do ... (62) izdela in objavi popis teh omejitev.

POGLAVJE 2

Postopek za omejitve

Člen 67

Uvedba novih in sprememba veljavnih omejitev

1.   Če iz proizvodnje snovi, njene uporabe ali dajanja v promet izhaja nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ki jo je treba obravnavati v celi Skupnosti, se Priloga XVII spremeni v skladu s postopkom iz člena 132(3), tako da se sprejmejo nove omejitve ali spremenijo veljavne omejitve iz Priloge XVII za proizvodnjo, uporabo ali dajanje v promet snovi kot take, v pripravkih ali izdelkih v skladu s postopkom iz členov 68 do 72. Vsaka takšna odločitev upošteva socialno-ekonomski vpliv omejitve, vključno z razpoložljivostjo drugih možnosti.

Prvi pododstavek se ne uporablja za uporabo snovi kot na mestu izoliranega intermediata.

2.   Za snovi kot take, v pripravku ali v izdelku, ki izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje iz skupine 1 ali 2 in ki bi jih lahko potrošniki uporabili ter za katere je Komisija predlagala omejitve potrošniške uporabe, se Priloga XVII spremeni v skladu s postopkom iz člena 132(3). Členi 68 do 72 se ne uporabljajo.

Člen 68

Priprava predloga

1.   Če po mnenju Komisije pomeni proizvodnja, dajanje v promet ali uporaba snovi kot take, v pripravku ali izdelku tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ki ni ustrezno nadzorovano in bi ga bilo treba obravnavati, Komisija zaprosi Agencijo, da pripravi dokumentacijo, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge XV.

2.   Agencija po datumu iz člena 57(1)(c)(i) za snov iz Priloge XIV preuči, ali uporaba te snovi v izdelkih pomeni tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ki ni ustrezno nadzorovano. Če Agencija meni, da to tveganje ni ustrezno nadzorovano, pripravi dokumentacijo, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge XV.

3.   V 12 mesecih po prejemu zahteve Komisije v odstavku 1 in če se s to dokumentacijo dokaže, da je tveganje nesprejemljivo in da je zato treba poleg že uvedenih ukrepov sprejeti ukrepe na ravni celotne Skupnosti, Agencija predlaga omejitve, da sproži postopek za določitev omejitev.

4.   Če po mnenju Komisije pomeni proizvodnja, dajanje v promet ali uporaba snovi kot take, v pripravku ali izdelku tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ki ni ustrezno nadzorovano in bi ga bilo treba obravnavati, Komisija uradno obvesti Agencijo, da predlaga, naj pripravi dokumentacijo, ki je v skladu z zahtevami iz ustreznih oddelkov iz Priloge XV. Če ta snov ni na seznamu iz odstavka 5 tega člena, država članica v 12 mesecih po uradnem obvestilu Agenciji pripravi dokumentacijo, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge XV. Če se s to dokumentacijo dokaže, da je treba poleg že uvedenih ukrepov sprejeti ukrepe na ravni celotne Skupnosti, država članica to dokumentacijo predloži Agenciji v obliki iz Priloge XV, da sproži postopek za določitev omejitev.

Agencija ali države članice upoštevajo dokumentacijo, poročila o kemijski varnosti ali ocene tveganja, predložene Agenciji ali državi članici v skladu s to uredbo. Agencija in države članice upoštevajo tudi ustrezne ocene tveganja, predložene za namene drugih uredb ali direktiv Skupnosti. Zato na zahtevo zagotovijo informacije zadevni državi članici ali Agenciji drugi organi, kot so agencije, ustanovljene na podlagi zakonodaje Skupnosti, ki izvajajo podobne naloge.

Odbor za oceno tveganja in Odbor za socialno-ekonomsko analizo preverita, ali je predložena dokumentacija v skladu z zahtevami iz Priloge XV. V 30 dneh po prejemu posamezni odbor Agencijo ali državo članico, ki je predlagala omejitve, obvesti o tem, ali je dokumentacija po mnenju odborov v skladu z zahtevami. Če dokumentacija ni v skladu z zahtevami, se Agencijo ali državo članico o tem pisno obvesti v 45 dneh po prejemu in pri tem navede razloge. Agencija ali država članica dokumentacijo uskladi z zahtevami v 60 dneh po prejemu obvestila odborov o razlogih, sicer se postopek iz tega poglavja zaključi. Agencija takoj objavi, da namerava Komisija ali država članica sprožiti postopek za omejitev snovi, ter obvesti tiste, ki so predložili registracijo za to snov.

5.   Agencija vodi seznam snovi, za katere Agencija ali država članica načrtuje dokumentacijo ali pa takšna dokumentacija nastaja, za namene predloga o omejitvi in ki je v skladu z zahtevami iz Priloge XV. Če je snov na seznamu, se ne pripravi nobena druga takšna dokumentacija. Če država članica ali Agencija predlaga, da bi bilo treba obstoječo omejitev iz Priloge XVII ponovno preučiti, se odločitev o tem sprejme v skladu s postopkom iz člena 132(2) na podlagi dokazil, ki jih predstavi država članica ali Agencija.

6.   Agencija brez poseganja v člena 117 in 118 vso dokumentacijo, ki je v skladu s Prilogo XV, vključno z omejitvami, predlaganimi v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena, takoj objavi na svoji spletni strani in pri tem jasno navede datum objave. Agencija pozove vse zainteresirane strani, da v 6 mesecih po datumu objave posamezno ali skupno predložijo:

| (a) | pripombe k dokumentaciji in predlaganim omejitvam; |
| --- | --- |

(a)

pripombe k dokumentaciji in predlaganim omejitvam;

| (b) | socialno-ekonomsko analizo predlaganih omejitev ali informacije, ki se lahko uporabijo za takšno analizo, s katero se preučijo prednosti in slabosti predlaganih omejitev. Biti mora v skladu z zahtevami iz Priloge XVI. |
| --- | --- |

(b)

socialno-ekonomsko analizo predlaganih omejitev ali informacije, ki se lahko uporabijo za takšno analizo, s katero se preučijo prednosti in slabosti predlaganih omejitev. Biti mora v skladu z zahtevami iz Priloge XVI.

Člen 69

Mnenje Agencije: Odbor za oceno tveganja

V devetih mesecih po datumu objave iz člena 68(6) Odbor za oceno tveganja na podlagi preučitve ustreznih delov dokumentacije oblikuje mnenje o tem, ali so predlagane omejitve primerne za zmanjševanje tveganja za zdravje ljudi in/ali okolje. Pri tem mnenju upošteva dokumentacijo države članice ali dokumentacijo, ki jo na zahtevo Komisije pripravi Agencija, in stališča zainteresiranih strani iz točke (a) člena 68(6).

Člen 70

Mnenje Agencije: Odbor za socialno-ekonomsko analizo

1.   V dvanajstih mesecih po datumu objave iz člena 68(6) Odbor za socialno-ekonomsko analizo na podlagi preučitve ustreznih delov dokumentacije in socialno-ekonomskega vpliva oblikuje mnenje o predlaganih omejitvah. Pripravi osnutek mnenja o predlaganih omejitvah in njihovem socialno-ekonomskem vplivu, pri čemer upošteva analize ali informacije v skladu s točko (b) člena 68(6), če so bile predložene. Agencija osnutek mnenja takoj objavi na svoji spletni strani. Agencija zainteresirane strani pozove, da najpozneje v 60 dneh po objavi tega osnutka mnenja predložijo svoje pripombe nanj.

2.   Odbor za socialno-ekonomsko analizo takoj sprejme svoje mnenje, pri čemer ustrezno upošteva dodatne pripombe, prejete v predpisanem roku. Pri tem mnenju se upoštevajo pripombe in socialno-ekonomske analize zainteresiranih strani, predložene v skladu zčlenom 68(6) in odstavkom 1 tega člena.

3.   Če mnenje Odbora za oceno tveganja bistveno odstopa od omejitev, ki jih je predlagala država članica ali Komisija, lahko Agencija rok za sprejetje mnenja Odbora za socialno-ekonomsko analizo podaljša za največ 90 dni.

Člen 71

Predložitev mnenja Komisiji

1.   Agencija Komisiji takoj predloži mnenje Odbora za oceno tveganja in Odbora za socialno-ekonomsko analizo o omejitvah, predlaganih za snovi kot take, v pripravkih ali izdelkih. Če en ali oba odbora ne oblikujeta mnenja do roka iz člena 69 in člena 70(1), Agencija o tem obvesti Komisijo in pri tem navede razloge.

2.   Agencija mnenji obeh odborov brez poseganja v člena 117 in 118 takoj objavi na svoji spletni strani.

3.   Agencija Komisiji in/ali državi članici na zahtevo zagotovi vse dokumente in dokazila, ki so ji bila predložena ali ki jih je upoštevala.

Člen 72

Odločitev Komisije

1.   Če so izpolnjeni pogoji iz člena 67, Komisija pripravi osnutek spremembe Priloge XVII v treh mesecih po prejemu mnenja Odbora za socialno-ekonomsko analizo ali do konca roka, določenega v skladu s členom 70, če ta odbor ne sprejme mnenja, kar nastopi prej.

Če osnutek spremembe odstopa od izvirnega predloga ali če ne upošteva mnenj Agencije, Komisija priloži podrobno utemeljitev razlogov za neskladja.

2.   Končna odločitev se sprejme v skladu s postopkom iz člena 132(3). Komisija pošlje osnutek spremembe državi članici vsaj 45 dni pred glasovanjem.

NASLOV IX

PRISTOJBINE IN TAKSE

Člen 73

Pristojbine in takse

1.   Pristojbine, ki se zahtevajo v skladu s členi 6(4), 7(1) in (5), 9(2), 11(4), 17(2), 18(2), 19(3), 39, 61(7) in 91(3), so podrobno navedene v uredbi Komisije, sprejeti v skladu s postopkom iz člena 132(3) do ... (67).

2.   Za registracijo snovi v količini med 1 in 10 tonami, za katere registracijska dokumentacija vsebuje popolne informacije v Prilogi VII, pristojbine ni treba plačati.

3.   Pri sestavi in znesku pristojbin iz odstavka 1 se upošteva delo, ki ga morata opraviti Agencija in pristojni organ za izvedbo te uredbe, določita pa se v taki višini, da z njimi povezani prihodki, v kombinaciji z drugimi viri prihodkov Agencije v skladu s členom 95(1), zadostujejo za pokritje stroškov opravljenih storitev. Pri pristojbinah za registracijo se upošteva delo, ki se morda lahko opravi v skladu z naslovom VI.

V členih 6(4), 7(1) in (5), 9(2), 11(4), 17(2) in 18(2) se pri sestavi in znesku pristojbin upošteva količinski razpon snovi, ki je v postopku registracije.

V vseh primerih se za MSP določi zmanjšana pristojbina.

V členu 11(4) se pri sestavi in znesku pristojbin upošteva, ali so bile informacije predložene skupaj ali ločeno.

V primeru zahtevka na podlagi člena 10(a)(xi) se pri sestavi in znesku pristojbin upošteva delo, ki ga mora opraviti Agencija v zvezi s presojo utemeljitve.

4.   V Uredbi iz odstavka 1 so podrobno navedene okoliščine, v katerih se bo delež pristojbin prenesel na ustrezen pristojni organ države članice.

5.   Agencija lahko zahteva tudi takse za druge storitve, ki jih zagotavlja.

NASLOV X

AGENCIJA

Člen 74

Ustanovitev in pregled

1.   Evropska agencija za kemikalije se ustanovi za upravljanje ter v nekaterih primerih za izvajanje tehničnih, znanstvenih in upravnih vidikov REACH in za zagotavljanje usklajenosti na ravni Skupnosti v zvezi s temi vidiki.

2.   Agencija je predmet pregleda do ... (57).

Člen 75

Sestava

1.   Agencijo sestavljajo:

| (a) | upravni odbor, ki izvaja pristojnosti iz člena 77; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor, ki izvaja pristojnosti iz člena 77;

| (b) | izvršni direktor, ki izvaja pristojnosti iz člena 82; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor, ki izvaja pristojnosti iz člena 82;

| (c) | Odbor za oceno tveganja, ki je odgovoren za pripravo mnenja Agencije o ocenjevanju, vlogah za izdajo dovoljenja, predlogih za omejitve, predlogih za razvrstitev in označitev v skladu z naslovom XI ter o vseh drugih vprašanjih, ki izhajajo iz uporabe pričujoče uredbe in so povezane z zdravjem ljudi ali okoljem; |
| --- | --- |

(c)

Odbor za oceno tveganja, ki je odgovoren za pripravo mnenja Agencije o ocenjevanju, vlogah za izdajo dovoljenja, predlogih za omejitve, predlogih za razvrstitev in označitev v skladu z naslovom XI ter o vseh drugih vprašanjih, ki izhajajo iz uporabe pričujoče uredbe in so povezane z zdravjem ljudi ali okoljem;

| (d) | Odbor za socialno-ekonomsko analizo, ki je odgovoren za pripravo mnenja Agencije o vlogah za odobritev, predlogih za omejitve ter o vseh drugih vprašanjih, ki izhajajo iz uporabe te uredbe v zvezi s socialno-ekonomskim vplivom možnih zakonodajnih ukrepov na snovi; |
| --- | --- |

(d)

Odbor za socialno-ekonomsko analizo, ki je odgovoren za pripravo mnenja Agencije o vlogah za odobritev, predlogih za omejitve ter o vseh drugih vprašanjih, ki izhajajo iz uporabe te uredbe v zvezi s socialno-ekonomskim vplivom možnih zakonodajnih ukrepov na snovi;

| (e) | Odbor držav članic, ki je odgovoren za odpravo morebitnih neskladij v mnenjih o osnutkih odločitev, ki jih predlagajo Agencija ali države članice v skladu z naslovom VI, ter predlogih za identifikacijo snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, za katere mora veljati postopek za dodelitev odobritve v skladu z naslovom VII; |
| --- | --- |

(e)

Odbor držav članic, ki je odgovoren za odpravo morebitnih neskladij v mnenjih o osnutkih odločitev, ki jih predlagajo Agencija ali države članice v skladu z naslovom VI, ter predlogih za identifikacijo snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, za katere mora veljati postopek za dodelitev odobritve v skladu z naslovom VII;

| (f) | forum za izmenjavo informacij o izvrševanje (v nadaljevanju „forum“), ki usklajuje mrežo organov držav članic, odgovornih za izvrševanje te uredbe; |
| --- | --- |

(f)

forum za izmenjavo informacij o izvrševanje (v nadaljevanju „forum“), ki usklajuje mrežo organov držav članic, odgovornih za izvrševanje te uredbe;

| (g) | sekretariat, ki deluje pod vodstvom izvršnega direktorja in zagotavlja tehnično, znanstveno in upravno podporo obema odboroma in forumu ter ustrezno medsebojno usklajevanje. Hkrati opravlja delo, ki se od Agencije zahteva v okviru postopkov predregistracije, registracije in evalvacije, ter pripravlja smernice, vzdržuje zbirke podatkov in zagotavlja informacije; |
| --- | --- |

(g)

sekretariat, ki deluje pod vodstvom izvršnega direktorja in zagotavlja tehnično, znanstveno in upravno podporo obema odboroma in forumu ter ustrezno medsebojno usklajevanje. Hkrati opravlja delo, ki se od Agencije zahteva v okviru postopkov predregistracije, registracije in evalvacije, ter pripravlja smernice, vzdržuje zbirke podatkov in zagotavlja informacije;

| (h) | komisija za pritožbe, ki odloča o pritožbah proti odločitvam Agencije. |
| --- | --- |

(h)

komisija za pritožbe, ki odloča o pritožbah proti odločitvam Agencije.

2.   Odbori iz točk (c), (d) in (e) odstavka 1 (v nadaljevanju „odbori“) in forum lahko ustanovijo delovne skupine. Zato sprejmejo v skladu s svojim poslovnikom natančne ureditve za prenos določenih nalog na te delovne skupine.

3.   Odbori in forum se lahko, če menijo, da je ustrezno, o pomembnih vprašanjih splošne znanstvene ali etične narave posvetujejo pri ustreznih virih strokovnega znanja.

Člen 76

Naloge

1.   Agencija zagotavlja državam članicam in institucijam Skupnosti najboljše možno znanstveno in tehnično svetovanje za vprašanja o kemikalijah, ki spadajo v njeno pristojnost in se ji predložijo v skladu z določbami te uredbe.

2.   Sekretariat prevzame naslednje naloge:

| (a) | naloge, ki se dodelijo v skladu z naslovom II; vključno z olajševanjem učinkovite registracije uvoženih snovi na način, ki je v skladu z mednarodnimi trgovinskimi obveznostmi Skupnosti do tretjih držav; |
| --- | --- |

(a)

naloge, ki se dodelijo v skladu z naslovom II; vključno z olajševanjem učinkovite registracije uvoženih snovi na način, ki je v skladu z mednarodnimi trgovinskimi obveznostmi Skupnosti do tretjih držav;

| (b) | naloge, ki se mu dodelijo v skladu z naslovom III; |
| --- | --- |

(b)

naloge, ki se mu dodelijo v skladu z naslovom III;

| (c) | naloge, ki se mu dodelijo v skladu z naslovom VI; |
| --- | --- |

(c)

naloge, ki se mu dodelijo v skladu z naslovom VI;

| (d) | vzpostavitev in vzdrževanje zbirke (zbirk) podatkov z informacijami o vseh registriranih snoveh, popisom razvrstitev in označitev ter usklajenim seznamom razvrstitev in označitev. Informacije iz zbirke (zbirk) podatkov, ki je (so) določena(-e) v členu 118(1) in (2), so brezplačno na razpolago javnosti na internetu, razen kadar velja za utemeljenega zahtevek na podlagi člena 10(a)(xi). Agencija omogoči dostop do drugih informacij iz zbirk podatkov na zahtevo v skladu s členom 117; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev in vzdrževanje zbirke (zbirk) podatkov z informacijami o vseh registriranih snoveh, popisom razvrstitev in označitev ter usklajenim seznamom razvrstitev in označitev. Informacije iz zbirke (zbirk) podatkov, ki je (so) določena(-e) v členu 118(1) in (2), so brezplačno na razpolago javnosti na internetu, razen kadar velja za utemeljenega zahtevek na podlagi člena 10(a)(xi). Agencija omogoči dostop do drugih informacij iz zbirk podatkov na zahtevo v skladu s členom 117;

| (e) | javnosti daje na razpolago informacije o tem, katere snovi se trenutno ocenjujejo ali so bile ocenjene v 90 dneh po tem, ko je Agencija prejela informacije, v skladu s členom 118(1); |
| --- | --- |

(e)

javnosti daje na razpolago informacije o tem, katere snovi se trenutno ocenjujejo ali so bile ocenjene v 90 dneh po tem, ko je Agencija prejela informacije, v skladu s členom 118(1);

| (f) | zagotavlja tehnične in znanstvene smernice ter orodja za uporabo te uredbe, kjer je ustrezno, kot pomoč industriji, zlasti pa MSP pri sestavljanju poročil o kemijski varnosti (v skladu s členi 14, 31(1) in 36(4) ter pri uporabi členov 10(a)(viii), 11(4) in 19(2)); |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja tehnične in znanstvene smernice ter orodja za uporabo te uredbe, kjer je ustrezno, kot pomoč industriji, zlasti pa MSP pri sestavljanju poročil o kemijski varnosti (v skladu s členi 14, 31(1) in 36(4) ter pri uporabi členov 10(a)(viii), 11(4) in 19(2));

| (g) | zagotavlja tehnične in znanstvene smernice o uporabi te uredbe za pristojne organe držav članic ter podporo službi za pomoč uporabnikom v državah članicah, ustanovljeni v skladu z naslovom XIII; |
| --- | --- |

(g)

zagotavlja tehnične in znanstvene smernice o uporabi te uredbe za pristojne organe držav članic ter podporo službi za pomoč uporabnikom v državah članicah, ustanovljeni v skladu z naslovom XIII;

| (h) | proizvajalcem in uvoznikom pri registraciji snovi v skladu s členom 12(1) zagotavlja svetovanje in pomoč; |
| --- | --- |

(h)

proizvajalcem in uvoznikom pri registraciji snovi v skladu s členom 12(1) zagotavlja svetovanje in pomoč;

| (i) | za druge zainteresirane strani pripravlja pojasnila o tej uredbi; |
| --- | --- |

(i)

za druge zainteresirane strani pripravlja pojasnila o tej uredbi;

| (j) | na zahtevo Komisije zagotavlja tehnično in znanstveno podporo ukrepom, namenjenim krepitvi sodelovanja med Skupnostjo, njenimi državami članicami, mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami pri znanstvenih in tehničnih vprašanjih, ki so povezana z varnostjo snovi, ter dejavno sodeluje pri tehnični pomoči in dejavnostih usposabljanja za smotrno ravnanje s kemikalijami v državah v razvoju; |
| --- | --- |

(j)

na zahtevo Komisije zagotavlja tehnično in znanstveno podporo ukrepom, namenjenim krepitvi sodelovanja med Skupnostjo, njenimi državami članicami, mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami pri znanstvenih in tehničnih vprašanjih, ki so povezana z varnostjo snovi, ter dejavno sodeluje pri tehnični pomoči in dejavnostih usposabljanja za smotrno ravnanje s kemikalijami v državah v razvoju;

| (k) | skrbi za Priročnik o odločitvah in mnenjih o razlagi in izvajanju te uredbe na podlagi sklepov Odbora držav članic; |
| --- | --- |

(k)

skrbi za Priročnik o odločitvah in mnenjih o razlagi in izvajanju te uredbe na podlagi sklepov Odbora držav članic;

| (l) | uradno obvešča o odločitvah Agencije; |
| --- | --- |

(l)

uradno obvešča o odločitvah Agencije;

| (m) | pripravlja oblike za predložitev podatkov Agenciji. |
| --- | --- |

(m)

pripravlja oblike za predložitev podatkov Agenciji.

3.   Odbori prevzamejo naslednje naloge:

| (a) | naloge, ki se jim dodelijo v skladu z naslovi VI do XI; |
| --- | --- |

(a)

naloge, ki se jim dodelijo v skladu z naslovi VI do XI;

| (b) | na zahtevo Komisije zagotavlja tehnično in znanstveno podporo ukrepom, namenjenim krepitvi sodelovanja med Skupnostjo, njenimi državami članicami, mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami pri znanstvenih in tehničnih vprašanjih, ki so povezana z varnostjo snovi, ter dejavno sodeluje pri tehnični pomoči in dejavnostih usposabljanja za smotrno ravnanje s kemikalijami v državah v razvoju; |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo Komisije zagotavlja tehnično in znanstveno podporo ukrepom, namenjenim krepitvi sodelovanja med Skupnostjo, njenimi državami članicami, mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami pri znanstvenih in tehničnih vprašanjih, ki so povezana z varnostjo snovi, ter dejavno sodeluje pri tehnični pomoči in dejavnostih usposabljanja za smotrno ravnanje s kemikalijami v državah v razvoju;

| (c) | na zahtevo Komisije pripravijo mnenje o drugih vidikih, povezanih z varnostjo snovi kot takih, v pripravkih ali izdelkih. |
| --- | --- |

(c)

na zahtevo Komisije pripravijo mnenje o drugih vidikih, povezanih z varnostjo snovi kot takih, v pripravkih ali izdelkih.

4.   Forum prevzame naslednje naloge:

| (a) | širjenje dobre prakse in opozarjanje na težave na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

širjenje dobre prakse in opozarjanje na težave na ravni Skupnosti;

| (b) | predlaganje, usklajevanje in ocenjevanje projektov usklajenega izvrševanja in skupnih inšpekcij; |
| --- | --- |

(b)

predlaganje, usklajevanje in ocenjevanje projektov usklajenega izvrševanja in skupnih inšpekcij;

| (c) | koordinacija izmenjave inšpektorjev; |
| --- | --- |

(c)

koordinacija izmenjave inšpektorjev;

| (d) | opredelitev strategij in najboljše prakse izvrševanja; |
| --- | --- |

(d)

opredelitev strategij in najboljše prakse izvrševanja;

| (e) | razvoj delovnih postopkov in orodij za lokalne inšpektorje; |
| --- | --- |

(e)

razvoj delovnih postopkov in orodij za lokalne inšpektorje;

| (f) | razvoj postopka za elektronsko izmenjavo podatkov; |
| --- | --- |

(f)

razvoj postopka za elektronsko izmenjavo podatkov;

| (g) | po potrebi povezovanje z industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno z ustreznimi mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(g)

po potrebi povezovanje z industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno z ustreznimi mednarodnimi organizacijami;

| (h) | preučevanje predlogov za omejitve, da tako svetuje glede izvršljivosti. |
| --- | --- |

(h)

preučevanje predlogov za omejitve, da tako svetuje glede izvršljivosti.

Člen 77

Pristojnosti upravnega odbora

Upravni odbor imenuje izvršnega direktorja v skladu s členom 83 in računovodjo v skladu s členom 43 Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002.

Upravni odbor sprejme:

| (a) | do 30. aprila vsako leto splošno poročilo Agencije za preteklo leto ter ga najpozneje do 15. junija pošlje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Računskemu sodišču; |
| --- | --- |

(a)

do 30. aprila vsako leto splošno poročilo Agencije za preteklo leto ter ga najpozneje do 15. junija pošlje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Računskemu sodišču;

| (b) | do 31. oktobra vsako leto delovni program Agencije za naslednje leto ter ga pošlje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

do 31. oktobra vsako leto delovni program Agencije za naslednje leto ter ga pošlje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji;

| (c) | končni proračun Agencije v skladu s členom 95 pred začetkom proračunskega leta, ki ga po potrebi prilagodi prispevku Skupnosti in drugim prihodkom Agencije; |
| --- | --- |

(c)

končni proračun Agencije v skladu s členom 95 pred začetkom proračunskega leta, ki ga po potrebi prilagodi prispevku Skupnosti in drugim prihodkom Agencije;

| (d) | večletni delovni program, ki se redno pregleduje. |
| --- | --- |

(d)

večletni delovni program, ki se redno pregleduje.

Sprejme notranja pravila in postopke Agencije. Pravila se objavijo.

Izvaja svoje naloge v zvezi s proračunom Agencije v skladu s členi 95, 96 in 102.

Ima disciplinska pooblastila nad izvršnim direktorjem.

Odbor sprejme svoj poslovnik.

Imenuje predsednika, člane in nadomestne člane komisije za pritožbe v skladu s členom 88.

Imenuje člane odborov Agencije, kot je navedeno v členu 84.

Vsako leto v skladu s členom 95(6) sporoči vse informacije o izidu postopkov evalvacije v skladu s členom 95(6).

Člen 78

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavlja po en predstavnik iz vsake države članice, in največ šest predstavnikov, ki jih imenuje Komisija, ter trije predstavniki zainteresiranih strani, ki nimajo glasovalne pravice.

Vsaka država članica predlaga člana za upravni odbor. Tako predlagane člane imenuje Svet.

2.   Člani so imenovani na podlagi njihovih ustreznih izkušenj in strokovnega znanja s področja kemijske varnosti ali pravne ureditve v zvezi s kemikalijami, medtem ko je hkrati treba zagotoviti, da imajo člani upravnega odbora ustrezno splošno, finančno in pravno strokovno znanje.

3.   Mandat traja štiri leta. Mandat se lahko enkrat obnovi. Vendar pa Komisija za prvi mandat določi polovico svojih kandidatov in Svet 12 svojih kandidatov, za katere bo ta mandat trajal šest let.

Člen 79

Predsedstvo upravnega odbora

1.   Upravni odbor izvoli med člani z glasovalno pravico predsednika in namestnika predsednika. Namestnik predsednika samodejno nadomesti predsednika, če ta ne more opravljati svojih dolžnosti.

2.   Mandat predsednika in namestnika predsednika traja dve leti in preneha, ko jima poteče članstvo v upravnem odboru. Mandat se lahko enkrat obnovi.

Člen 80

Seje upravnega odbora

1.   Seje upravnega odbora skliče njegov predsednik z vabilom ali na zahtevo najmanj tretjine članov odbora.

2.   Izvršni direktor sodeluje na zasedanjih upravnega odbora, vendar nima glasovalne pravice.

3.   Predsedniki odborov in predsednik foruma iz člena 75(1)(c) do (f) se lahko udeležijo sej upravnega odbora, vendar so brez glasovalne pravice.

Člen 81

Glasovanje v upravnem odboru

Upravni odbor sprejme poslovnik za glasovanje, ki vključuje pogoje, pod katerimi lahko en član glasuje v imenu drugega. Upravni odbor odloča z dvotretjinsko večino vseh članov z glasovalno pravico.

Člen 82

Dolžnosti in pristojnosti izvršnega direktorja

1.   Agencijo vodi izvršni direktor, ki opravlja svoje dolžnosti v interesu Skupnosti in neodvisno od kakršnih koli posebnih interesov.

2.   Izvršni direktor je pravni zastopnik Agencije. Odgovoren je za:

| (a) | tekoče upravljanje agencije; |
| --- | --- |

(a)

tekoče upravljanje agencije;

| (b) | upravljanje vseh virov, ki jih Agencija potrebuje za izvajanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje vseh virov, ki jih Agencija potrebuje za izvajanje svojih nalog;

| (c) | zagotavljanje upoštevanja rokov, ki so v zakonodaji Skupnosti določeni za sprejemanje mnenj Agencije; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje upoštevanja rokov, ki so v zakonodaji Skupnosti določeni za sprejemanje mnenj Agencije;

| (d) | zagotavljanje ustreznega in pravočasnega usklajevanja med odbori in forumom; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje ustreznega in pravočasnega usklajevanja med odbori in forumom;

| (e) | sklepanje in upravljanje potrebnih pogodb s ponudniki storitev; |
| --- | --- |

(e)

sklepanje in upravljanje potrebnih pogodb s ponudniki storitev;

| (f) | pripravo poročila o prihodkih in odhodkih ter izvrševanje proračuna Agencije v skladu s členoma 95 in 96; |
| --- | --- |

(f)

pripravo poročila o prihodkih in odhodkih ter izvrševanje proračuna Agencije v skladu s členoma 95 in 96;

| (g) | vse kadrovske zadeve; |
| --- | --- |

(g)

vse kadrovske zadeve;

| (h) | zagotavljanje tajniških storitev upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje tajniških storitev upravnemu odboru;

| (i) | pripravo osnutkov mnenj upravnega odbora o predlaganih poslovnikih odborov in foruma; |
| --- | --- |

(i)

pripravo osnutkov mnenj upravnega odbora o predlaganih poslovnikih odborov in foruma;

| (j) | zagotavljanje vsega potrebnega za izvajanje dodatnih nalog (v okviru pristojnosti iz člena 76), ki jih Agenciji dodeli delegacija Komisije na zahtevo upravnega odbora; |
| --- | --- |

(j)

zagotavljanje vsega potrebnega za izvajanje dodatnih nalog (v okviru pristojnosti iz člena 76), ki jih Agenciji dodeli delegacija Komisije na zahtevo upravnega odbora;

| (k) | določanje pogojev za uporabo programskih paketov. |
| --- | --- |

(k)

določanje pogojev za uporabo programskih paketov.

3.   Vsako leto izvršni direktor predloži upravnemu odboru v odobritev:

| (a) | osnutek poročila o dejavnostih Agencije v predhodnem letu, vključno z informacijami o številu prejete registracijske dokumentacije, številu evalviranih snovi, številu prejetih vlog za odobritev, številu predlogov za omejitve, ki jih je prejela Agencija in izdala mnenja, porabljenem času za izvedbo s tem povezanih postopkov, o odobrenih snoveh,, zavrnjene dokumentacije, omejenih snovi; o prejetih pritožbah in sprejetih ukrepih; o pregledu dejavnosti foruma; |
| --- | --- |

(a)

osnutek poročila o dejavnostih Agencije v predhodnem letu, vključno z informacijami o številu prejete registracijske dokumentacije, številu evalviranih snovi, številu prejetih vlog za odobritev, številu predlogov za omejitve, ki jih je prejela Agencija in izdala mnenja, porabljenem času za izvedbo s tem povezanih postopkov, o odobrenih snoveh,, zavrnjene dokumentacije, omejenih snovi; o prejetih pritožbah in sprejetih ukrepih; o pregledu dejavnosti foruma;

| (b) | osnutek delovnega programa za naslednje leto; |
| --- | --- |

(b)

osnutek delovnega programa za naslednje leto;

| (c) | osnutek zaključnega računa; |
| --- | --- |

(c)

osnutek zaključnega računa;

| (d) | osnutek predloga proračuna za naslednje leto; |
| --- | --- |

(d)

osnutek predloga proračuna za naslednje leto;

| (e) | osnutek večletnega delovnega programa. |
| --- | --- |

(e)

osnutek večletnega delovnega programa.

Člen 83

Imenovanje izvršnega direktorja

1.   Komisija predlaga kandidate za mesto izvršnega direktorja na podlagi seznama, ki se sestavi po objavi razpisa v Uradnem listu Evropske unije in v drugih časopisih ali na spletnih straneh, kot je ustrezno.

2.   Izvršnega direktorja Agencije imenuje upravni odbor na podlagi njegovih zaslug in dokumentiranih upravnih in upravljavskih sposobnosti ter ustreznih izkušenj s področja kemijske varnosti ali njene pravne ureditve. Upravni odbor odloči z dvotretjinsko večino vseh članov z glasovalno pravico.

Izvršnega direktorja lahko razreši upravni odbor po enakem postopku.

3.   Mandat izvršnega direktorja traja pet let. Upravni odbor ga lahko enkrat podaljša za nadaljnjih pet let.

Člen 84

Ustanovitev odborov

1.   Vsaka država članica lahko imenuje kandidate za članstvo v Odboru za oceno tveganja. Izvršni direktor določi seznam imenovanih oseb, ki se objavi na spletni strani Agencije. Upravni odbor imenuje člane odbora s tega seznama, pri čemer mora biti vsaj po en član, vendar ne več kot dva, imenovan izmed kandidatov držav članic, ki so slednje predlagale. Člani so imenovani na podlagi njihove vloge in izkušenj z izvajanjem nalog, določenih v členu 76(3).

2.   Vsaka država članica lahko imenuje kandidate za članstvo v Odboru za socialno-ekonomsko analizo. Izvršni direktor določi seznam imenovanih oseb, ki se objavi na spletni strani Agencije. Upravni odbor imenuje člane odbora s tega seznama, pri čemer mora biti vsaj po en član, vendar ne več kot dva, imenovan izmed kandidatov držav članic, ki so slednje predlagale. Člani so imenovani na podlagi njihove vloge in izkušenj z izvajanjem nalog, določenih v členu 76(3).

3.   Vsaka država članica imenuje enega člana v Odbor držav članic.

4.   Odbori si prizadevajo, da imajo njihovi člani širok razpon ustreznega strokovnega znanja. V ta namen lahko odbori pritegnejo k sodelovanju največ pet dodatnih članov, ki jih izberejo na podlagi njihove posebne usposobljenosti.

Člani odborov so imenovani za tri leta, pri čemer jih je mogoče ponovno imenovati.

Člani upravnega odbora ne smejo biti člani odborov.

Članom posameznih odborov lahko pri znanstvenih, tehničnih ali regulativnih zadevah pomagajo svetovalci.

Izvršni direktor ali njegov predstavnik in predstavniki Komisije se lahko kot opazovalci udeležijo vseh sej odborov in delovnih skupin, ki jih skličejo Agencija ali njeni odbori. Na seje so lahko kot opazovalci povabljeni tudi predstavniki zainteresiranih strani, če to zaprosijo člani odborov ali upravni odbor.

5.   Člani posameznih odborov, ki so bili imenovani na predlog države članice, zagotavljajo ustrezno usklajevanje nalog Agencije in dela pristojnega organa svoje države članice.

6.   Članom odborov so v pomoč znanstveni in tehnični viri, ki so na razpolago državam članicam. V ta namen države članice zagotovijo zadostne znanstvene in tehnične vire članom odborov, ki so jih imenovale. Pristojni organi posameznih držav članic lajšajo delo odborov in njihovih delovnih skupin.

7.   Države članice članom Odbora za oceno tveganja ali Odbora za socialno-ekonomsko analizo ali njihovim znanstvenim in tehničnim svetovalcem ter strokovnjakom ne dajejo navodil, ki niso združljiva s posameznimi nalogami teh oseb, ali z nalogami, odgovornostmi in neodvisnostjo Agencije.

8.   Pri pripravi mnenja si vsak odbor čim bolj prizadeva za dosego soglasja. Če takega soglasja ni mogoče doseči, mnenje sestavljata(-jo) stališče večine članov in stališče(-a) manjšine z utemeljitvijo.

9.   Vsak odbor posebej pripravi svoj osnutek predloga poslovnika, ki ga mora upravni odbor odobriti v 6 mesecih po imenovanju odborov.

V teh poslovnikih so predvsem določeni postopki za nadomestitev članov, postopki za prenos določenih nalog na delovne skupine, ustanovitev delovnih skupin ter sprejetje mnenj po hitrem postopku. Predsednik vsakega odbora je uslužbenec Agencije.

Člen 85

Ustanovitev foruma

1.   Vsaka država članice imenuje v forum enega člana s triletnim mandatom, ki je obnovljiv. Člani so izbrani na podlagi njihove vloge in izkušenj pri izvajanju zakonodaje o kemikalijah ter vzdržujejo ustrezne stike s pristojnimi organi države članice.

Forum si prizadeva, da imajo njegovi člani širok razpon ustreznega strokovnega znanja. V ta namen lahko forum pritegne k sodelovanju največ pet dodatnih članov, ki jih izbere na podlagi njihove posebne usposobljenosti. Ti člani so imenovani za triletni mandat, ki je obnovljiv.

Članom foruma lahko pomagajo znanstveni in tehnični svetovalci.

Izvršni direktor Agencije ali njegov predstavnik in predstavniki Komisije se lahko udeležijo vseh sej foruma in njegovih delovnih skupin. Na seje so lahko kot opazovalci povabljeni tudi predstavniki zainteresiranih strani, če za to zaprosijo člani foruma ali upravni odbor.

2.   Člani foruma, ki jih je imenovala država članica, zagotavljajo ustrezno usklajevanje nalog foruma in dela pristojnega organa svoje države članice.

3.   Članom foruma so v pomoč znanstveni in tehnični viri, ki so na razpolago pristojnim organom držav članic. Pristojni organi posameznih držav članic lajšajo delo foruma in njegovih delovnih skupin. Države članice članom foruma ali njihovim znanstvenim in tehničnim svetovalcem in strokovnjakom ne dajejo navodil, ki so nezdružljiva s posameznimi nalogami teh oseb ali z nalogami in odgovornostmi foruma.

4.   Forum pripravi osnutek predloga svojega poslovnika, ki ga mora upravni odbor odobriti v šestih mesecih po imenovanju foruma.

V poslovniku so določeni predvsem postopki za imenovanje in nadomestitev predsednika, za nadomestitev članov ter prenos določenih nalog na delovne skupine.

Člen 86

Poročevalci odborov in uporaba strokovnjakov

1.   Če se od odbora v skladu s členom 76 zahteva, da sprejme odločitev, predloži mnenje ali preveri, ali je dokumentacija države članice v skladu z zahtevami iz Priloge XV, ta imenuje enega od svojih članov za poročevalca. Zadevni odbor lahko imenuje še enega člana za soporočevalca. V vsakem posameznem primeru se poročevalci in soporočevalci obvežejo, da bodo delovali v interesu Skupnosti ter dajo pisno izjavo o zavezi, da bodo izpolnjevali svoje dolžnosti, in izjavo o interesih. Član odbora v določenem primeru ni imenovan za poročevalca, če navede interes, ki bi lahko vplival na neodvisno obravnavo tega primera. Zadevni odbor lahko poročevalca ali soporočevalca kadar koli nadomesti z drugim svojim članom, če na primer ni sposoben izpolnjevati svojih dolžnosti v predpisanih rokih ali če se razkrije potencialno škodljiv interes.

2.   Države članice sporočijo Agenciji imena strokovnjakov z dokazanimi izkušnjami pri nalogah iz člena 76, ki bodo na razpolago za delo v delovnih skupinah odborov, pri čemer navedejo njihovo usposobljenost in posebna področja strokovnega znanja.

Agencija vodi seznam strokovnjakov, ki ga sproti dopolnjuje. V seznam so vključeni strokovnjaki iz prvega pododstavka in drugi strokovnjaki, ki jih določi neposredno sekretariat.

3.   Zagotavljanje storitev članov odborov ali strokovnjakov, ki sodelujejo v delovnih skupinah odborov ali foruma, ali izvajanje drugih nalog za Agencijo ureja pisna pogodba med Agencijo in zadevno osebo ali, kjer je ustrezno, med Agencijo in delodajalcem zadevne osebe.

Agencija nagradi zadevno osebo ali njenega delodajalca v skladu s plačilno lestvico, ki se vključi v finančne ureditve, te pa določi upravni odbor. Če zadevna oseba ne izpolnjuje svojih dolžnosti, ima izvršni direktor pravico, da pogodbo prekine ali začasno prekine ali pa zadrži plačilo.

4.   Za zagotavljanje storitev, za katere je več možnih ponudnikov, je morda treba objaviti razpis za zbiranje ponudb:

| (a) | če to dopuščata znanstveni in tehnični okvir, in |
| --- | --- |

(a)

če to dopuščata znanstveni in tehnični okvir, in

| (b) | če je to združljivo z dolžnostmi Agencije, zlasti s tem, da mora zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi in okolja. |
| --- | --- |

(b)

če je to združljivo z dolžnostmi Agencije, zlasti s tem, da mora zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi in okolja.

Upravni odbor sprejme ustrezne postopke na predlog izvršnega direktorja.

5.   Agencija lahko uporabi storitve strokovnjakov pri opravljanju drugih posebnih nalog, za katere je odgovorna.

Člen 87

Usposobljenost in interesi

1.   Imena članov odborov in foruma se objavijo. Posamezni člani lahko zaprosijo, da se njihovo ime ne objavi, če menijo, da bi takšna objava lahko ogrozila njihovo varnost. Izvršni direktor odloči, ali se takšne prošnje ugodno rešijo. Ob objavi vsakega imenovanja se podrobno navede poklicna usposobljenost posameznih članov.

2.   Člani upravnega odbora, izvršni direktor ter člani odborov in foruma dajo izjavo o zavezi, da bodo izpolnjevali svoje dolžnosti, ter izjavo o interesih, ki se lahko štejejo za škodljive za njihovo neodvisnost. Te izjave se dajo vsako leto v pisni obliki.

3.   Na vsakem zasedanju se člani upravnega odbora, izvršni direktor, člani odborov in foruma ter vsi strokovnjaki, ki se udeležijo zasedanja, izrečejo o vseh posebnih interesih, povezanih s katero koli točko dnevnega reda, ki se lahko štejejo za škodljive za njihovo neodvisnost. Kdor koli izrazi takšne interese, ne sme sodelovati pri glasovanju o zadevnih točkah dnevnega reda.

Člen 88

Ustanovitev komisije za pritožbe

1.   Komisijo za pritožbe sestavljajo predsednik in dva člana.

2.   Predsednik in člana imajo svoje namestnike, ki jih zastopajo v njihovi odsotnosti.

3.   Predsednika, člana in namestnike imenuje upravni odbor na podlagi njihovih ustreznih izkušenj in strokovnega znanja s področja kemijske varnosti, naravoslovnih znanosti ali regulativnih in sodnih postopkov s seznama kandidatov, ki izpolnjujejo pogoje in ki ga sprejme Komisija.

Upravni odbor lahko na priporočilo izvršnega direktorja po istem postopku imenuje dodatne člane in njihove namestnike, če je to potrebno, da se pritožbe lahko obravnavajo dovolj hitro.

4.   Usposobljenost, ki se zahteva za člane komisije za pritožbe, določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 132(3).

5.   Predsednik in člana imajo enake glasovalne pravice.

Člen 89

Člani komisije za pritožbe

1.   Mandat članov komisije za pritožbe, vključno s predsednikom in namestniki, traja pet let. Podaljša se lahko enkrat.

2.   Člani komisije za pritožbe so neodvisni. Pri sprejemanju odločitev jih ne zavezujejo nobena navodila.

3.   Člani komisije za pritožbe ne smejo opravljati nobenih drugih obveznosti v Agenciji. Funkcija članov je lahko funkcija za skrajšan delovni čas.

4.   Člani komisije za pritožbe med svojim mandatom ne smejo biti odstranjeni s položaja niti s seznama, razen če obstajajo resni razlogi za takšno odstranitev in če sprejme Komisija po prejemu mnenja upravnega odbora odločitev v ta namen.

5.   Člani komisije za pritožbe ne smejo sodelovati v nobenem pritožbenem postopku, če imajo pri tem kakršen koli osebni interes ali če so bili predhodno vpleteni v postopek kot zastopniki ene od strank ali če so sodelovali pri odločitvi, zoper katero je bila vložena pritožba.

6.   Če član komisije za pritožbe meni, da zaradi razlogov iz odstavka 5 ne sme sodelovati pri katerem koli pritožbenem postopku, o tem obvesti komisijo za pritožbe. Članom komisije za pritožbe lahko ugovarja vsaka stranka v pritožbenem postopku na podlagi razlogov iz odstavka 5 ali suma, da so pristranski. Ugovorov ni mogoče utemeljevati z državljanstvom članov.

7.   Komisija za pritožbe odloči o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primerih iz odstavkov 5 in 6, brez sodelovanja zadevnega člana. Da se sprejme ta odločitev, zadevnega člana komisije za pritožbe zamenja nadomestni član.

Člen 90

Odločitve, zoper katere se lahko vloži pritožba

1.   Pritožba se lahko vloži zoper odločitve Agencije, sprejete v skladu s členi 9, 20, 27(6), 30(2) in (3) ter 50.

2.   Pritožba, vložena v skladu z odstavkom 1, ima odložilni učinek.

Člen 91

Osebe s pravico do pritožbe, roki, pristojbine in oblika

1.   Vsaka pravna ali fizična oseba se lahko pritoži zoper odločitev, ki je nanjo naslovljena, ali zoper odločitev, ki jo neposredno in individualno zadeva, čeprav gre za odločitev, naslovljeno na kako drugo osebo.

2.   Pritožba se skupaj z navedenimi razlogi zanjo vloži pri Agenciji v pisni obliki v treh mesecih po tem, ko je zadevna oseba prejela obvestilo o odločitvi, če tega ni bilo, pa po dnevu, ko je bila ta z njo seznanjena, razen če ta uredba ne predvideva drugače.

3.   Pristojbino lahko v skladu z naslovom IX poravnajo osebe, ki vlagajo pritožbo zoper odločitev Agencije.

Člen 92

Preučitev pritožbe in odločitev

1.   Če ima po posvetovanju s predsednikom komisije za pritožbe izvršni direktor pritožbo za sprejemljivo in dobro utemeljeno, lahko spremeni svojo odločitev v 30 dneh po vložitvi pritožbe v skladu s členom 91(2).

2.   V primerih, ki niso navedeni v odstavku 1 tega člena, predsednik komisije za pritožbe preuči, ali je pritožba sprejemljiva, v 30 dneh po vložitvi pritožbe v skladu s členom 91(2). Če ugotovi, da je temu tako, se pritožbo izroči komisiji za pritožbe, ki preuči razloge. Stranke v pritožbenih postopkih imajo pravico, da dajo med postopkom ustno izjavo.

3.   Komisija za pritožbe lahko izvaja vsa pooblastila v okviru pristojnosti Agencije ali zadevo predloži pristojnemu organu Agencije v nadaljnjo obravnavo.

4.   Postopke komisije za pritožbe določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 132(3).

Člen 93

Tožbe pred Sodiščem prve stopnje in Sodiščem

1.   Na Sodišču prve stopnje ali na Sodišču se lahko v skladu s členom 225 ali 230 Pogodbe vloži tožba, s katero se izpodbija odločitev, ki jo je sprejela komisija za pritožbe oziroma Agencija v primeru odločitev, zoper katere se ni mogoče pritožiti pri komisiji za pritožbe.

2.   Če Agencija ne sprejme odločitve, se lahko v skladu s členom 225 ali 232 Pogodbe pred Sodiščem prve stopnje ali Sodiščem sprožijo postopki zaradi opustitve ukrepanja.

3.   Agencija mora sprejeti ukrepe, potrebne za upoštevanje sodbe Sodišča prve stopnje ali Sodišča.

Člen 94

Različnost mnenj med Agencijo in drugimi organi

1.   Agencija poskrbi, da se dovolj zgodaj odkrijejo možni viri nasprotij med njenim mnenjem in mnenji drugih organov, ustanovljenih v skladu s pravom Skupnosti, vključno z agencijami Skupnosti, ki v zvezi z zadevami skupnega pomena opravljajo podobne naloge.

2.   Če Agencija odkrije možni vir nasprotja, stopi v stik z zadevnim organom, da zagotovi izmenjavo vseh pomembnih znanstvenih ali tehničnih informacij ter ugotovi, katera znanstvena ali tehnična stališča bi lahko bila sporna.

3.   V primeru temeljnega nasprotja v zvezi z znanstvenimi ali tehničnimi vprašanji, pri čemer je zadevni organ agencija Skupnosti ali znanstveni odbor, Agencija in zadevni organ skupaj skušata rešiti nasprotje ali pa Komisiji predložita skupni dokument, v katerem pojasnita sporna znanstvena in/ali tehnična vprašanja.

Člen 95

Proračun Agencije

1.   Prihodke Agencije sestavljajo:

| (a) | subvencija Skupnosti iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti (oddelek Komisija); |
| --- | --- |

(a)

subvencija Skupnosti iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti (oddelek Komisija);

| (b) | pristojbine, ki jih plačajo podjetja; |
| --- | --- |

(b)

pristojbine, ki jih plačajo podjetja;

| (c) | prostovoljni prispevki držav članic. |
| --- | --- |

(c)

prostovoljni prispevki držav članic.

2.   Odhodki Agencije obsegajo kadrovske in upravne stroške ter stroške za poslovanje in za infrastrukturo.

3.   Izvršni direktor najpozneje do 15. februarja vsakega leta pripravi predhodni predlog proračuna, ki zajema odhodke za poslovanje in predvideni delovni program za naslednje proračunsko leto, ter ga skupaj z načrtom delovnih mest, ki vsebuje začasni seznam delovnih mest, pošlje upravnemu odboru.

4.   Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

5.   Upravni odbor pripravi vsako leto na podlagi predloga, ki ga sestavi izvršni direktor, oceno prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje proračunsko leto. Upravni odbor pošlje to oceno, ki vključuje osnutek načrta delovnih mest, Komisiji najpozneje do 31. marca.

6.   Komisija posreduje oceno skupaj s predhodnim predlogom proračuna Evropskih skupnosti Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljevanju „proračunski organ“).

7.   Na podlagi ocene Komisija vnese v predhodni predlog proračuna Evropskih skupnosti ocene, ki so po njenem mnenju potrebne za načrt delovnih mest, in znesek subvencije, ki bremeni splošni proračun, tega pa predloži proračunskemu organu v skladu s členom 272 Pogodbe.

8.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo Agenciji.

Proračunski organ sprejme načrt delovnih mest Agencije.

9.   Upravni odbor sprejme proračun Agencije. Veljati začne po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Evropskih skupnosti. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

10.   Za vsako spremembo proračuna, vključno z načrtom delovnih mest, je treba uporabiti zgoraj opisani postopek.

11.   Upravni odbor nemudoma obvesti proračunski organ o vseh svojih predvidenih projektih, katerih izvajanje bi lahko imelo večje finančne posledice za financiranje njegovega proračuna, zlasti o vseh projektih, ki se nanašajo na premoženje, kot je najem ali nakup objektov. O tem obvesti Komisijo.

Če ena od vej proračunskega organa sporoči, da namerava podati mnenje, ga upravnemu odboru sporoči v 6 tednih po prejetem obvestilu o projektu.

Člen 96

Izvrševanje proračuna Agencije

1.   Izvršni direktor opravlja naloge odredbodajalca in izvršuje proračun Agencije.

2.   Za spremljanje obveznosti in plačil vseh odhodkov Agencije ter določitev in izterjavo vseh prihodkov Agencije je pristojen računovodja Agencije.

3.   Najpozneje do 1. marca po vsakem proračunskem letu pošlje računovodja Agencije računovodji Komisije začasni zaključni račun skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto. Računovodja Komisije konsolidira te začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (68).

4.   Najpozneje do 31. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Komisije pošlje začasni zaključni račun Agencije Računskemu sodišču, skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto. Poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto se pošlje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

5.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča glede začasnega zaključnega računa Agencije v skladu s členom 129 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 izvršni direktor na svojo odgovornost sestavi zaključni račun Agencije in ga predloži upravnemu odboru v mnenje.

6.   Upravni odbor predloži mnenje o zaključnem računu Agencije.

7.   Najpozneje do 1. julija naslednjega leta izvršni direktor pošlje zaključni račun skupaj z mnenjem upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

8.   Zaključni račun se objavi.

9.   Izvršni direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe najpozneje do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

10.   Evropski parlament da izvršnemu direktorju na priporočilo Sveta pred 30. aprilom leta N + 2 razrešnico za izvrševanje proračuna za leto N.

Člen 97

Boj proti goljufijam

1.   Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim se brez omejitev za Agencijo uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (69).

2.   Agencijo zavezuje Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti glede notranjih preiskav, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (70), in brez odlašanja izda ustrezne predpise, ki se uporabljajo za njeno celotno osebje.

3.   Sklepi o financiranju ter iz njih izhajajoči izvedbeni sporazumi in instrumenti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi opravita kontrolo na kraju samem nad prejemniki sredstev agencije in službami, odgovornimi za njihovo razdelitev.

Člen 98

Finančna pravila

Finančna pravila, ki se uporablja za Agencijo, sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Pravila ne smejo odstopati od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, razen če to ni posebej potrebno za delovanje Agencije in ob predhodnem soglasju Komisije.

Člen 99

Pravna oseba in sedež Agencije

1.   Agencija je organ Skupnosti in ima pravno osebnost. V vseh državah članicah ima največjo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava njihova zakonodaja. Zlasti lahko nakupuje in razpolaga s premičninami in nepremičninami ter nastopa kot stranka v sodnih postopkih.

2.   Agencijo predstavlja njen izvršni direktor.

Člen 100

Odgovornost Agencije

1.   Pogodbeno odgovornost Agencije ureja pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo. Sodišče je pristojno v skladu s katero koli arbitražno klavzulo iz pogodbe, ki jo sklene Agencija.

2.   Pri nepogodbeni odgovornosti Agencija v skladu s splošnimi načeli, skupnimi zakonodajam držav članic, poravna vsako škodo, ki jo povzroči sama ali jo povzročijo njeni uslužbenci pri opravljanju svojih nalog.

Sodišče je pristojno v vseh sporih, ki so povezani s povračilom takšne škode.

3.   Osebna finančna in disciplinska odgovornost uslužbencev Agencije do Agencije je urejena z ustreznimi predpisi, ki se uporabljajo za osebje Agencije.

Člen 101

Privilegiji in imunitete Agencije

Za Agencijo se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 102

Kadrovski predpisi in uredbe

1.   Za osebje Agencije veljajo uredbe in predpisi, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti. Agencija za svoje osebje izvaja pooblastila, ki so bila prenesena na pristojni organ za imenovanja.

2.   Upravni svet v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene določbe.

3.   Osebje Agencije sestavljajo uradniki, ki jih začasno imenuje ali dodeli Komisija ali države članice, in drugi uslužbenci, ki jih zaposli Agencija, ker jih potrebuje za izvajanje svojih nalog. Agencija zaposli svoje osebje na podlagi kadrovskega načrta, ki se vključi v večletni delovni program iz člena 77(d).

Člen 103

Jeziki

1.   Za Agencijo se uporablja Uredba št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (71).

2.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Agencije, zagotovi Prevajalski center organov Evropske unije.

Člen 104

Dolžnost varovanja poslovne skrivnosti

Člani upravnega sveta, člani odborov in foruma, strokovnjaki ter uradniki in drugi uslužbenci Agencije ne smejo niti po prenehanju svojih dolžnosti razkriti informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

Člen 105

Sodelovanje tretjih držav

Upravni odbor lahko v soglasju s pristojnim odborom ali forumom povabi predstavnike tretjih držav, da sodelujejo pri delu Agencije.

Člen 106

Sodelovanje mednarodnih organizacij

Upravni odbor lahko v soglasju s pristojnim odborom ali forumom povabi predstavnike mednarodnih organizacij, ki se zanimajo za zakonsko ureditev kemikalij, da kot opazovalci sodelujejo pri delu Agencije.

Člen 107

Stiki z organizacijami zainteresiranih strani

Upravni svet v soglasju s Komisijo navezuje ustrezne stike med Agencijo in zadevnimi organizacijami zainteresiranih strani.

Člen 108

Pravila o preglednosti

Da se zagotovi preglednost, upravni odbor na podlagi predloga izvršnega direktorja in v soglasju s Komisijo sprejme pravila, ki javnosti zagotavljajo dostop do regulativnih, znanstvenih ali tehničnih informacij, ki niso zaupne in ki se nanašajo na varnost snovi kot take ter na varnost snovi v pripravkih in izdelkih.

Člen 109

Odnosi z ustreznimi organi Skupnosti

1.   Agencija sodeluje z drugimi organi Skupnosti, da zagotovi vzajemno podporo pri doseganju ustreznih nalog in zlasti da prepreči podvajanje dela.

2.   Izvršni direktor po posvetovanju z Odborom za oceno tveganja in Evropsko agencijo za varnost hrane sestavi poslovnik za snovi, za katere se je zahtevalo mnenje z vidika varnosti hrane. Upravni odbor sprejme ta poslovnik v soglasju s Komisijo.

Ta naslov ne vpliva na pristojnosti, ki jih ima Evropska agencija za varnost hrane.

3.   Ta naslov ne vpliva na pristojnosti, ki jih ima Evropska agencija za zdravila.

4.   Izvršni direktor po posvetovanju z Odborom za oceno tveganja, Odborom za socialno-ekonomsko analizo in Svetovalnim odborom za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu sprejme poslovnik za vprašanja, povezana z varstvom pri delu. Upravni odbor sprejme ta poslovnik v soglasju s Komisijo.

Ta naslov ne vpliva na pristojnosti, ki jih imata Svetovalni odbor za varnost, higieno in varovanje pri delu ter Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu.

Člen 110

Oblike in programska oprema za predložitev podatkov Agenciji

Za predložitev informacij Agencija določi oblike, ki jih da brezplačno na razpolago, in pakete programske opreme, ki jih da na razpolago na svoji spletni strani. Države članice, proizvajalci, uvozniki, distributerji ali uporabniki na nižji stopnji uporabijo te oblike in pakete, kadar v skladu s to uredbo Agenciji predložijo informacije. Agencija da na razpolago zlasti programsko opremo, da bi olajšala predložitev vseh informacij v zvezi s snovmi, registriranimi v skladu s členom 12(1).

Za namene registracije se za tehnično dokumentacijo iz člena 10(a) uporablja oblika IUCLID. Agencija se skupaj z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) dogovarja glede nadaljnjega razvoja te oblike, da se s tem zagotovi usklajenost v največji možni meri.

NASLOV XI

POPIS RAZVRSTITEV IN OZNAČITEV

Člen 111

Področje uporabe

Ta naslov se uporablja za:

| (a) | snovi, ki jih mora proizvajalec ali uvoznik registrirati; |
| --- | --- |

(a)

snovi, ki jih mora proizvajalec ali uvoznik registrirati;

| (b) | snovi s področja uporabe člena 1 Direktive 67/548/EGS, ki izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot nevarne v skladu z navedeno direktivo ter se dajejo v promet kot take ali v pripravku, kadar koncentracije presegajo mejne vrednosti iz Direktive 1999/45/ES, kjer je to ustrezno, in se zato pripravek razvrsti kot nevaren. |
| --- | --- |

(b)

snovi s področja uporabe člena 1 Direktive 67/548/EGS, ki izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot nevarne v skladu z navedeno direktivo ter se dajejo v promet kot take ali v pripravku, kadar koncentracije presegajo mejne vrednosti iz Direktive 1999/45/ES, kjer je to ustrezno, in se zato pripravek razvrsti kot nevaren.

Člen 112

Obvezno obveščanje Agencije

1.   Vsak proizvajalec ali uvoznik ali skupina proizvajalcev ali uvoznikov, ki dajejo v promet snov s področja uporabe člena 111, sporočijo Agenciji naslednje informacije, da jih ta vključi v popis v skladu s členom 113, razen če niso bile predložene že v okviru registracije:

| (a) | podatke o proizvajalcu ali uvozniku, ki je odgovoren za dajanje snovi v promet v skladu z oddelkom 1 Priloge VI; |
| --- | --- |

(a)

podatke o proizvajalcu ali uvozniku, ki je odgovoren za dajanje snovi v promet v skladu z oddelkom 1 Priloge VI;

| (b) | identiteto snovi(-eh) v skladu z deli 2.1 do 2.3.4 Priloge VI; |
| --- | --- |

(b)

identiteto snovi(-eh) v skladu z deli 2.1 do 2.3.4 Priloge VI;

| (c) | razvrstitev snovi glede na nevarne lastnosti, ki izhaja iz uporabe členov 4 in 6 Direktive 67/548/EGS; |
| --- | --- |

(c)

razvrstitev snovi glede na nevarne lastnosti, ki izhaja iz uporabe členov 4 in 6 Direktive 67/548/EGS;

| (d) | označitev snovi kot nevarna, ki izhaja iz uporabe členov 23(c) do (f) Direktive 67/548/EGS; |
| --- | --- |

(d)

označitev snovi kot nevarna, ki izhaja iz uporabe členov 23(c) do (f) Direktive 67/548/EGS;

| (e) | specifične mejne koncentracije, kjer je ustrezno, ki izhajajo iz uporabe člena 4(4) Direktive 67/548/EGS in členov 4 do 7 Direktive 1999/45/ES. |
| --- | --- |

(e)

specifične mejne koncentracije, kjer je ustrezno, ki izhajajo iz uporabe člena 4(4) Direktive 67/548/EGS in členov 4 do 7 Direktive 1999/45/ES.

2.   Če povzroči obveznost iz odstavka 1 za isto snov različne vpise v popisu, si prijavitelji in registracijski zavezanci vsestransko prizadevajo, da dosežejo sporazumni vpis, ki se vključi v popis.

3.   Informacije iz odstavka 1 prijavitelj(i) dopolni(jo), kadar:

| (a) | se pridobijo nove znanstvene ali tehnične informacije, ki povzročijo spremembo v razvrstitvi in označitvi snovi; |
| --- | --- |

(a)

se pridobijo nove znanstvene ali tehnične informacije, ki povzročijo spremembo v razvrstitvi in označitvi snovi;

| (b) | prijavitelji in registracijski zavezanci z različnimi vpisi za isto snov dosežejo sporazum o vpisu v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

(b)

prijavitelji in registracijski zavezanci z različnimi vpisi za isto snov dosežejo sporazum o vpisu v skladu z odstavkom 2.

Člen 113

Popis razvrstitev in označitev

1.   Agencija vzpostavi popis razvrstitev in označitev, v katerem so naštete informacije iz člena 112(1), za informacije, ki se sporočajo v skladu s členom 112(1), in informacije, ki se predložijo v okviru registracije, ter vodi ta popis v obliki zbirke podatkov. Informacije iz te zbirke podatkov, navedene v členu 118(1), so dostopne javnosti. Agencija prijaviteljem in registracijskim zavezancem, ki so predložili informacije o zadevni snovi, v skladu s členom 29(1) odobri dostop do drugih podatkov o posamezni snovi iz popisa.

Agencija popis dopolni, ko prejme posodobljene informacije v skladu s členom 112(3).

2.   Poleg informacij iz odstavka 1 Agencija pri vsakem vpisu, če je ustrezno, zapiše naslednje informacije:

| (a) | ali obstaja za vpis usklajena razvrstitev in označitev na ravni Skupnosti z vključitvijo v Prilogo I Direktive 67/548/EGS; |
| --- | --- |

(a)

ali obstaja za vpis usklajena razvrstitev in označitev na ravni Skupnosti z vključitvijo v Prilogo I Direktive 67/548/EGS;

| (b) | ali gre za skupni vpis registracijskih zavezancev za isto snov po členu 11(1); |
| --- | --- |

(b)

ali gre za skupni vpis registracijskih zavezancev za isto snov po členu 11(1);

| (c) | ali se vpis v popisu razlikuje od drugega vpisa za isto snov; |
| --- | --- |

(c)

ali se vpis v popisu razlikuje od drugega vpisa za isto snov;

| (d) | ustrezno(-e) številko(-e) registracije (registracij), če je (so) na voljo. |
| --- | --- |

(d)

ustrezno(-e) številko(-e) registracije (registracij), če je (so) na voljo.

Člen 114

Uskladitev razvrstitev in označitev

1.   Usklajeno razvrstitev in označitev na ravni Skupnosti se od ... (51)običajno doda Prilogi I Direktive 67/548/EGS za snovi, ki so razvrščene kot rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje skupine 1, 2 ali 3, ali povzročajo preobčutljivosti dihal. Prilogi I Direktive 67/548/EGS se lahko doda tudi usklajeno razvrstitev in označitev za druge učinke, odvisno od primera do primera, glede na to, ali je potreba po ukrepanju na ravni Skupnosti utemeljena. V ta namen lahko pristojni organi držav članic Agenciji predložijo predloge za uskladitev razvrstitve in označitve v skladu s Prilogo XV.

2.   Odbor za oceno tveganja sprejme mnenje o predlogu, pri čemer se zadevnim stranem omogoči, da predložijo pripombe. Agencija sporoči to mnenje in morebitne pripombe Komisiji, ki sprejme odločitev v skladu s členom 4(3) Direktive 67/548/EGS.

Člen 115

Prehodne ureditve

Obveznosti iz člena 112 se uporabljajo od ... (50).

NASLOV XII

INFORMACIJE

Člen 116

Poročanje

1.   Vsakih pet let države članice Komisiji predložijo poročilo o izvajanju te uredbe na njihovem ozemlju, ki vključuje tudi oddelke o evalvaciji in izvrševanju, kakor je opisano v členu 126.

Prvo poročilo se predloži do ... (50).

2.   Vsakih pet let Agencija Komisiji predloži poročilo o izvajanju te uredbe. Agencija v poročilo vključi informacije o skupni predložitvi informacij v skladu s členom 11 in pregled razlag, podanih zaradi ločene predložitve informacij.

Prvo poročilo se predloži do ... (60).

3.   Vsakih pet let Komisija objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju te uredbe, vključno z informacijami iz odstavkov 1 in 2.

Prvo poročilo se objavi do ... (57).

Člen 117

Dostop do informacij

1.   Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja tudi za dokumente, ki jih hrani Agencija.

2   Za razkritje naslednjih informacij običajno velja, da ogroža zaščito poslovnih interesov zadevne osebe:

| (a) | podrobni podatki o popolni sestavi pripravka; |
| --- | --- |

(a)

podrobni podatki o popolni sestavi pripravka;

| (b) | natančen opis uporabe, namen uporabe ali aplikacija snovi ali pripravka; |
| --- | --- |

(b)

natančen opis uporabe, namen uporabe ali aplikacija snovi ali pripravka;

| (c) | natančna tonaža snovi ali pripravka, ki se proizvede ali da v promet; |
| --- | --- |

(c)

natančna tonaža snovi ali pripravka, ki se proizvede ali da v promet;

| (d) | povezave med proizvajalcem ali uvoznikom in njegovimi uporabniki na nižji stopnji. |
| --- | --- |

(d)

povezave med proizvajalcem ali uvoznikom in njegovimi uporabniki na nižji stopnji.

Kadar je nujno takojšnje ukrepanje za zaščito zdravja ljudi, varnosti ali okolja, npr. v izrednih razmerah, lahko Agencija razkrije informacije iz tega odstavka.

3.   Upravni odbor sprejme praktično ureditev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 do ... (54).

4.   Proti odločitvam, ki jih Agencija sprejme na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se je mogoče pritožiti pri Varuhu človekovih pravic ali vložiti tožbo pri Sodišču, in sicer pod pogoji, določenimi v členih 195 in 230 Pogodbe ES.

Člen 118

Elektronski dostop javnosti

1.   Naslednje informacije, ki jih ima Agencija o snoveh kot takih, v pripravkih ali v izdelkih, so javnosti dostopne brezplačno na internetu v skladu s členom 76(2)(d):

| (a) | trgovsko(-a) ime(-na) snovi; |
| --- | --- |

(a)

trgovsko(-a) ime(-na) snovi;

| (b) | ime po IUPAC nomenklaturi za nevarne snovi v smislu Direktive 67/548/EGS; |
| --- | --- |

(b)

ime po IUPAC nomenklaturi za nevarne snovi v smislu Direktive 67/548/EGS;

| (c) | ime snovi iz seznama EINECS, če je primerno; |
| --- | --- |

(c)

ime snovi iz seznama EINECS, če je primerno;

| (d) | razvrstitev in označitev snovi; |
| --- | --- |

(d)

razvrstitev in označitev snovi;

| (e) | fizikalno-kemijski podatki o snovi ter njeni porazdelitvi in obnašanju v okolju; |
| --- | --- |

(e)

fizikalno-kemijski podatki o snovi ter njeni porazdelitvi in obnašanju v okolju;

| (f) | rezultat vsake toksikološke in ekotoksikološke študije; |
| --- | --- |

(f)

rezultat vsake toksikološke in ekotoksikološke študije;

| (g) | vsak izpeljan DNEL (mejna vrednost, pod katero snov nima učinka) ali predvidena koncentracija brez učinka (PNEC), določene v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(g)

vsak izpeljan DNEL (mejna vrednost, pod katero snov nima učinka) ali predvidena koncentracija brez učinka (PNEC), določene v skladu s Prilogo I;

| (h) | navodila za varno uporabo v skladu z oddelkoma 4 in 5 Priloge VI; |
| --- | --- |

(h)

navodila za varno uporabo v skladu z oddelkoma 4 in 5 Priloge VI;

| (i) | analitske metode, če se zahtevajo v skladu s Prilogo IX ali X, ki omogočajo zaznavanje nevarne snovi pri spuščanju v okolje ali določitev neposredne izpostavljenosti ljudi. |
| --- | --- |

(i)

analitske metode, če se zahtevajo v skladu s Prilogo IX ali X, ki omogočajo zaznavanje nevarne snovi pri spuščanju v okolje ali določitev neposredne izpostavljenosti ljudi.

2.   Naslednje informacije o snoveh kot takih, v pripravkih ali v izdelkih so javnosti dostopne brezplačno na internetu v skladu s členom 76(2)(d), razen kadar stran, ki predloži informacije, predloži utemeljitev v skladu s členom 10(a)(xi), ki jo Agencija sprejme kot utemeljeno, in sicer zakaj bi objava lahko škodila poslovnim interesom registracijskega zavezanca ali druge zadevne strani:

| (a) | če je to bistveno za razvrščanje in označevanje, stopnja čistote snovi ter določitev nečistot in/ali dodatkov, za katere je znano, da so nevarni; |
| --- | --- |

(a)

če je to bistveno za razvrščanje in označevanje, stopnja čistote snovi ter določitev nečistot in/ali dodatkov, za katere je znano, da so nevarni;

| (b) | skupni razpon tonaže (tj. 1-10 ton, 10-100 ton, 100-1 000 ton ali čez 1 000 ton), v katerem je bila določena snov registrirana; |
| --- | --- |

(b)

skupni razpon tonaže (tj. 1-10 ton, 10-100 ton, 100-1 000 ton ali čez 1 000 ton), v katerem je bila določena snov registrirana;

| (c) | povzetki ali grobi povzetki študij v zvezi z informacijami iz odstavkov 1(e) in (f); |
| --- | --- |

(c)

povzetki ali grobi povzetki študij v zvezi z informacijami iz odstavkov 1(e) in (f);

| (d) | informacije iz varnostnega lista, ki niso naštete v odstavku 1. |
| --- | --- |

(d)

informacije iz varnostnega lista, ki niso naštete v odstavku 1.

Člen 119

Sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami

Ne glede na člena 117 in 118 se informacije, ki jih prejme Agencija v skladu s to uredbo, lahko razkrijejo vladi ali organu tretje države ali mednarodni organizaciji na podlagi sporazuma, sklenjenega med Skupnostjo in zadevno tretjo stranjo v skladu z Uredbo (ES) št. 304/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (72) ali členom 181a(3) Pogodbe, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | namen sporazuma je sodelovanje pri izvajanju ali upravljanju zakonodaje o kemikalijah iz te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

namen sporazuma je sodelovanje pri izvajanju ali upravljanju zakonodaje o kemikalijah iz te uredbe;

| (b) | tretja stran varuje zaupnost informacij na podlagi medsebojnega dogovora. |
| --- | --- |

(b)

tretja stran varuje zaupnost informacij na podlagi medsebojnega dogovora.

NASLOV XIII

PRISTOJNI ORGANI

Člen 120

Imenovanje

Države članice imenujejo pristojni organ ali pristojne organe, odgovorne za izvajanje nalog, ki se jim dodelijo v skladu s to uredbo, ter za sodelovanje s Komisijo in Agencijo pri izvajanju te uredbe. Države članice pristojnim organom zagotovijo ustrezna sredstva, s katerimi se jim v povezavi z vsemi drugimi razpoložljivimi viri omogoči pravočasno in učinkovito izvajanje njihovih nalog iz te uredbe.

Člen 121

Sodelovanje med pristojnimi organi

Pristojni organi medsebojno sodelujejo pri izvajanju svojih nalog iz te uredbe in nudijo pristojnim organom drugih držav članic v ta namen vso potrebno podporo, ki bi jim lahko koristila.

Člen 122

Obveščanje javnosti o nevarnostih snovi

Pristojni organi držav članic obveščajo javnost o tveganjih, ki jih snovi povzročajo, če je to po njihovem mnenju potrebno za varovanje zdravja ljudi ali okolja. Komisija pripravi smernice v skladu s postopkom iz člena 132(3) z namenom usklajevanja teh dejavnosti med državami članicami.

Člen 123

Druge obveznosti

Pristojni organi Agenciji v elektronski obliki predložijo vse razpoložljive informacije, ki jih imajo o snoveh, registriranih v skladu s členom 12(1) in katerih dokumentacija ne vsebuje popolnih informacij iz Priloge VII, zlasti o tem, če je bilo med izvrševanjem ali monitoringom prepoznano sumljivo tveganje. Pristojni organ te informacije posodobi, kakor je primerno.

Države članice ustanovijo nacionalne službe za pomoč uporabnikom, ki proizvajalcem, uvoznikom, uporabnikom na nižji stopnji in vsem drugim zainteresiranim stranem svetujejo o njihovih odgovornostih oziroma obveznostih iz te uredbe, zlasti glede registracije snovi v skladu s členom 12(1), dodatno z operativnimi smernicami, ki jih zagotovi Agencija v skladu s členom 76(2)(f).

NASLOV XIV

IZVRŠEVANJE

Člen 124

Naloge držav članic

Države članice vzdržujejo sistem uradnih preverjanj in drugih dejavnosti glede na okoliščine.

Člen 125

Kazni za kršitve

Države članice določijo kazenske določbe, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice obvestijo Komisijo o teh določbah najpozneje do ... (49), nemudoma pa jo obvestijo o vseh njihovih naknadnih spremembah.

Člen 126

Poročilo

Poročilo iz člena 116(1) v povezavi z izvajanjem vsebuje rezultate uradnih preverjanj, opravljenega spremljanja, določene kazni in druge ukrepe, sprejete v skladu s členoma 124 in 125 med predhodnim poročevalskim obdobjem. Forum se dogovori, katera skupna vprašanja je treba vključiti v poročila. Komisija da ta poročila na razpolago Agenciji in forumu.

NASLOV XV

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 127

Prosti pretok

1.   Države članice ob upoštevanju odstavka 2 ne prepovedo, omejijo ali ovirajo proizvodnje, uvoza, dajanja v promet ali uporabe snovi kot take, v pripravku ali izdelku, ki spada na področje uporabe te uredbe in je v skladu s to uredbo in, kjer je ustrezno, z akti Skupnosti, sprejetimi za izvajanje te uredbe.

2.   Državam članicam ničesar v tej uredbi ne preprečuje, da ne bi obdržale ali določile nacionalna pravila za varovanje delavcev, zdravja ljudi in okolja, za uporabo v primerih, ko ta uredba ne usklajuje zahtev glede proizvodnje, dajanja na trg ali uporabe.

Člen 128

Zaščitna klavzula

1.   Država članica lahko sprejme ustrezne začasne ukrepe, če ima utemeljene razloge za mnenje, da je nujno takojšnje ukrepanje za varovanje zdravja ljudi ali okolja v povezavi s snovjo kot tako, v pripravku ali izdelku, četudi ta izpolnjuje zahteve iz te uredbe. Država članica o tem takoj obvesti Komisijo, Agencijo in druge države članice, pri tem navede razloge za svojo odločitev ter predloži znanstvene ali tehnične informacije, na katerih temelji začasni ukrep.

2.   Komisija sprejme odločitev v skladu s postopkom iz člena 132(3) v 60 dneh po prejemu obvestila države članice. S to odločitvijo se:

| (a) | začasni ukrep dovoli do roka, določenega v odločitvi; ali |
| --- | --- |

(a)

začasni ukrep dovoli do roka, določenega v odločitvi; ali

| (b) | od države članice zahteva, da začasni ukrep prekliče. |
| --- | --- |

(b)

od države članice zahteva, da začasni ukrep prekliče.

3.   Če začasni ukrep, ki ga sprejme država članica, v primeru odločitve iz točke (a) odstavka 2 pomeni omejitev dajanja v promet ali uporabe snovi, zadevna država članica sproži postopek Skupnosti za sprejetje omejitev tako, da Agenciji v treh mesecih po datumu odločitve Komisije predloži dokumentacijo v skladu s Prilogo XV.

4.   V primeru odločitve iz točke (a) odstavka 2 Komisija preuči, ali je treba to uredbo prilagoditi.

Člen 129

Utemeljitev odločitev

Pristojni organi, Agencija in Komisija navedejo razloge za vse odločitve, ki jih sprejmejo v skladu s to uredbo.

Člen 130

Spremembe prilog

Priloge se lahko spremenijo v skladu s postopkom iz člena 132(3).

Člen 131

Izvedbeni predpisi

Ukrepi, potrebni za učinkovito izvajanje te uredbe, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 132(3).

Člen 132

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 133

Prehodni ukrepi v zvezi z Agencijo

1.   Komisija zagotovi potrebno podporo pri ustanavljanju Agencije.

2.   Za ta namen in vse dokler izvršni direktor ni imenovan v skladu s členom 83, lahko Komisija imenuje osebje, vključno z osebo, ki začasno izvaja upravne naloge izvršnega direktorja, in sklepa pogodbe v imenu Agencije ter pri tem uporablja proračun, predviden za Agencijo.

Člen 134

Prehodni ukrepi v zvezi s prijavljenimi snovmi

1.   Zahteve za prijavitelje, naj pristojnemu organu zagotovijo nadaljnje informacije v skladu s členom 16(2) Direktive 67/548/EGS, bodo veljale kot odločitve, sprejete v skladu s členom 50 te uredbe.

2.   Zahteva za prijavitelja, naj zagotovi nadaljnje informacije o snovi v skladu s členom 16(1) Direktive 67/548/EGS, velja kot odločitev, sprejeta v skladu s členom 51 te uredbe.

Takšna snov velja za vključeno v tekoči akcijski načrt Skupnosti v skladu s členom 43(2) te uredbe in izbrano v skladu s členom 44(2) te uredbe s strani držav članic, katerih pristojni organ je zahteval nadaljnje informacije v skladu s členom 16(1) Direktive 67/548/EGS.

Člen 135

Prehodni ukrepi v zvezi z obstoječimi snovmi

1.   Zahteve za proizvajalce in uvoznike, naj Komisiji predložijo informacije, veljajo kot odločitve, sprejete v skladu s členom 51 te uredbe; te zahteve izvirajo iz uredbe Komisije pri uporabi člena 10(2) Uredbe (EGS) št. 793/93.

Pristojni organ za snov je pristojni organ iz države članice, ki je opredeljen kot poročevalec v skladu s členom 10(1) Uredbe (EGS) št. 793/93 in izvaja naloge iz člena 45(3) in člena 47 te uredbe.

2.   Zahteve za proizvajalce in uvoznike, naj Komisiji predložijo informacije, veljajo kot odločitve, sprejete v skladu s členom 51 te uredbe; te zahteve izvirajo iz uredbe Komisije pri uporabi člena 12(2) Uredbe (EGS) št. 793/93. Agencija opredeli organ, pristojen za snov, za izvajanje nalog iz členov 45(3) in 47 te uredbe.

3.   Država članica, katere poročevalec ni posredoval ocene tveganja do ... (54) in, kjer je to primerno, strategije za omejitev tveganj v skladu s členom 10(3) Uredbe (EGS) št. 793/93:

| (a) | dokumentira informacije o nevarnosti in tveganju v skladu z delom B Priloge XV te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

dokumentira informacije o nevarnosti in tveganju v skladu z delom B Priloge XV te uredbe;

| (b) | uporabi člen 68(4) te uredbe na podlagi informacij iz točke (a); in |
| --- | --- |

(b)

uporabi člen 68(4) te uredbe na podlagi informacij iz točke (a); in

| (c) | sestavi dokumentacijo o predlogih za reševanje vseh drugih prepoznanih tveganj z drugačnim ukrepanjem, kakor je sprememba Priloge XVII te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

sestavi dokumentacijo o predlogih za reševanje vseh drugih prepoznanih tveganj z drugačnim ukrepanjem, kakor je sprememba Priloge XVII te uredbe.

Zgoraj omenjene informacije se predložijo Agenciji do ... (49).

Člen 136

Prehodni ukrepi za omejitve

1.   Komisija pripravi do ... (49), če je potrebno, osnutek spremembe Priloge XVII v skladu z:

| (a) | vsako oceno tveganja in priporočeno strategijo za omejitev tveganj, sprejeto na ravni Skupnosti v skladu s členom 11 Uredbe (EGS) št. 793/93, če ta vsebuje predloge za omejitve v skladu z naslovom VIII te uredbe, za katero pa odločitev v okviru Direktive 76/769/EGS še ni bila sprejeta; |
| --- | --- |

(a)

vsako oceno tveganja in priporočeno strategijo za omejitev tveganj, sprejeto na ravni Skupnosti v skladu s členom 11 Uredbe (EGS) št. 793/93, če ta vsebuje predloge za omejitve v skladu z naslovom VIII te uredbe, za katero pa odločitev v okviru Direktive 76/769/EGS še ni bila sprejeta;

| (b) | vsakim predlogom, ki je bil predložen ustreznim institucijam in še ni bil sprejet ter se nanaša na uvedbo omejitev v skladu z Direktivo 76/769/EGS. |
| --- | --- |

(b)

vsakim predlogom, ki je bil predložen ustreznim institucijam in še ni bil sprejet ter se nanaša na uvedbo omejitev v skladu z Direktivo 76/769/EGS.

2.   Komisiji se do ... (49) predloži vsa dokumentacija iz člena 128(3). Komisija po potrebi pripravi osnutek spremembe Priloge XVII.

Člen 137

Pregled

1.   Komisija do ... (73) s pregledom oceni, ali naj podaljša uporabo obveznosti izvajanja ocen kemijske varnosti in njihovega dokumentiranja v poročilih o kemijski varnosti tudi za snovi, ki niso zajete v to obveznost, ker jih ni treba registrirati ali pa jih je treba registrirati, vendar se proizvajajo ali uvažajo v količinah, ki so manjše od 10 ton na leto. Na podlagi tega preverjanja lahko Komisija, če je primerno, predstavi zakonodajne predloge za razširitev te obveznosti.

2.   Komisija lahko predstavi zakonodajne predloge takoj, ko se lahko določi izvedljiv in stroškovno učinkovit način za določitev polimerov za registracijo na podlagi utemeljenih tehničnih in veljavnih znanstvenih kriterijev ter po objavi poročila o:

| (a) | tveganjih, ki jih predstavljajo polimeri v primerjavi z drugimi snovmi; |
| --- | --- |

(a)

tveganjih, ki jih predstavljajo polimeri v primerjavi z drugimi snovmi;

| (b) | potrebi, če ta obstaja, po registriranju določenih vrst polimerov, ob upoštevanju konkurenčnosti in inovativnosti na eni strani ter varovanja zdravja ljudi in okolja na drugi. |
| --- | --- |

(b)

potrebi, če ta obstaja, po registriranju določenih vrst polimerov, ob upoštevanju konkurenčnosti in inovativnosti na eni strani ter varovanja zdravja ljudi in okolja na drugi.

3.   Poročilo iz člena 116(3) o izkušnjah, pridobljenih pri uporabi te uredbe, vključuje pregled zahtev za registracijo snovi, ki se proizvedejo ali uvozijo samo v količinah, od ene tone do manj kot deset ton na leto na proizvajalca ali uvoznika. Na podlagi tega pregleda lahko Komisija predstavi zakonodajne predloge za spremembo zahtev po informacijah v zvezi s snovmi, ki se proizvedejo ali uvozijo v količinah, ki znašajo eno tono ali več do največ deset ton na leto na proizvajalca ali uvoznika, ob upoštevanju najnovejšega razvoja dogodkov, na primer v zvezi z alternativnimi testi in kvantitativnimi razmerji med strukturo in aktivnostjo ((Q)SAR).

4.   Komisija do ... (54) pregleda priloge I, IV in V, da bi, če je to ustrezno, v skladu s postopkom iz člena 132(3) predlagala spremembe teh prilog.

Člen 138

Razveljavitev

Direktivi 76/769/EGS in 91/155/EGS se razveljavita.

Direktivi 93/105/ES in 2000/21/ES ter Uredbi (EGS) št. 793/93 in (ES) št. 1488/94 se razveljavijo z učinkom od ... (54).

Direktiva 93/67/EGS se razveljavi z učinkom od ... (74).

Sklicevanje na razveljavljene akte se šteje za sklicevanje na to uredbo.

Člen 139

Sprememba Direktive 1999/45/ES

Člen 14 Direktive 1999/45/ES se črta.

Člen 140

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Naslovi II, III, V, VI, VII, XI in XII, kakor tudi člena 127 in 135 se uporabljajo od ... (54).

3.   Člen 134 se uporablja od ... (74).

4.   Členi 68 do 72 se uporabljajo od ... (49).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 112, 30.4.2004, str. 92 in UL C 294, 25.11.2005, str. 38.

1

(2)  UL C 164, 5.7.2005, str. 78.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 27. junija 2006 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL 196, 16.8.1967, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/73/ES (UL L 152, 30.4.2004, str. 1). Popravek v UL L 216, 16.6.2004, str. 3.

4

(5)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/90/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 33, 4.2.2006, str. 28).

5

(6)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/8/ES (UL L 19, 24.1.2006, str. 12).

6

(7)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

7

(8)  UL L 158, 30.4.2004, str. 50. Popravek v UL L 229, 29.6.2004, str. 23.

8

(9)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

9

(10)  UL L 358, 18.12.1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 230, 16.9.2003, str. 32).

10

(11)  UL L 50, 20.2.2004, str. 44.

11

(12)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

12

(13)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

13

(14)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

14

(15)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 575/2006 (UL L 100, 8.4.2006, str. 3).

15

(16)  UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

16

(17)  UL L 41, 14.2.2003, str. 26.

17

(18)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

18

(19)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

19

(20)  Direktiva Komisije 91/155/EGS z dne 5. marca 1991 o opredelitvi in določitvi podrobne ureditve sistema posebnih informacij za nevarne pripravke pri izvajanju člena 10 Direktive Sveta 88/379/EGS (UL L 76, 22.3.1991, str. 35). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/58/ES (UL L 212, 7.8.2001, str. 24).

20

(21)  Direktiva Komisije 93/67/EGS z dne 20. julija 1993 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja za človeka in okolje v zvezi s snovmi, prijavljenimi v skladu z Direktivo Sveta 67/548/EGS (UL L 227, 8.9.1993, str. 9).

21

(22)  Direktiva Komisije 93/105/EGS z dne 25. novembra 1993 o določitvi Priloge VII D, ki vsebuje informacije, potrebne za tehnično dokumentacijo iz člena 12 sedmič spremenjene Direktive Sveta 67/548/EGS (UL L 294, 30.11.1993, str. 21).

22

(23)  Direktiva Komisije 2000/21/ES z dne 25. aprila 2000 o seznamu zakonodaje Skupnosti iz pete alinee člena 13(1) Direktive Sveta 67/548/EGS (UL L 103, 28.4.2000, str. 70).

23

(24)  Uredba Komisije (ES) št. 1488/94 z dne 28. junija 1994 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (UL L 161, 29.6.1994, str. 3).

24

(25)  UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

25

(26)  UL L 159, 29.6.1996, str. 1.

26

(27)  UL L 114, 27.4.2006, str. 9.

27

(28)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

28

(29)  UL L 257, 10.10.1996, str. 26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 33, 4.2.2006, str. 1).

29

(30)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena s Sklepom št. 2455/2001/ES (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).

30

(31)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/28/ES (UL L 136, 30.4.2004, str. 58).

31

(32)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 136, 30.4.2004, str. 34).

32

(33)  UL L 40, 11.2.1989, str. 27. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

33

(34)  UL L 184, 15.7.1988, str. 61. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

34

(35)  UL L 84, 27.3.1999, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2006/252/ES (UL L 91, 29.3.2006, str. 48).

35

(36)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 378/2005 (UL L 59, 5.3.2005, str. 8).

36

(37)  UL L 213, 21.7.1982, str. 8. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/116/ES (UL L 379, 24.12.2004, str. 81).

37

(38)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/65/ES (UL L 198, 20.7.2006, str. 11).

38

(39)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

39

(40)  Dvainštirideset mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

40

(41)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.

41

(42)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/75/ES (UL L 248, 12.9.2006, str. 3).

42

(43)  Uredba Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 366, 15.12.1992, str. 10). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2266/2000 (UL L 259, 13.10.2000, str. 27).

43

(44)  Uredba Komisije (ES) št. 703/2001 z dne 6. aprila 2001 o določitvi aktivnih snovi v fitofarmacevtskih sredstvih, ki bodo ocenjeni v drugi fazi delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS, in o reviziji seznama imenovanih držav članic poročevalk za te snovi (UL L 98, 7.4.2001, str. 6).

44

(45)  Uredba Komisije (ES) št. 1490/2002 z dne 14. avgusta 2002 o nadaljnjih podrobnih pravilih za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS in spremenjene Uredbe (ES) št. 451/2000 (UL L 224, 21.8.2002, str. 23). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1744/2004 (UL L 311, 8.10.2004, str. 23).

45

(46)  Odločba Komisije 2003/565/ES z dne 25. julija 2003 o podaljšanju roka, predvidenega v členu 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 192, 31.7.2003, str. 40).

46

(47)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/50/ES (UL L 142, 30.5.2006, str. 6).

47

(48)  UL L 307, 24.11.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1048/2005 (UL L 178, 9.7.2005, str. 1).

48

(49)  Osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

49

(50)  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

50

(51)  Dan začetka veljavnosti te uredbe.

51

(52)  Šest let po začetku veljavnosti te uredbe.

52

(53)  Enajst let po začetku veljavnosti te uredbe.

53

(54)  Dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

54

(55)  Devetnajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

55

(56)  Dvajset mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

56

(57)  Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

57

(58)  Devet let po začetku veljavnosti te uredbe.

58

(59)  Petnajst let po začetku veljavnosti te uredbe.

59

(60)  Štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

60

(61)  UL L 350, 28.12.1998, str. 58. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

61

(62)  Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

62

(63)  UL L 189, 20.7.1990, str. 17. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

63

(64)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

64

(65)  UL L 331, 7.12.1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

65

(66)  UL L 158, 30.4.2004, str. 7. Popravek v UL L 229, 29.6.2004, str. 5.

66

(67)  Eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

67

(68)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

68

(69)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

69

(70)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

70

(71)  UL L 17, 6.10.1958, str. 385. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 920/2005 (UL L 156, 18.6.2005, str. 3).

71

(72)  UL L 63, 6.3.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 777/2006 (UL L 136, 24.5.2006, str. 9).

72

(73)  Dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

73

(74)  Štirinajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

74

---

SEZNAM PRILOG

| PRILOGA I | SPLOŠNE DOLOČBE ZA OCENJEVANJE SNOVI IN PRIPRAVO POROČIL O KEMIJSKI VARNOSTI |
| --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | NAVODILA ZA PRIPRAVO VARNOSTNIH LISTOV |
| --- | --- |

PRILOGA II

| PRILOGA III | KRITERIJI ZA SNOVI, KI SO REGISTRIRANE V KOLIČINAH MED 1 IN 10 TONAMI |
| --- | --- |

PRILOGA III

| PRILOGA IV | IZJEME, ZA KATERE NE VELJA OBVEZNOST REGISTRACIJE V SKLADU S ČLENOM 2(7)(a) |
| --- | --- |

PRILOGA IV

| PRILOGA V | IZJEME, ZA KATERE NE VELJA OBVEZNOST REGISTRACIJE V SKLADU S ČLENOM 2(7)(b) |
| --- | --- |

PRILOGA V

| PRILOGA VI | ZAHTEVE PO INFORMACIJAH IZ ČLENA 10 |
| --- | --- |

PRILOGA VI

| PRILOGA VII | ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 1 TONE ALI VEČ |
| --- | --- |

PRILOGA VII

| PRILOGA VIII | ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 10 TON ALI VEČ |
| --- | --- |

PRILOGA VIII

| PRILOGA IX | ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 100 TON ALI VEČ |
| --- | --- |

PRILOGA IX

| PRILOGA X | ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 1000 TON ALI VEČ |
| --- | --- |

PRILOGA X

| PRILOGA XI | SPLOŠNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV STANDARDNEGA REŽIMA PRESKUŠANJAIZ PRILOG VII DO X |
| --- | --- |

PRILOGA XI

| PRILOGA XII | SPLOŠNE DOLOČBE ZA UPORABNIKE NA NIŽJI STOPNJI ZA OCENJEVANJE SNOVI IN PRIPRAVO POROČIL O KEMIJSKI VARNOSTI |
| --- | --- |

PRILOGA XII

| PRILOGA XIII | KRITERIJI ZA IDENTIFIKACIJO OBSTOJNIH SNOVI, SNOVI, KI SE KOPIČIJO V ORGANIZMIH IN STRUPENIH SNOVI TER ZELO OBSTOJNIH SNOVI IN SNOVI, KI SE ZELO LAHKO KOPIČIJO V ORGANIZMIH |
| --- | --- |

PRILOGA XIII

| PRILOGA XIV | SEZNAM SNOVI, KI SO PREDMET ODOBRITVE |
| --- | --- |

PRILOGA XIV

| PRILOGA XV | DOKUMENTACIJA |
| --- | --- |

PRILOGA XV

| PRILOGA XVI | SOCIALNO-EKONOMSKA ANALIZA |
| --- | --- |

PRILOGA XVI

| PRILOGA XVII | OMEJITVE PROIZVODNJE, DAJANJA V PROMET IN UPORABE NEKATERIH NEVARNIH SNOVI, PRIPRAVKOV IN IZDELKOV |
| --- | --- |

PRILOGA XVII

PRILOGA I

SPLOŠNE DOLOČBE ZA OCENJEVANJE SNOVI IN PRIPRAVO POROČIL O KEMIJSKI VARNOSTI

0.   UVOD

| 0.1. | Namen te priloge je prikazati, kako morajo proizvajalci in uvozniki oceniti in dokumentirati, da so tveganja, izhajajoča iz snovi, ki jih proizvajajo ali uvažajo, med proizvodnjo in njihovo uporabo(-ami) kot tako pod ustreznim nadzorom in da so drugi subjekti v dobavni verigi sposobni ustrezno obvladovati tveganja. |
| --- | --- |

0.1.

Namen te priloge je prikazati, kako morajo proizvajalci in uvozniki oceniti in dokumentirati, da so tveganja, izhajajoča iz snovi, ki jih proizvajajo ali uvažajo, med proizvodnjo in njihovo uporabo(-ami) kot tako pod ustreznim nadzorom in da so drugi subjekti v dobavni verigi sposobni ustrezno obvladovati tveganja.

| 0.2. | Oceno kemijske varnosti pripravi ena ali več kompetentnih oseb s primernimi izkušnjami in primerno usposobljenostjo, vključno z izobraževanji za osvežitev znanja. |
| --- | --- |

0.2.

Oceno kemijske varnosti pripravi ena ali več kompetentnih oseb s primernimi izkušnjami in primerno usposobljenostjo, vključno z izobraževanji za osvežitev znanja.

| 0.3. | V oceni kemijske varnosti proizvajalca se obravnava proizvodnja snovi in vse opredeljene uporabe. V oceni kemijske varnosti uvoznika se obravnava vse opredeljene uporabe. Ocena kemijske varnosti preuči uporabo snovi kot take (vključno z vsemi pomembnejšimi nečistotami in dodatki), v pripravku in izdelku, kakor je določeno z opredeljenimi uporabami. V oceni se upoštevajo vse stopnje življenjskega cikla snovi, kot izhajajo iz proizvodnje in opredeljenih uporab. Ocena kemijske varnosti temelji na primerjavi potencialno škodljivih učinkov snovi z znano oziroma razumno predvidljivo izpostavljenostjo ljudi in/ali okolja tej snovi, ob upoštevanju izvedenih in priporočenih ukrepov za obvladovanje tveganja ter delovnih pogojev. |
| --- | --- |

0.3.

V oceni kemijske varnosti proizvajalca se obravnava proizvodnja snovi in vse opredeljene uporabe. V oceni kemijske varnosti uvoznika se obravnava vse opredeljene uporabe. Ocena kemijske varnosti preuči uporabo snovi kot take (vključno z vsemi pomembnejšimi nečistotami in dodatki), v pripravku in izdelku, kakor je določeno z opredeljenimi uporabami. V oceni se upoštevajo vse stopnje življenjskega cikla snovi, kot izhajajo iz proizvodnje in opredeljenih uporab. Ocena kemijske varnosti temelji na primerjavi potencialno škodljivih učinkov snovi z znano oziroma razumno predvidljivo izpostavljenostjo ljudi in/ali okolja tej snovi, ob upoštevanju izvedenih in priporočenih ukrepov za obvladovanje tveganja ter delovnih pogojev.

| 0.4. | Snovi, katerih fizikalno-kemijske, toksikološke ali ekotoksikološke lastnosti so lahko podobne ali sledijo urejenemu vzorcu kot rezultat strukturne podobnosti, se lahko upoštevajo kot skupina ali „kategorija“ snovi. Če po mnenju proizvajalca ali uvoznika ocena kemijske varnosti neke snovi zadostuje za oceno in dokumentiranje ustreznega nadzora tveganj, ki izhajajo iz druge snovi ali skupine ali „kategorije“ snovi, lahko uporabi to oceno kemijske varnosti za druge snovi ali skupino ali „kategorijo“ snovi. Proizvajalec ali uvoznik poskrbi za utemeljitev v zvezi s tem. |
| --- | --- |

0.4.

Snovi, katerih fizikalno-kemijske, toksikološke ali ekotoksikološke lastnosti so lahko podobne ali sledijo urejenemu vzorcu kot rezultat strukturne podobnosti, se lahko upoštevajo kot skupina ali „kategorija“ snovi. Če po mnenju proizvajalca ali uvoznika ocena kemijske varnosti neke snovi zadostuje za oceno in dokumentiranje ustreznega nadzora tveganj, ki izhajajo iz druge snovi ali skupine ali „kategorije“ snovi, lahko uporabi to oceno kemijske varnosti za druge snovi ali skupino ali „kategorijo“ snovi. Proizvajalec ali uvoznik poskrbi za utemeljitev v zvezi s tem.

| 0.5. | Ocena kemijske varnosti temelji na informacijah o snovi, ki so zajete v tehnični dokumentaciji, ter na drugih razpoložljivih in ustreznih informacijah. Proizvajalci ali uvozniki, ki predložijo predlog za testiranje v skladu s prilogama IX in X, to evidentirajo pod ustreznim naslovom v oceni kemijske varnosti. Vključijo se razpoložljive informacije iz ocenjevanja, izvedenega v okviru drugih mednarodnih in nacionalnih programov. Pri pripravi poročila o kemijski varnosti se v njem po možnosti in po potrebi upošteva in odraža ocenjevanje, opravljeno na podlagi zakonodaje Skupnosti (npr. ocene tveganj, opravljene po Uredbi (EGS) št. 793/93). Odstopanja od takšnih ocen se utemeljijo.
  Zato informacije, ki jih je treba upoštevati, vključujejo informacije, povezane z nevarnostjo snovi, z izpostavljenostjo, ki izhaja iz proizvodnje ali uvoza, z opredeljenimi uporabami snovi, z delovnimi pogoji in ukrepi za obvladovanje tveganj, ki se uporabljajo za uporabnike na nižji stopnji ali se jim priporočajo.
  V nekaterih primerih v skladu z oddelkom 3 Priloge XI ni treba pripraviti manjkajočih informacij, ker ukrepi za obvladovanje tveganj in delovni pogoji, potrebni za nadzor izrazitih tveganj, lahko zadoščajo tudi za nadzor drugih potencialnih tveganj, ki jih zato ne bo treba natančno opredeliti.
  Če proizvajalec ali uvoznik meni, da za izdelavo poročila o kemijski varnosti potrebuje dodatne informacije in da je te informacije mogoče pridobiti samo z izvajanjem testov v skladu s Prilogo IX ali X, vloži predlog za strategijo testiranja, v katerem razloži, zakaj so po njegovem mnenju potrebne dodatne informacije in to pod ustreznim naslovom evidentira v poročilu o kemijski varnosti. Med čakanjem na rezultate dodatnih testov v svojem poročilu o kemijski varnosti evidentira in v pripravljen scenarij izpostavljenosti vključi prehodne ukrepe za obvladovanje tveganj, ki jih je uvedel, in ukrepe, ki jih priporoča uporabnikom na nižji stopnji v zvezi z obvladovanjem tveganj, ki so predmet raziskovanja. |
| --- | --- |

0.5.

Ocena kemijske varnosti temelji na informacijah o snovi, ki so zajete v tehnični dokumentaciji, ter na drugih razpoložljivih in ustreznih informacijah. Proizvajalci ali uvozniki, ki predložijo predlog za testiranje v skladu s prilogama IX in X, to evidentirajo pod ustreznim naslovom v oceni kemijske varnosti. Vključijo se razpoložljive informacije iz ocenjevanja, izvedenega v okviru drugih mednarodnih in nacionalnih programov. Pri pripravi poročila o kemijski varnosti se v njem po možnosti in po potrebi upošteva in odraža ocenjevanje, opravljeno na podlagi zakonodaje Skupnosti (npr. ocene tveganj, opravljene po Uredbi (EGS) št. 793/93). Odstopanja od takšnih ocen se utemeljijo.

Zato informacije, ki jih je treba upoštevati, vključujejo informacije, povezane z nevarnostjo snovi, z izpostavljenostjo, ki izhaja iz proizvodnje ali uvoza, z opredeljenimi uporabami snovi, z delovnimi pogoji in ukrepi za obvladovanje tveganj, ki se uporabljajo za uporabnike na nižji stopnji ali se jim priporočajo.

V nekaterih primerih v skladu z oddelkom 3 Priloge XI ni treba pripraviti manjkajočih informacij, ker ukrepi za obvladovanje tveganj in delovni pogoji, potrebni za nadzor izrazitih tveganj, lahko zadoščajo tudi za nadzor drugih potencialnih tveganj, ki jih zato ne bo treba natančno opredeliti.

Če proizvajalec ali uvoznik meni, da za izdelavo poročila o kemijski varnosti potrebuje dodatne informacije in da je te informacije mogoče pridobiti samo z izvajanjem testov v skladu s Prilogo IX ali X, vloži predlog za strategijo testiranja, v katerem razloži, zakaj so po njegovem mnenju potrebne dodatne informacije in to pod ustreznim naslovom evidentira v poročilu o kemijski varnosti. Med čakanjem na rezultate dodatnih testov v svojem poročilu o kemijski varnosti evidentira in v pripravljen scenarij izpostavljenosti vključi prehodne ukrepe za obvladovanje tveganj, ki jih je uvedel, in ukrepe, ki jih priporoča uporabnikom na nižji stopnji v zvezi z obvladovanjem tveganj, ki so predmet raziskovanja.

| 0.6. | Ocena kemijske varnosti, ki jo opravi proizvajalec ali uvoznik za določeno snov, zajema naslednje korake v skladu z zadevnimi oddelki te priloge:






  1. | oceno nevarnosti za zdravje ljudi; |
| --- | --- | --- |

0.6.

Ocena kemijske varnosti, ki jo opravi proizvajalec ali uvoznik za določeno snov, zajema naslednje korake v skladu z zadevnimi oddelki te priloge:

1.

oceno nevarnosti za zdravje ljudi;

| 2. | oceno nevarnosti fizikalno-kemijskih lastnosti za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

2.

oceno nevarnosti fizikalno-kemijskih lastnosti za zdravje ljudi;

| 3. | oceno nevarnosti za okolje; |
| --- | --- |

3.

oceno nevarnosti za okolje;

| 4. | oceno PBT in vPvB. |
| --- | --- |

4.

oceno PBT in vPvB.

Če po izvedenih korakih 1 do 4 proizvajalec ali uvoznik sklepa, da snov ali pripravek izpolnjuje kriterije za razvrstitev kot nevarne v skladu z Direktivo 67/548/EGS ali Direktivo 1999/45/ES ali pa je snov ocenjena kot snov PBT ali vPvB, se v oceno kemijske varnosti vključijo tudi naslednji koraki:

| 5. | ocena izpostavljenosti:






  5.1. | priprava scenarija(-ev) izpostavljenosti ali, če je to primerno, priprava ustrezne kategorije uporabe in izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

5.

ocena izpostavljenosti:

5.1.

priprava scenarija(-ev) izpostavljenosti ali, če je to primerno, priprava ustrezne kategorije uporabe in izpostavljenosti;

| 5.2. | ocena izpostavljenosti; |
| --- | --- |

5.2.

ocena izpostavljenosti;

| 6. | opredelitev tveganja. |
| --- | --- |

6.

opredelitev tveganja.

Povzetek vseh ustreznih informacij, uporabljenih pri obravnavi zgornjih točk, se predloži pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti (oddelek 7).

| 0.7. | Glavni del poročila o kemijski varnosti, ki se nanaša na izpostavljenost, je opis scenarija(-ev) izpostavljenosti, izvedenega(-ih) v okviru proizvajalčeve proizvodnje, za proizvajalčevo ali uvoznikovo lastno uporabo, in scenarijev izpostavljenosti, ki jih proizvajalec ali uvoznik priporočata, da se izvedejo za opredeljeno(-e) uporabo(-e).
  Scenarij izpostavljenosti je opis niza pogojev, v katerih se snov proizvaja ali uporablja v življenjskem ciklu in kako proizvajalec ali uvoznik nadzira izpostavljenost ljudi in okolja ali to priporoča nadaljnjim uporabnikom. Ta sklop pogojev vsebuje opis ukrepov za obvladovanje tveganja in delovne pogoje, ki jih je proizvajalec ali uvoznik izvedel ali jih priporoča v izvedbo uporabnikom na nižji stopnji.
  Če je snov dana v promet, je treba ustrezen(-ne) potek(-e) izpostavljenosti, vključno z ukrepi za obvladovanje tveganja in delovnimi pogoji, vključiti v prilogo k varnostnemu listu v skladu s Prilogo II. |
| --- | --- |

0.7.

Glavni del poročila o kemijski varnosti, ki se nanaša na izpostavljenost, je opis scenarija(-ev) izpostavljenosti, izvedenega(-ih) v okviru proizvajalčeve proizvodnje, za proizvajalčevo ali uvoznikovo lastno uporabo, in scenarijev izpostavljenosti, ki jih proizvajalec ali uvoznik priporočata, da se izvedejo za opredeljeno(-e) uporabo(-e).

Scenarij izpostavljenosti je opis niza pogojev, v katerih se snov proizvaja ali uporablja v življenjskem ciklu in kako proizvajalec ali uvoznik nadzira izpostavljenost ljudi in okolja ali to priporoča nadaljnjim uporabnikom. Ta sklop pogojev vsebuje opis ukrepov za obvladovanje tveganja in delovne pogoje, ki jih je proizvajalec ali uvoznik izvedel ali jih priporoča v izvedbo uporabnikom na nižji stopnji.

Če je snov dana v promet, je treba ustrezen(-ne) potek(-e) izpostavljenosti, vključno z ukrepi za obvladovanje tveganja in delovnimi pogoji, vključiti v prilogo k varnostnemu listu v skladu s Prilogo II.

| 0.8. | Raven podrobnosti, ki se zahteva pri opisu scenarija izpostavljenosti, se bo od primera do primera precej razlikovala, odvisno od uporabe snovi, njenih nevarnih lastnosti in količine informacij, ki so na voljo proizvajalcu ali uvozniku. V scenarijih izpostavljenosti se lahko opišejo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganj za več posameznih postopkov ali uporab snovi. Posamezni scenariji izpostavljenosti lahko tako obsegajo veliko postopkov ali uporab. Scenariji izpostavljenosti, ki zajemajo številne postopke in uporabe, se lahko navajajo kot kategorije izpostavljenosti. Nadaljnja navedba scenarija izpostavljenosti v tej prilogi in Prilogi II vključuje kategorije izpostavljenosti, če so te oblikovane. |
| --- | --- |

0.8.

Raven podrobnosti, ki se zahteva pri opisu scenarija izpostavljenosti, se bo od primera do primera precej razlikovala, odvisno od uporabe snovi, njenih nevarnih lastnosti in količine informacij, ki so na voljo proizvajalcu ali uvozniku. V scenarijih izpostavljenosti se lahko opišejo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganj za več posameznih postopkov ali uporab snovi. Posamezni scenariji izpostavljenosti lahko tako obsegajo veliko postopkov ali uporab. Scenariji izpostavljenosti, ki zajemajo številne postopke in uporabe, se lahko navajajo kot kategorije izpostavljenosti. Nadaljnja navedba scenarija izpostavljenosti v tej prilogi in Prilogi II vključuje kategorije izpostavljenosti, če so te oblikovane.

| 0.9. | Kadar informacije v skladu s Prilogo XI niso potrebne, se to navede pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti, v tehnično dokumentacijo pa se vključi sklic na utemeljitev. Če informacije niso potrebne, se to navede tudi v varnostnem listu. |
| --- | --- |

0.9.

Kadar informacije v skladu s Prilogo XI niso potrebne, se to navede pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti, v tehnično dokumentacijo pa se vključi sklic na utemeljitev. Če informacije niso potrebne, se to navede tudi v varnostnem listu.

| 0.10. | V zvezi z posebnimi učinki, kot so tanjšanje ozonskega plašča, možnost fotokemičnega nastanka ozona, močan vonj in kontaminacija, za katere postopki v oddelkih od 1 do 6 niso uporabni, se tveganja, povezana s takšnimi učinki, ocenjujejo za vsak primer posebej, proizvajalec oziroma uvoznik pa vključi popoln opis in utemeljitev takšnih ocen v poročilo o kemijski varnosti in jih povzame v varnostnem listu. |
| --- | --- |

0.10.

V zvezi z posebnimi učinki, kot so tanjšanje ozonskega plašča, možnost fotokemičnega nastanka ozona, močan vonj in kontaminacija, za katere postopki v oddelkih od 1 do 6 niso uporabni, se tveganja, povezana s takšnimi učinki, ocenjujejo za vsak primer posebej, proizvajalec oziroma uvoznik pa vključi popoln opis in utemeljitev takšnih ocen v poročilo o kemijski varnosti in jih povzame v varnostnem listu.

| 0.11. | Pri presoji tveganja uporabe ene ali več snovi, ki jo vsebuje poseben pripravek (na primer zlitina), je treba upoštevati način, kako so sestavne snovi vezane v kemijskem matriksu. |
| --- | --- |

0.11.

Pri presoji tveganja uporabe ene ali več snovi, ki jo vsebuje poseben pripravek (na primer zlitina), je treba upoštevati način, kako so sestavne snovi vezane v kemijskem matriksu.

| 0.12. | Kadar metodologija, opisana v tej prilogi, ni primerna, se podrobnosti o uporabljeni alternativni metodologiji pojasnijo in utemeljijo v poročilu o kemijski varnosti. |
| --- | --- |

0.12.

Kadar metodologija, opisana v tej prilogi, ni primerna, se podrobnosti o uporabljeni alternativni metodologiji pojasnijo in utemeljijo v poročilu o kemijski varnosti.

| 0.13. | Del A poročila o kemijski varnosti vključuje izjavo, da proizvajalec oziroma uvoznik izvaja ukrepe za obvladovanje tveganj, opisane v ustreznih scenarijih izpostavljenosti za proizvajalčevo oziroma uvoznikovo(-e) lastno(-e) uporabo(-e), in da se ti scenariji izpostavljenosti za opredeljene uporabe sporočajo z varnostnim(-i) listom(-i) distributerjem in uporabnikom na nižji stopnji. |
| --- | --- |

0.13.

Del A poročila o kemijski varnosti vključuje izjavo, da proizvajalec oziroma uvoznik izvaja ukrepe za obvladovanje tveganj, opisane v ustreznih scenarijih izpostavljenosti za proizvajalčevo oziroma uvoznikovo(-e) lastno(-e) uporabo(-e), in da se ti scenariji izpostavljenosti za opredeljene uporabe sporočajo z varnostnim(-i) listom(-i) distributerjem in uporabnikom na nižji stopnji.

1.   OCENA NEVARNOSTI ZA ZDRAVJE LJUDI

1.0.   UVOD

| 1.0.1. | Cilj ocenjevanja nevarnosti za zdravje ljudi je:






  — | določitev razvrstitve in označitve snovi v skladu z Direktivo 67/548/EGS; in |
| --- | --- | --- |

1.0.1.

Cilj ocenjevanja nevarnosti za zdravje ljudi je:

—

določitev razvrstitve in označitve snovi v skladu z Direktivo 67/548/EGS; in

| — | izpeljava ravni izpostavljenosti snovi, ki se pri ljudeh ne sme preseči. Ta raven izpostavljenosti je znana kot izpeljana raven brez učinka (DNEL). |
| --- | --- |

—

izpeljava ravni izpostavljenosti snovi, ki se pri ljudeh ne sme preseči. Ta raven izpostavljenosti je znana kot izpeljana raven brez učinka (DNEL).

| 1.0.2. | V oceni nevarnosti za zdravje ljudi se obravnava toksikokinetični profil (tj. absorpcija, metabolizem, razširjenost in izločanje) snovi in naslednjih skupin učinkov: (1) akutni učinki (akutna strupenost, dražilnost in jedkost), (2) preobčutljivost, (3) strupenost pri ponovljenih odmerkih in (4) učinki CMR (rakotvornost, mutagenost in strupenost za razmnoževanje). Na podlagi razpoložljivih informacij se po potrebi upoštevajo še drugi učinki. |
| --- | --- |

1.0.2.

V oceni nevarnosti za zdravje ljudi se obravnava toksikokinetični profil (tj. absorpcija, metabolizem, razširjenost in izločanje) snovi in naslednjih skupin učinkov: (1) akutni učinki (akutna strupenost, dražilnost in jedkost), (2) preobčutljivost, (3) strupenost pri ponovljenih odmerkih in (4) učinki CMR (rakotvornost, mutagenost in strupenost za razmnoževanje). Na podlagi razpoložljivih informacij se po potrebi upoštevajo še drugi učinki.

| 1.0.3. | Ocena nevarnosti zajema naslednje štiri korake:







  korak 1 | : | Evalvacija informacij, ki se ne nanašajo na človeka; |
| --- | --- | --- | --- |
| korak 2 | : | Evalvacija informacij, ki se nanašajo na človeka; |
| korak 3 | : | Razvrščanje in označevanje; |
| korak 4 | : | Izpeljava(-e) (DNEL). |

1.0.3.

Ocena nevarnosti zajema naslednje štiri korake:

korak 1

:

Evalvacija informacij, ki se ne nanašajo na človeka;

korak 2

:

Evalvacija informacij, ki se nanašajo na človeka;

korak 3

:

Razvrščanje in označevanje;

korak 4

:

Izpeljava(-e) (DNEL).

| 1.0.4. | Prvi trije koraki se izvedejo za vsak učinek, za katerega so na voljo informacije, in se evidentirajo pod ustreznim oddelkom poročila o kemijski varnosti ter se, kadar je to potrebno in v skladu s členom 31, povzamejo v varnostnem listu pod naslovoma 2 in 11. |
| --- | --- |

1.0.4.

Prvi trije koraki se izvedejo za vsak učinek, za katerega so na voljo informacije, in se evidentirajo pod ustreznim oddelkom poročila o kemijski varnosti ter se, kadar je to potrebno in v skladu s členom 31, povzamejo v varnostnem listu pod naslovoma 2 in 11.

| 1.0.5. | Za vsak učinek, za katerega ni na voljo ustreznih informacij, ustrezni oddelek vsebuje stavek „Ta informacija ni na voljo.“ V tehnično dokumentacijo sta vključena utemeljitev in sklic na opravljeno iskanje ustreznih informacij o snovi v literaturi. |
| --- | --- |

1.0.5.

Za vsak učinek, za katerega ni na voljo ustreznih informacij, ustrezni oddelek vsebuje stavek „Ta informacija ni na voljo.“ V tehnično dokumentacijo sta vključena utemeljitev in sklic na opravljeno iskanje ustreznih informacij o snovi v literaturi.

| 1.0.6. | Četrti korak ocenjevanja nevarnosti za zdravje ljudi se izvede z združitvijo rezultatov iz prvih treh korakov in se vključi pod ustrezni naslov poročila o kemijski varnosti ter povzame v varnostnem listu pod naslovom 8.1. |
| --- | --- |

1.0.6.

Četrti korak ocenjevanja nevarnosti za zdravje ljudi se izvede z združitvijo rezultatov iz prvih treh korakov in se vključi pod ustrezni naslov poročila o kemijski varnosti ter povzame v varnostnem listu pod naslovom 8.1.

1.1.

| Korak 1 | : | Evalvacija informacij, ki se ne nanašajo na človeka |
| --- | --- | --- |

Korak 1

:

Evalvacija informacij, ki se ne nanašajo na človeka

| 1.1.1. | Evalvacija informacij, ki se ne nanašajo na človeka, zajema:






  — | opredelitev nevarnosti za učinke na podlagi vseh razpoložljivih informacijah, ki ne veljajo za ljudi; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Evalvacija informacij, ki se ne nanašajo na človeka, zajema:

—

opredelitev nevarnosti za učinke na podlagi vseh razpoložljivih informacijah, ki ne veljajo za ljudi;

| — | določitev odziva (učinka) v odvisnosti od količinskega odmerka (koncentracije). |
| --- | --- |

—

določitev odziva (učinka) v odvisnosti od količinskega odmerka (koncentracije).

| 1.1.2. | Kadar ni mogoče določiti odziva (učinka) v odvisnosti od količinskega odmerka (koncentracije), je treba to utemeljiti in vključiti delno kvantitativno ali kvalitativno analizo. Na primer za akutne učinke ponavadi ni mogoče določiti odziva (učinka) v odvisnosti od količinskega odmerka (koncentracije) na podlagi rezultatov testa, izvedenega v skladu s testno metodo iz Uredbe Komisije, kakor je določeno v členu 13(2). V takšnih primerih zadostuje, da se določi, ali in v kolikšni meri ima snov inherentno sposobnost povzročanja učinka. |
| --- | --- |

1.1.2.

Kadar ni mogoče določiti odziva (učinka) v odvisnosti od količinskega odmerka (koncentracije), je treba to utemeljiti in vključiti delno kvantitativno ali kvalitativno analizo. Na primer za akutne učinke ponavadi ni mogoče določiti odziva (učinka) v odvisnosti od količinskega odmerka (koncentracije) na podlagi rezultatov testa, izvedenega v skladu s testno metodo iz Uredbe Komisije, kakor je določeno v členu 13(2). V takšnih primerih zadostuje, da se določi, ali in v kolikšni meri ima snov inherentno sposobnost povzročanja učinka.

| 1.1.3. | Vse informacije, ki se ne nanašajo na človeka in se uporabijo za ocenjevanje posameznih učinkov na ljudi ter za določanje odziva (učinka) v odvisnosti od odmerka (koncentracije), se na kratko predstavijo, če je mogoče, v obliki tabele ali tabel, z razlikovanjem med in vitro, in vivo in drugimi informacijami. Ustrezni rezultati testov (npr. LD50, NO(A)EL ali LO(A)EL) in pogoji testiranja (npr. trajanje testa, način vnosa) ter druge ustrezne informacije se v ta namen predložijo v mednarodno priznanih merskih enotah. |
| --- | --- |

1.1.3.

Vse informacije, ki se ne nanašajo na človeka in se uporabijo za ocenjevanje posameznih učinkov na ljudi ter za določanje odziva (učinka) v odvisnosti od odmerka (koncentracije), se na kratko predstavijo, če je mogoče, v obliki tabele ali tabel, z razlikovanjem med in vitro, in vivo in drugimi informacijami. Ustrezni rezultati testov (npr. LD50, NO(A)EL ali LO(A)EL) in pogoji testiranja (npr. trajanje testa, način vnosa) ter druge ustrezne informacije se v ta namen predložijo v mednarodno priznanih merskih enotah.

| 1.1.4. | Če je na voljo študija, je treba zanjo pripraviti grob povzetek študije. Če obstaja več študij, ki obravnavajo isti učinek, se ob upoštevanju možnih spremenljivk (npr. obnašanje, primernost, relevantnost testnih vrst, kakovost rezultatov itd.) za določitev DNEL običajno uporabi študija ali študije, katere(-ih) rezultati so vzrok za največjo zaskrbljenost, za to študijo ali študije pa se pripravi grob povzetek, ki se ga vključi kot del tehnične dokumentacije. Zahtevajo se grobi povzetki vseh ključnih podatkov, uporabljenih pri oceni nevarnosti. Če se študija ali študije, katere(-ih) rezultati so vzrok za največjo zaskrbljenost, ne uporabijo, se to v celoti utemelji in vključi kot del tehnične dokumentacije, tako za uporabljeno študijo, pa tudi za vse študije, katerih rezultati so vzrok za večjo zaskrbljenost kot rezultati uporabljene študije. Utemeljenost študije je pomembno pretehtati, ne glede na to, ali so nevarnosti bile ugotovljene ali ne. |
| --- | --- |

1.1.4.

Če je na voljo študija, je treba zanjo pripraviti grob povzetek študije. Če obstaja več študij, ki obravnavajo isti učinek, se ob upoštevanju možnih spremenljivk (npr. obnašanje, primernost, relevantnost testnih vrst, kakovost rezultatov itd.) za določitev DNEL običajno uporabi študija ali študije, katere(-ih) rezultati so vzrok za največjo zaskrbljenost, za to študijo ali študije pa se pripravi grob povzetek, ki se ga vključi kot del tehnične dokumentacije. Zahtevajo se grobi povzetki vseh ključnih podatkov, uporabljenih pri oceni nevarnosti. Če se študija ali študije, katere(-ih) rezultati so vzrok za največjo zaskrbljenost, ne uporabijo, se to v celoti utemelji in vključi kot del tehnične dokumentacije, tako za uporabljeno študijo, pa tudi za vse študije, katerih rezultati so vzrok za večjo zaskrbljenost kot rezultati uporabljene študije. Utemeljenost študije je pomembno pretehtati, ne glede na to, ali so nevarnosti bile ugotovljene ali ne.

1.2.

| Korak 2 | : | Evalvacija informacij, ki se nanašajo na človeka |
| --- | --- | --- |

Korak 2

:

Evalvacija informacij, ki se nanašajo na človeka

Če informacije, ki se nanašajo na človeka, niso na voljo, ta del vsebuje izjavo „Informacije, ki se nanašajo na človeka, niso na voljo“. Če informacije, ki se nanašajo na človeka, obstajajo, se po možnosti predstavijo v obliki tabele.

1.3.

| Korak 3 | : | Razvrščanje in označevanje |
| --- | --- | --- |

Korak 3

:

Razvrščanje in označevanje

| 1.3.1. | Ustrezna razvrstitev in označitev, izdelana v skladu s kriteriji iz Direktive 67/548/EGS, se predložita in utemeljita. Kjer je to ustrezno, se predložijo posebne mejne koncentracije, ki izvirajo iz uporabe člena 4(4) Direktive 67/548/EGS in členov 4 do 7 Direktive 1999/45/ES, ter utemeljijo, če niso vključene v Prilogo I k Direktivi 67/548/EGS. V oceno je treba vedno vključiti izjavo, ali snov izpolnjuje ali ne kriterije iz Direktive 67/548/EGS glede CMR, skupini 1 in 2. |
| --- | --- |

1.3.1.

Ustrezna razvrstitev in označitev, izdelana v skladu s kriteriji iz Direktive 67/548/EGS, se predložita in utemeljita. Kjer je to ustrezno, se predložijo posebne mejne koncentracije, ki izvirajo iz uporabe člena 4(4) Direktive 67/548/EGS in členov 4 do 7 Direktive 1999/45/ES, ter utemeljijo, če niso vključene v Prilogo I k Direktivi 67/548/EGS. V oceno je treba vedno vključiti izjavo, ali snov izpolnjuje ali ne kriterije iz Direktive 67/548/EGS glede CMR, skupini 1 in 2.

| 1.3.2. | Če informacije ne zadostujejo, da bi se odločili, ali je treba snov razvrstiti glede na določeno končno točko, registracijski zavezanec navede in utemelji ukrep ali odločitev, ki ju je zaradi tega sprejel. |
| --- | --- |

1.3.2.

Če informacije ne zadostujejo, da bi se odločili, ali je treba snov razvrstiti glede na določeno končno točko, registracijski zavezanec navede in utemelji ukrep ali odločitev, ki ju je zaradi tega sprejel.

1.4.

| Korak 4 | : | Identifikacija(-e) DNEL |
| --- | --- | --- |

Korak 4

:

Identifikacija(-e) DNEL

| 1.4.1. | Na podlagi rezultatov korakov 1 in 2 (a) se za snov določi(-jo) DNEL, ki odraža(-jo) verjeten(-ne) način(-e) vnosa, verjetno trajanje in pogostnost izpostavljenosti. Za nekatere končne točke, zlasti mutagenost in rakotvornost, morda ne bo mogoče določiti praga, in torej DNEL, na podlagi razpoložljivih informacij. Če to opravičuje(-jo) scenarij(-i) izpostavljenosti, lahko zadošča enoten DNEL. Vendar bi ob upoštevanju razpoložljivih informacij in scenarija(-ev) izpostavljenosti v oddelku 9 poročila o kemijski varnosti morda bilo treba opredeliti različne DNEL za vsako ustrezno populacijo (npr. delavce, potrošnike in ljudi, ki bi lahko bili izpostavljeni posredno prek okolja) in po možnosti za določene občutljive skupine populacije (npr. otroke, nosečnice) ter za različne načine izpostavljenosti. Poda se popolna utemeljitev, ki med drugim določa izbiro uporabljenih informacij, način izpostavljenosti (oralno, dermalno, vdihavanje) ter trajanje in pogostnost izpostavljenosti snovi, za katero velja DNEL. Če bi lahko obstajal več kakor en način izpostavljenosti, se DNEL določi za vsak način izpostavljenosti ter za izpostavljenost iz vseh načinov skupaj. Med določanjem DNEL se med drugim upoštevajo naslednji dejavniki:






  (a) | negotovost, ki, med drugimi dejavniki, izhaja iz spremenljivosti informacij eksperimenta in iz razlik znotraj vrst in med njimi; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

Na podlagi rezultatov korakov 1 in 2 (a) se za snov določi(-jo) DNEL, ki odraža(-jo) verjeten(-ne) način(-e) vnosa, verjetno trajanje in pogostnost izpostavljenosti. Za nekatere končne točke, zlasti mutagenost in rakotvornost, morda ne bo mogoče določiti praga, in torej DNEL, na podlagi razpoložljivih informacij. Če to opravičuje(-jo) scenarij(-i) izpostavljenosti, lahko zadošča enoten DNEL. Vendar bi ob upoštevanju razpoložljivih informacij in scenarija(-ev) izpostavljenosti v oddelku 9 poročila o kemijski varnosti morda bilo treba opredeliti različne DNEL za vsako ustrezno populacijo (npr. delavce, potrošnike in ljudi, ki bi lahko bili izpostavljeni posredno prek okolja) in po možnosti za določene občutljive skupine populacije (npr. otroke, nosečnice) ter za različne načine izpostavljenosti. Poda se popolna utemeljitev, ki med drugim določa izbiro uporabljenih informacij, način izpostavljenosti (oralno, dermalno, vdihavanje) ter trajanje in pogostnost izpostavljenosti snovi, za katero velja DNEL. Če bi lahko obstajal več kakor en način izpostavljenosti, se DNEL določi za vsak način izpostavljenosti ter za izpostavljenost iz vseh načinov skupaj. Med določanjem DNEL se med drugim upoštevajo naslednji dejavniki:

(a)

negotovost, ki, med drugimi dejavniki, izhaja iz spremenljivosti informacij eksperimenta in iz razlik znotraj vrst in med njimi;

| (b) | vrsta in resnost učinkov; |
| --- | --- |

(b)

vrsta in resnost učinkov;

| (c) | občutljivost človeške populacije (dela populacije), za katero veljajo kvantitativni in/ali kvalitativni podatki o izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(c)

občutljivost človeške populacije (dela populacije), za katero veljajo kvantitativni in/ali kvalitativni podatki o izpostavljenosti.

| 1.4.2. | Če DNEL ni mogoče opredeliti, se to jasno navede in v celoti utemelji. |
| --- | --- |

1.4.2.

Če DNEL ni mogoče opredeliti, se to jasno navede in v celoti utemelji.

2.   OCENA NEVARNOSTI FIZIKALNO-KEMIJSKIH LASTNOSTI

| 2.1. | Cilj ocenjevanja nevarnosti fizikalno-kemijskih lastnosti je opredeliti razvrstitev in označitev snovi v skladu z Direktivo 67/548/EGS. |
| --- | --- |

2.1.

Cilj ocenjevanja nevarnosti fizikalno-kemijskih lastnosti je opredeliti razvrstitev in označitev snovi v skladu z Direktivo 67/548/EGS.

| 2.2. | Potencialni učinki na zdravje ljudi se ocenijo za najmanj naslednje fizikalno-kemijske lastnosti:






  — | eksplozivnost, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Potencialni učinki na zdravje ljudi se ocenijo za najmanj naslednje fizikalno-kemijske lastnosti:

—

eksplozivnost,

| — | vnetljivost, |
| --- | --- |

—

vnetljivost,

| — | oksidacijski potencial. |
| --- | --- |

—

oksidacijski potencial.

Če informacije ne zadostujejo, da bi se odločili, ali je treba snov razvrstiti glede na določeno končno točko, registracijski zavezanec navede in utemelji ukrep ali odločitev, ki ju je zaradi tega sprejel.

| 2.3. | Ocena vsakega učinka se poda pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti (oddelek 7) ter se, kadar je to potrebno in v skladu s členom 31, povzame v varnostnem listu pod naslovoma 2 in 9. |
| --- | --- |

2.3.

Ocena vsakega učinka se poda pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti (oddelek 7) ter se, kadar je to potrebno in v skladu s členom 31, povzame v varnostnem listu pod naslovoma 2 in 9.

| 2.4. | Za vsako fizikalno-kemijsko lastnost se v oceni zajame presoja inherentne sposobnosti snovi za povzročanje učinka, kakor izhaja iz proizvodnje in opredeljenih uporab. |
| --- | --- |

2.4.

Za vsako fizikalno-kemijsko lastnost se v oceni zajame presoja inherentne sposobnosti snovi za povzročanje učinka, kakor izhaja iz proizvodnje in opredeljenih uporab.

| 2.5. | Ustrezna razvrstitev in označitev, izdelana v skladu s kriterijiiz Direktive 67/548/EGS, se predložita in utemeljita. |
| --- | --- |

2.5.

Ustrezna razvrstitev in označitev, izdelana v skladu s kriterijiiz Direktive 67/548/EGS, se predložita in utemeljita.

3.   OCENA NEVARNOSTI ZA OKOLJE

3.0.   UVOD

| 3.0.1. | Cilj ocene nevarnosti za okolje je opredeliti razvrstitev in označitev snovi v skladu z Direktivo 67/548/EGS ter opredeliti koncentracijo snovi, pod katero se naj ne bi pojavili neugodni učinki za zadevno področje okolja. Ta koncentracija je znana kot predvidena koncentracija brez učinka (PNEC). |
| --- | --- |

3.0.1.

Cilj ocene nevarnosti za okolje je opredeliti razvrstitev in označitev snovi v skladu z Direktivo 67/548/EGS ter opredeliti koncentracijo snovi, pod katero se naj ne bi pojavili neugodni učinki za zadevno področje okolja. Ta koncentracija je znana kot predvidena koncentracija brez učinka (PNEC).

| 3.0.2. | V oceni nevarnosti za okolje se obravnavajo potencialni učinki na okolje, ki obsega (1) vodni (vključno s sedimenti), (2) kopenski in (3) zračni del, vključno z morebitnimi učinki, ki se lahko pojavijo (4) zaradi kopičenja v prehranjevalni verigi. Poleg tega je treba upoštevati morebitne učinke na (5) mikrobiološko aktivnost sistemov za čiščenje odpadne vode. Ocena učinkov na vsakega od teh petih okoljskih področij se poda pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti (oddelek 7) ter se, kadar je to potrebno in v skladu s členom 31, povzame v varnostnem listu pod naslovoma 2 in 12. |
| --- | --- |

3.0.2.

V oceni nevarnosti za okolje se obravnavajo potencialni učinki na okolje, ki obsega (1) vodni (vključno s sedimenti), (2) kopenski in (3) zračni del, vključno z morebitnimi učinki, ki se lahko pojavijo (4) zaradi kopičenja v prehranjevalni verigi. Poleg tega je treba upoštevati morebitne učinke na (5) mikrobiološko aktivnost sistemov za čiščenje odpadne vode. Ocena učinkov na vsakega od teh petih okoljskih področij se poda pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti (oddelek 7) ter se, kadar je to potrebno in v skladu s členom 31, povzame v varnostnem listu pod naslovoma 2 in 12.

| 3.0.3. | Za vsako okoljsko področje, za katerega ni na voljo ustreznih informacij, ustrezni oddelek poročila o kemijski varnosti vsebuje stavek „Ta informacija ni na voljo.“ V tehnično dokumentacijo sta vključeni utemeljitev in sklic na opravljen literaturni pregled. Za vsako okoljsko področje, za katerega informacije so na voljo, vendar pa proizvajalec ali uvoznik meni, da ni treba opraviti ocene nevarnosti, proizvajalec oziroma uvoznik predloži utemeljitev, s sklicem na primerno informacijo, pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti (oddelek 7) ter, kjer je potrebno in v skladu s členom 31, povzetek v varnostnem listu pod naslovom 12. |
| --- | --- |

3.0.3.

Za vsako okoljsko področje, za katerega ni na voljo ustreznih informacij, ustrezni oddelek poročila o kemijski varnosti vsebuje stavek „Ta informacija ni na voljo.“ V tehnično dokumentacijo sta vključeni utemeljitev in sklic na opravljen literaturni pregled. Za vsako okoljsko področje, za katerega informacije so na voljo, vendar pa proizvajalec ali uvoznik meni, da ni treba opraviti ocene nevarnosti, proizvajalec oziroma uvoznik predloži utemeljitev, s sklicem na primerno informacijo, pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti (oddelek 7) ter, kjer je potrebno in v skladu s členom 31, povzetek v varnostnem listu pod naslovom 12.

| 3.0.4. | Ocena nevarnosti zajema naslednje tri korake, ki se sicer jasno opredelijo v poročilu o kemijski varnosti:







  korak 1 | : | Ocena informacij; |
| --- | --- | --- | --- |
| korak 2 | : | Razvrščanje in označevanje; |
| korak 3 | : | Izpeljava PNEC. |

3.0.4.

Ocena nevarnosti zajema naslednje tri korake, ki se sicer jasno opredelijo v poročilu o kemijski varnosti:

korak 1

:

Ocena informacij;

korak 2

:

Razvrščanje in označevanje;

korak 3

:

Izpeljava PNEC.

3.1.

| Korak 1 | : | Ocena informacij |
| --- | --- | --- |

Korak 1

:

Ocena informacij

| 3.1.1. | V oceno vseh razpoložljivih informacij se vključijo:






  — | identifikacija nevarnosti, ki temelji na vseh razpoložljivih informacijah; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

V oceno vseh razpoložljivih informacij se vključijo:

—

identifikacija nevarnosti, ki temelji na vseh razpoložljivih informacijah;

| — | določitev razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom). |
| --- | --- |

—

določitev razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom).

| 3.1.2. | Kadar ni mogoče določiti razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom), je treba to utemeljiti in vključiti delno kvantitativno ali kvalitativno analizo. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kadar ni mogoče določiti razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom), je treba to utemeljiti in vključiti delno kvantitativno ali kvalitativno analizo.

| 3.1.3. | Vse informacije, uporabljene za ocenjevanje učinkov na posamezno okoljsko področje, se na kratko predstavijo, če je mogoče, v obliki tabele ali tabel. Ustrezni rezultati testov (npr. LC50 ali NOEC) in pogoji testiranja (npr. trajanje testa, način vnosa) ter druge ustrezne informacije se v ta namen predložijo v mednarodno priznanih merskih enotah. |
| --- | --- |

3.1.3.

Vse informacije, uporabljene za ocenjevanje učinkov na posamezno okoljsko področje, se na kratko predstavijo, če je mogoče, v obliki tabele ali tabel. Ustrezni rezultati testov (npr. LC50 ali NOEC) in pogoji testiranja (npr. trajanje testa, način vnosa) ter druge ustrezne informacije se v ta namen predložijo v mednarodno priznanih merskih enotah.

| 3.1.4. | Vse informacije, uporabljene za ocenjevanje usode snovi v okolju, se na kratko predstavijo, če je mogoče, v obliki tabele ali tabel. Ustrezni rezultati testov in testni pogoji ter druge ustrezne informacije se v ta namen predložijo v mednarodno priznanih merskih enotah. |
| --- | --- |

3.1.4.

Vse informacije, uporabljene za ocenjevanje usode snovi v okolju, se na kratko predstavijo, če je mogoče, v obliki tabele ali tabel. Ustrezni rezultati testov in testni pogoji ter druge ustrezne informacije se v ta namen predložijo v mednarodno priznanih merskih enotah.

| 3.1.5. | Če je na voljo študija, je treba zanjo pripraviti grobi povzetek študije. Če obstaja več študij, ki obravnavajo isti učinek, se za pripravo zaključkov običajno uporabi študija ali študije, katere(-ih) rezultati so vzrok za največjo zaskrbljenost, za to študijo ali študije pa se pripravi grob povzetek, ki se ga vključi kot del tehnične dokumentacije. Zahtevajo se grobi povzetki vseh ključnih podatkov, uporabljenih pri oceni nevarnosti. Če se študija ali študije, katere(-ih) rezultati so vzrok za največjo zaskrbljenost, ne uporabijo, se to v celoti utemelji in vključi kot del tehnične dokumentacije, tako za uporabljeno študijo, pa tudi za vse študije, katerih rezultati so vzrok za večjo zaskrbljenost kot rezultati uporabljene študije. Za snovi, za katere vse razpoložljive študije ne navajajo nobenih nevarnosti, je treba izvesti celovito presojo veljavnosti vseh študij. |
| --- | --- |

3.1.5.

Če je na voljo študija, je treba zanjo pripraviti grobi povzetek študije. Če obstaja več študij, ki obravnavajo isti učinek, se za pripravo zaključkov običajno uporabi študija ali študije, katere(-ih) rezultati so vzrok za največjo zaskrbljenost, za to študijo ali študije pa se pripravi grob povzetek, ki se ga vključi kot del tehnične dokumentacije. Zahtevajo se grobi povzetki vseh ključnih podatkov, uporabljenih pri oceni nevarnosti. Če se študija ali študije, katere(-ih) rezultati so vzrok za največjo zaskrbljenost, ne uporabijo, se to v celoti utemelji in vključi kot del tehnične dokumentacije, tako za uporabljeno študijo, pa tudi za vse študije, katerih rezultati so vzrok za večjo zaskrbljenost kot rezultati uporabljene študije. Za snovi, za katere vse razpoložljive študije ne navajajo nobenih nevarnosti, je treba izvesti celovito presojo veljavnosti vseh študij.

3.2.

| Korak 2 | : | Razvrščanje in označevanje |
| --- | --- | --- |

Korak 2

:

Razvrščanje in označevanje

| 3.2.1. | Ustrezna razvrstitev in označitev, izdelana v skladu s kriteriji iz Direktive 67/548/EGS, se predložita in utemeljita. Kjer je to ustrezno, se predložijo posebne mejne koncentracije, ki izvirajo iz uporabe člena 4(4) Direktive 67/548/EGS in členov 4 do 7 Direktive 1999/45/ES, ter utemeljijo, če niso vključene v Prilogo I k Direktivi 67/548/EGS. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ustrezna razvrstitev in označitev, izdelana v skladu s kriteriji iz Direktive 67/548/EGS, se predložita in utemeljita. Kjer je to ustrezno, se predložijo posebne mejne koncentracije, ki izvirajo iz uporabe člena 4(4) Direktive 67/548/EGS in členov 4 do 7 Direktive 1999/45/ES, ter utemeljijo, če niso vključene v Prilogo I k Direktivi 67/548/EGS.

| 3.2.2. | Če informacije ne zadostujejo, da bi se odločili, ali je treba snov razvrstiti glede na določeno končno točko, registracijski zavezanec navede in utemelji ukrep ali odločitev, ki ju je zaradi tega sprejel. |
| --- | --- |

3.2.2.

Če informacije ne zadostujejo, da bi se odločili, ali je treba snov razvrstiti glede na določeno končno točko, registracijski zavezanec navede in utemelji ukrep ali odločitev, ki ju je zaradi tega sprejel.

3.3.

| Korak 3 | : | Identifikacija PNEC |
| --- | --- | --- |

Korak 3

:

Identifikacija PNEC

| 3.3.1. | PNEC se določi za vsako okoljsko področje na podlagi razpoložljivih informacij. PNEC se lahko izračuna z uporabo ustreznega faktorja ocenjevanja za vrednosti učinkov (npr. LC 50 ali NOEC). Faktor ocenjevanja izraža razliko med vrednostmi učinkov, pridobljenih iz laboratorijskih testov za omejeno število vrst, in PNEC za okoljsko področje (1). |
| --- | --- |

3.3.1.

PNEC se določi za vsako okoljsko področje na podlagi razpoložljivih informacij. PNEC se lahko izračuna z uporabo ustreznega faktorja ocenjevanja za vrednosti učinkov (npr. LC 50 ali NOEC). Faktor ocenjevanja izraža razliko med vrednostmi učinkov, pridobljenih iz laboratorijskih testov za omejeno število vrst, in PNEC za okoljsko področje (1).

| 3.3.2. | Če PNEC ni mogoče izpeljati, se to jasno navede in v celoti utemelji. |
| --- | --- |

3.3.2.

Če PNEC ni mogoče izpeljati, se to jasno navede in v celoti utemelji.

4.   OCENA PBT IN VPVB

4.0.   UVOD

| 4.0.1. | Cilj ocenjevanja PBT in vPvB je določiti, ali snov izpolnjuje kriterije iz Priloge XIII, in če jih, opredeliti potencialne emisije snovi. Ocene nevarnosti v skladu z oddelkoma 1 in 3 te priloge, ki obravnava vse dolgoročne učinke, ter ocene dolgoročne izpostavljenosti ljudi in okolja, kakor je izvedena v skladu z Oddelkom 5 (Ocena izpostavljenosti), korakom 2 (Ocena izpostavljenosti), ni mogoče izvesti z zadostno zanesljivostjo za snovi, ki izpolnjujejo kriterije za snov PBT in vPvB iz Priloge XIII. Zaradi tega se zahtevata ločeni oceni PBT in vPvB. |
| --- | --- |

4.0.1.

Cilj ocenjevanja PBT in vPvB je določiti, ali snov izpolnjuje kriterije iz Priloge XIII, in če jih, opredeliti potencialne emisije snovi. Ocene nevarnosti v skladu z oddelkoma 1 in 3 te priloge, ki obravnava vse dolgoročne učinke, ter ocene dolgoročne izpostavljenosti ljudi in okolja, kakor je izvedena v skladu z Oddelkom 5 (Ocena izpostavljenosti), korakom 2 (Ocena izpostavljenosti), ni mogoče izvesti z zadostno zanesljivostjo za snovi, ki izpolnjujejo kriterije za snov PBT in vPvB iz Priloge XIII. Zaradi tega se zahtevata ločeni oceni PBT in vPvB.

| 4.0.2. | Ocenjevanje PBT in vPvB zajema naslednja dva koraka, ki se sicer jasno opredelita v oddelku 8 dela B poročila o kemijski varnosti:







  korak 1 | : | Primerjava s kriteriji; |
| --- | --- | --- | --- |
| korak 2 | : | Opredelitev emisij. |

4.0.2.

Ocenjevanje PBT in vPvB zajema naslednja dva koraka, ki se sicer jasno opredelita v oddelku 8 dela B poročila o kemijski varnosti:

korak 1

:

Primerjava s kriteriji;

korak 2

:

Opredelitev emisij.

Ocenjevanje se povzame tudi v varnostnem listu pod naslovom 12.

4.1.

| Korak 1 | : | Primerjava s kriteriji |
| --- | --- | --- |

Korak 1

:

Primerjava s kriteriji

Ta del ocenjevanja PBT in vPvB zajema primerjavo razpoložljivih informacij, ki so predložene kot del tehnične dokumentacije, s kriteriji iz Priloge XIII ter izjavo, ali snov izpolnjuje kriterije ali ne.

Če razpoložljivi podatki niso zadostni za odločitev, ali snov izpolnjuje kriterije iz Priloge XIII, potem se na podlagi posameznih primerov upoštevajo druga dokazila, ki vzbujajo enako skrb.

Če tehnična dokumentacija za eno ali več končnih točk vsebuje zgolj informacije, zahtevane v prilogah VII in VIII, registracijski zavezanec upošteva ustrezne informacije za preverjanje P, B in T lastnosti, da se odloči, ali je treba pripraviti dodatne informacije, da bi izpolnili cilj ocenjevanja PBT in vPvB. Če je priprava dodatnih informacij nujna in bi zahtevala testiranje na vretenčarjih, predloži registracijski zavezanec predlog za testiranje. Če registracijski zavezanec izvaja ali priporoči zadostne ukrepe za obvladovanje tveganja in delovne pogoje, ki omogočajo odstopanje v skladu z Oddelkom 3 Priloge XI od testiranja, primernega za ocenjevanje PBT in vPvB, pa takšnih dodatnih informacij ni treba pripraviti.

4.2.

| Korak 2 | : | Opredelitev emisij |
| --- | --- | --- |

Korak 2

:

Opredelitev emisij

Če snov izpolnjuje kriterije, se izvede opredelitev emisij, ki zajema ustrezne dele ocenjevanja izpostavljenosti, kakor je opisano v oddelku 5. Zlasti mora vsebovati oceno količine snovi, izpuščene v različne dele okolja med vsemi dejavnostmi, ki jih je izvedel proizvajalec ali uvoznik, in ob vseh opredeljenih uporabah, ter opredelitev verjetnih načinov izpostavljenosti ljudi in okolja snovi.

5.   OCENA IZPOSTAVLJENOSTI

5.0.   UVOD

Cilj ocenjevanja izpostavljenosti je izdelava kvantitativne ali kvalitativne ocene odmerka/koncentracije snovi, ki so ji oziroma so ji lahko izpostavljeni ljudje in okolje. V oceni se upoštevajo vse stopnje življenjskega cikla snovi, kot izhajajo iz proizvodnje in opredeljenih uporab, in so vsebovane vse izpostavljenosti, ki se lahko nanašajo na nevarnosti iz oddelkov 1 do 4. Ocenjevanje izpostavljenosti zajema naslednja dva koraka, ki se sicer jasno opredelita v poročilu o kemijski varnosti:

| korak 1 | : | Priprava scenarija(-ev) izpostavljenosti ali ustreznih kategorij uporabe in izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |
| korak 2 | : | Ocena izpostavljenosti. |

korak 1

:

Priprava scenarija(-ev) izpostavljenosti ali ustreznih kategorij uporabe in izpostavljenosti;

korak 2

:

Ocena izpostavljenosti.

Kadar se to zahteva in kadar je v skladu s členom 31, se scenarij izpostavljenosti vključi tudi v prilogo k varnostnemu listu.

5.1.

| Korak 1 | : | Razvoj scenarijev izpostavljenosti |
| --- | --- | --- |

Korak 1

:

Razvoj scenarijev izpostavljenosti

| 5.1.1. | Izdelajo se scenariji izpostavljenosti, kakor so opisani v oddelkih 0.7 in 0.8. Scenariji izpostavljenosti so osnova procesa izdelave ocene kemijske varnosti. Proces ocene kemijske varnosti se lahko ponavlja. Prva ocena bo temeljila na zahtevanih osnovnih in vseh razpoložljivih informacijah o nevarnosti ter na oceni izpostavljenosti, ki se ujema s prvotnimi predpostavkami glede delovnih pogojev in ukrepov za obvladovanje tveganja (osnovni scenarij izpostavljenosti). Če iz začetnih predpostavk izhaja opredelitev tveganja, po kateri naj zdravje ljudi in okolje ne bi bila dovolj zaščitena, je nujno opraviti iterativni postopek ob spremembi enega ali več dejavnikov v oceni nevarnosti ali izpostavljenosti, da se dokaže primeren nadzor. Izboljšanje ocene nevarnosti lahko zahteva pripravo dodatnih informacij o nevarnosti. Izboljšanje ocene izpostavljenosti lahko vključuje ustrezno spremembo delovnih pogojev ali ukrepov za obvladovanje tveganja v poteku izpostavljenosti ali natančnejšo oceno izpostavljenosti. Scenarij izpostavljenosti, ki je rezultat zadnje ponovitve (končni scenarij končne izpostavljenosti), se vključi v poročilo o kemijski varnosti in priloži varnostnemu listu v skladu s členom 31.
  Končni scenarij izpostavljenosti se poda pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti in se vključi v prilogo k varnostnemu listu pod ustreznim kratkim naslovom s kratkim splošnim opisom uporabe, ki se sklada z opisi uporabe iz oddelka 3.5 Priloge VI. Scenariji izpostavljenosti zajemajo vsako proizvodnjo v Skupnosti in vse opredeljene uporabe.
  Scenarij izpostavljenosti vključuje, kadar je to primerno, zlasti opis: | delovnih pogojev







  — | procesov v proizvodnji, vključno s fizično obliko, v kateri se snov proizvaja, predeluje in/ali uporablja; |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.

Izdelajo se scenariji izpostavljenosti, kakor so opisani v oddelkih 0.7 in 0.8. Scenariji izpostavljenosti so osnova procesa izdelave ocene kemijske varnosti. Proces ocene kemijske varnosti se lahko ponavlja. Prva ocena bo temeljila na zahtevanih osnovnih in vseh razpoložljivih informacijah o nevarnosti ter na oceni izpostavljenosti, ki se ujema s prvotnimi predpostavkami glede delovnih pogojev in ukrepov za obvladovanje tveganja (osnovni scenarij izpostavljenosti). Če iz začetnih predpostavk izhaja opredelitev tveganja, po kateri naj zdravje ljudi in okolje ne bi bila dovolj zaščitena, je nujno opraviti iterativni postopek ob spremembi enega ali več dejavnikov v oceni nevarnosti ali izpostavljenosti, da se dokaže primeren nadzor. Izboljšanje ocene nevarnosti lahko zahteva pripravo dodatnih informacij o nevarnosti. Izboljšanje ocene izpostavljenosti lahko vključuje ustrezno spremembo delovnih pogojev ali ukrepov za obvladovanje tveganja v poteku izpostavljenosti ali natančnejšo oceno izpostavljenosti. Scenarij izpostavljenosti, ki je rezultat zadnje ponovitve (končni scenarij končne izpostavljenosti), se vključi v poročilo o kemijski varnosti in priloži varnostnemu listu v skladu s členom 31.

Končni scenarij izpostavljenosti se poda pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti in se vključi v prilogo k varnostnemu listu pod ustreznim kratkim naslovom s kratkim splošnim opisom uporabe, ki se sklada z opisi uporabe iz oddelka 3.5 Priloge VI. Scenariji izpostavljenosti zajemajo vsako proizvodnjo v Skupnosti in vse opredeljene uporabe.

Scenarij izpostavljenosti vključuje, kadar je to primerno, zlasti opis:

delovnih pogojev

—

procesov v proizvodnji, vključno s fizično obliko, v kateri se snov proizvaja, predeluje in/ali uporablja;

| — | dejavnosti delavcev, povezanih s procesi, ter trajanje in pogostnost njihove izpostavljenosti snovi; |
| --- | --- |

—

dejavnosti delavcev, povezanih s procesi, ter trajanje in pogostnost njihove izpostavljenosti snovi;

| — | dejavnosti potrošnikov ter trajanje in pogostnost njihove izpostavljenosti snovi; |
| --- | --- |

—

dejavnosti potrošnikov ter trajanje in pogostnost njihove izpostavljenosti snovi;

| — | trajanje in pogostnost emisij snovi v različne dele okolja in naprave za čiščenje odplak ter redčenja v sprejemnem delu okolja. |
| --- | --- |

—

trajanje in pogostnost emisij snovi v različne dele okolja in naprave za čiščenje odplak ter redčenja v sprejemnem delu okolja.

| | ukrepov za obvladovanje tveganja







  — | ukrepov za obvladovanje tveganja za zmanjšanje ali izogibanje neposredni in posredni izpostavljenosti ljudi (vključno z delavci in potrošniki) in različnih delov okolja snovi; |
| --- | --- | --- |

ukrepov za obvladovanje tveganja

—

ukrepov za obvladovanje tveganja za zmanjšanje ali izogibanje neposredni in posredni izpostavljenosti ljudi (vključno z delavci in potrošniki) in različnih delov okolja snovi;

| — | ukrepov za ravnanje z odpadki za zmanjšanje ali izogibanje izpostavljenosti ljudi in okolja snovi med ravnanjem z odpadki, odstranjevanjem odpadkov in/ali recikliranjem. |
| --- | --- |

—

ukrepov za ravnanje z odpadki za zmanjšanje ali izogibanje izpostavljenosti ljudi in okolja snovi med ravnanjem z odpadki, odstranjevanjem odpadkov in/ali recikliranjem.

| 5.1.2. | Kadar proizvajalec, uvoznik ali uporabnik na nižji stopnji zaprosi za odobritev za specifično uporabo, je treba scenarije izpostavljenosti pripraviti zgolj za to uporabo in nadaljnje korake življenjskega kroga. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kadar proizvajalec, uvoznik ali uporabnik na nižji stopnji zaprosi za odobritev za specifično uporabo, je treba scenarije izpostavljenosti pripraviti zgolj za to uporabo in nadaljnje korake življenjskega kroga.

5.2.

| Korak 2 | : | Ocena izpostavljenosti |
| --- | --- | --- |

Korak 2

:

Ocena izpostavljenosti

| 5.2.1. | Izpostavljenost se ocenjuje za vsak pripravljen scenarij izpostavljenosti in se poda pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti in, kadar se to zahteva ter v skladu s členom 31, se povzame v prilogi k varnostnemu listu. Ocena izpostavljenosti vsebuje tri elemente: (1) oceno emisij; (2) oceno usode kemikalij in poti prenosa; in (3) oceno ravni izpostavljenosti. |
| --- | --- |

5.2.1.

Izpostavljenost se ocenjuje za vsak pripravljen scenarij izpostavljenosti in se poda pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti in, kadar se to zahteva ter v skladu s členom 31, se povzame v prilogi k varnostnemu listu. Ocena izpostavljenosti vsebuje tri elemente: (1) oceno emisij; (2) oceno usode kemikalij in poti prenosa; in (3) oceno ravni izpostavljenosti.

| 5.2.2. | V oceni emisij se upoštevajo emisije v vseh pomembnih delih življenjskega kroga snovi, ki izhajajo iz proizvodnje in vsake opredeljene uporabe. Stopnje življenjskega kroga, ki izhajajo iz proizvodnje snovi, zajemajo, kjer je to ustrezno, stopnjo, na kateri so odpadki. Stopnje življenjskega kroga, ki izhajajo iz opredeljenih uporab, zajemajo, kjer je to ustrezno, uporabno dobo izdelkov in stopnjo, na kateri so odpadki. Ocena emisij se izvede s predpostavko, da so bili izvedeni ukrepi za obvladovanje tveganja in izpolnjeni delovni pogoji, opisani v poteku izpostavljenosti. |
| --- | --- |

5.2.2.

V oceni emisij se upoštevajo emisije v vseh pomembnih delih življenjskega kroga snovi, ki izhajajo iz proizvodnje in vsake opredeljene uporabe. Stopnje življenjskega kroga, ki izhajajo iz proizvodnje snovi, zajemajo, kjer je to ustrezno, stopnjo, na kateri so odpadki. Stopnje življenjskega kroga, ki izhajajo iz opredeljenih uporab, zajemajo, kjer je to ustrezno, uporabno dobo izdelkov in stopnjo, na kateri so odpadki. Ocena emisij se izvede s predpostavko, da so bili izvedeni ukrepi za obvladovanje tveganja in izpolnjeni delovni pogoji, opisani v poteku izpostavljenosti.

| 5.2.3. | Izvede se opredelitev možnih procesov razkroja, pretvorbe ali reakcije ter ocena razširjenosti in usode v okolju. |
| --- | --- |

5.2.3.

Izvede se opredelitev možnih procesov razkroja, pretvorbe ali reakcije ter ocena razširjenosti in usode v okolju.

| 5.2.4. | Ocena ravni izpostavljenosti se izvede za vse populacije ljudi (delavce, potrošnike in ljudi, ki utegnejo biti izpostavljeni posredno prek okolja) in okoljska področja, za katere je izpostavljenost snovi poznana oziroma razumno predvidljiva. Obravnavajo se vsi pomembni načini izpostavljenosti ljudi (vdihavanje, oralno, dermalno in kombinirano vsi ustrezni načini in viri izpostavljenosti). Takšne ocene upoštevajo prostorske in časovne spremembe v vzorcu izpostavljenosti. V oceni izpostavljenosti se upoštevajo zlasti:






  — | ustrezno izmerjeni, reprezentativni podatki o izpostavljenosti, |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Ocena ravni izpostavljenosti se izvede za vse populacije ljudi (delavce, potrošnike in ljudi, ki utegnejo biti izpostavljeni posredno prek okolja) in okoljska področja, za katere je izpostavljenost snovi poznana oziroma razumno predvidljiva. Obravnavajo se vsi pomembni načini izpostavljenosti ljudi (vdihavanje, oralno, dermalno in kombinirano vsi ustrezni načini in viri izpostavljenosti). Takšne ocene upoštevajo prostorske in časovne spremembe v vzorcu izpostavljenosti. V oceni izpostavljenosti se upoštevajo zlasti:

—

ustrezno izmerjeni, reprezentativni podatki o izpostavljenosti,

| — | vse večje nečistote in dodatki v snovi, |
| --- | --- |

—

vse večje nečistote in dodatki v snovi,

| — | količina proizvodnje in/ali uvoza snovi, |
| --- | --- |

—

količina proizvodnje in/ali uvoza snovi,

| — | količina za vsako opredeljeno uporabo, |
| --- | --- |

—

količina za vsako opredeljeno uporabo,

| — | izvajano ali priporočeno ravnanje s tveganji, vključno s stopnjo vsebnosti, |
| --- | --- |

—

izvajano ali priporočeno ravnanje s tveganji, vključno s stopnjo vsebnosti,

| — | trajanje in pogostnost spremljanja, |
| --- | --- |

—

trajanje in pogostnost spremljanja,

| — | dejavnosti delavcev, povezanih s procesi, ter trajanje in pogostnost njihove izpostavljenosti snovi, |
| --- | --- |

—

dejavnosti delavcev, povezanih s procesi, ter trajanje in pogostnost njihove izpostavljenosti snovi,

| — | dejavnosti potrošnikov ter trajanje in pogostnost njihove izpostavljenosti snovi, |
| --- | --- |

—

dejavnosti potrošnikov ter trajanje in pogostnost njihove izpostavljenosti snovi,

| — | trajanje in pogostnost emisij snovi v različne dele okolja in redčenje v sprejemnem delu okolja, |
| --- | --- |

—

trajanje in pogostnost emisij snovi v različne dele okolja in redčenje v sprejemnem delu okolja,

| — | fizikalno-kemijske lastnosti snovi, |
| --- | --- |

—

fizikalno-kemijske lastnosti snovi,

| — | produkti pretvorbe in/ali razkroja, |
| --- | --- |

—

produkti pretvorbe in/ali razkroja,

| — | verjetni načini izpostavljenosti ljudi in možnost za absorpcijo pri ljudeh, |
| --- | --- |

—

verjetni načini izpostavljenosti ljudi in možnost za absorpcijo pri ljudeh,

| — | možne poti v okolje ter širjenje v okolju in razkroj in/ali pretvorba (glej tudi korak 1 oddelka 3), |
| --- | --- |

—

možne poti v okolje ter širjenje v okolju in razkroj in/ali pretvorba (glej tudi korak 1 oddelka 3),

| — | obseg (geografski) izpostavljenosti, |
| --- | --- |

—

obseg (geografski) izpostavljenosti,

| — | od matriksa odvisno sproščanje/migracija snovi. |
| --- | --- |

—

od matriksa odvisno sproščanje/migracija snovi.

| 5.2.5. | Kadar so na voljo ustrezno izmerjeni reprezentativni podatki o izpostavljenosti, jih je treba pri izvajanju ocenjevanja izpostavljenosti posebej upoštevati. Za ocenjevanje ravni izpostavljenosti se lahko uporabijo ustrezni modeli. Lahko se upoštevajo tudi ustrezni podatki o spremljanju snovi s podobno uporabo in z vzorci izpostavljenosti ali s podobnimi lastnostmi. |
| --- | --- |

5.2.5.

Kadar so na voljo ustrezno izmerjeni reprezentativni podatki o izpostavljenosti, jih je treba pri izvajanju ocenjevanja izpostavljenosti posebej upoštevati. Za ocenjevanje ravni izpostavljenosti se lahko uporabijo ustrezni modeli. Lahko se upoštevajo tudi ustrezni podatki o spremljanju snovi s podobno uporabo in z vzorci izpostavljenosti ali s podobnimi lastnostmi.

6.   OPREDELITEV TVEGANJA

| 6.1. | Opredelitev tveganja se izvede za vsak scenarij izpostavljenosti in se poda pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti. |
| --- | --- |

6.1.

Opredelitev tveganja se izvede za vsak scenarij izpostavljenosti in se poda pod ustreznim naslovom poročila o kemijski varnosti.

| 6.2. | Opredelitev tveganja upošteva populacije ljudi (izpostavljenih kot delavci, potrošniki ali posredno prek okolja in, če je ustrezno, s kombinacijo teh dejavnikov) in okoljska področja, za katera je izpostavljenost snovem poznana ali razumno predvidljiva, s predpostavko, da so bili izvedeni ukrepi za obvladovanje tveganj, opisani v scenarijih izpostavljenosti v oddelku 5. Poleg tega se z združitvijo rezultatov za vse izpuste, emisije in izgube snovi iz vseh virov v vse dele okolja preuči celotno tveganje, ki ga snov pomeni za okolje. |
| --- | --- |

6.2.

Opredelitev tveganja upošteva populacije ljudi (izpostavljenih kot delavci, potrošniki ali posredno prek okolja in, če je ustrezno, s kombinacijo teh dejavnikov) in okoljska področja, za katera je izpostavljenost snovem poznana ali razumno predvidljiva, s predpostavko, da so bili izvedeni ukrepi za obvladovanje tveganj, opisani v scenarijih izpostavljenosti v oddelku 5. Poleg tega se z združitvijo rezultatov za vse izpuste, emisije in izgube snovi iz vseh virov v vse dele okolja preuči celotno tveganje, ki ga snov pomeni za okolje.

| 6.3. | Opredelitev tveganja sestoji iz:






  — | primerjave izpostavljenosti vsake človeške populacije, za katero je znano ali verjetno, da bo izpostavljena, z ustreznimi DNEL; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Opredelitev tveganja sestoji iz:

—

primerjave izpostavljenosti vsake človeške populacije, za katero je znano ali verjetno, da bo izpostavljena, z ustreznimi DNEL;

| — | primerjave predvidenih okoljskih koncentracij na vsakem okoljskem področju s PNEC; in |
| --- | --- |

—

primerjave predvidenih okoljskih koncentracij na vsakem okoljskem področju s PNEC; in

| — | ocene verjetnosti in resnosti dogodka, ki bi se lahko zgodil zaradi fizikalno-kemijskih lastnosti snovi. |
| --- | --- |

—

ocene verjetnosti in resnosti dogodka, ki bi se lahko zgodil zaradi fizikalno-kemijskih lastnosti snovi.

| 6.4. | Za vsak scenarij izpostavljenosti se lahko obvladovanje tveganje za ljudi in okolje med celotnim življenjskim krogom snovi, ki izhaja iz proizvodnje ali opredeljenih uporab, obravnava kot ustrezno, če:






  — | ravni izpostavljenosti iz oddelka 6.2 ne presegajo ustreznega DNEL ali PNEC, kakor je določen v oddelkih 1 oziroma 3, in; |
| --- | --- | --- |

6.4.

Za vsak scenarij izpostavljenosti se lahko obvladovanje tveganje za ljudi in okolje med celotnim življenjskim krogom snovi, ki izhaja iz proizvodnje ali opredeljenih uporab, obravnava kot ustrezno, če:

—

ravni izpostavljenosti iz oddelka 6.2 ne presegajo ustreznega DNEL ali PNEC, kakor je določen v oddelkih 1 oziroma 3, in;

| — | je verjetnost in nevarnost dogodka, ki bi se lahko zgodil zaradi fizikalno-kemijskih lastnosti snovi, kot je določeno v oddelku 2, zanemarljiva. |
| --- | --- |

—

je verjetnost in nevarnost dogodka, ki bi se lahko zgodil zaradi fizikalno-kemijskih lastnosti snovi, kot je določeno v oddelku 2, zanemarljiva.

| 6.5. | Za učinke na ljudi in okoljska področja, za katere ni bilo mogoče določiti DNEL ali PNEC, se izvede kvalitatitvna ocena verjetnosti, da se bo z izvajanjem scenarijev izpostavljenosti izognilo učinkom.
  Za snovi, ki izpolnjujejo kriterije PBT in vPvB, proizvajalec ali uvoznik uporabi informacije, kot so bile pridobljene v koraku 2 oddelka 5, in sicer kadar na svoji lokaciji izvaja ukrepe za obvladovanje tveganja, ki zmanjšujejo emisije in izpostavljenost ljudi ter okolja, in kadar te ukrepe priporoča uporabnikom na nižji stopnji med celotnim življenjskim krogom snovi, ki izhaja iz proizvodnje ali opredeljenih uporab. |
| --- | --- |

6.5.

Za učinke na ljudi in okoljska področja, za katere ni bilo mogoče določiti DNEL ali PNEC, se izvede kvalitatitvna ocena verjetnosti, da se bo z izvajanjem scenarijev izpostavljenosti izognilo učinkom.

Za snovi, ki izpolnjujejo kriterije PBT in vPvB, proizvajalec ali uvoznik uporabi informacije, kot so bile pridobljene v koraku 2 oddelka 5, in sicer kadar na svoji lokaciji izvaja ukrepe za obvladovanje tveganja, ki zmanjšujejo emisije in izpostavljenost ljudi ter okolja, in kadar te ukrepe priporoča uporabnikom na nižji stopnji med celotnim življenjskim krogom snovi, ki izhaja iz proizvodnje ali opredeljenih uporab.

7.   OBLIKA POROČILA O KEMIJSKI VARNOSTI

Poročilo o kemijski varnosti vsebuje naslednje naslove:

OBLIKA POROČILA O KEMIJSKI VARNOSTI

DEL A

1.   POVZETEK UKREPOV ZA OBVLADOVANJE TVEGANJA

2.   IZJAVA O IZVEDBI UKREPOV ZA OBVLADOVANJE TVEGANJ

3.   IZJAVA O OBVESTILU O UKREPIH ZA OBVLADOVANJE TVEGANJ

DEL B

1.   IDENTITETA SNOVI TER FIZIKALNIH IN KEMIJSKIH LASTNOSTI

2.   PROIZVODNJA IN UPORABE

| 2.1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

2.1.

Proizvodnja

| 2.2. | Identifikacija uporabe |
| --- | --- |

2.2.

Identifikacija uporabe

| 2.3. | Odsvetovane uporabe |
| --- | --- |

2.3.

Odsvetovane uporabe

3.   RAZVRŠČANJE IN OZNAČEVANJE

4.   ZNAČILNOSTI USODE V OKOLJU

| 4.1. | Razkroj |
| --- | --- |

4.1.

Razkroj

| 4.2. | Širjenje v okolju |
| --- | --- |

4.2.

Širjenje v okolju

| 4.3. | Kopičenje v organizmih |
| --- | --- |

4.3.

Kopičenje v organizmih

| 4.4. | Sekundarna zastrupitev |
| --- | --- |

4.4.

Sekundarna zastrupitev

5.   OCENA NEVARNOSTI ZA ZDRAVJE LJUDI

5.1.   Toksikokinetika (absorpcija, metabolizem, širjenje in izločanje)

5.2.   Akutna strupenost

5.3.   Draženje

| 5.3.1. | Koža |
| --- | --- |

5.3.1.

Koža

| 5.3.2. | Oči |
| --- | --- |

5.3.2.

Oči

| 5.3.3. | Dihalni trakt |
| --- | --- |

5.3.3.

Dihalni trakt

5.4.   Jedkost

5.5.   Preobčutljivost

| 5.5.1. | Koža |
| --- | --- |

5.5.1.

Koža

| 5.5.2. | Dihalni sistem |
| --- | --- |

5.5.2.

Dihalni sistem

5.6.   Strupenost pri ponovljenih odmerkih

5.7.   Mutagenost

5.8.   Rakotvornost

5.9.   Strupenost za razmnoževanje

| 5.9.1. | Vplivi na plodnost |
| --- | --- |

5.9.1.

Vplivi na plodnost

| 5.9.2. | Strupenost za razvoj |
| --- | --- |

5.9.2.

Strupenost za razvoj

5.10.   Drugi učinki

5.11.   Izpeljava(-e) DNEL

6.   OCENA NEVARNOSTI FIZIKALNO-KEMIJSKIH LASTNOSTI ZA ZDRAVJE LJUDI

| 6.1. | Eksplozivnost |
| --- | --- |

6.1.

Eksplozivnost

| 6.2. | Vnetljivost |
| --- | --- |

6.2.

Vnetljivost

| 6.3. | Oksidacijski potencial |
| --- | --- |

6.3.

Oksidacijski potencial

7.   OCENA NEVARNOSTI ZA OKOLJE

| 7.1. | Vodni del (vključno s sedimenti) |
| --- | --- |

7.1.

Vodni del (vključno s sedimenti)

| 7.2. | Kopenski del |
| --- | --- |

7.2.

Kopenski del

| 7.3. | Atmosferski del |
| --- | --- |

7.3.

Atmosferski del

| 7.4. | Mikrobiološka aktivnost v sistemih za čiščenje odpadnih voda |
| --- | --- |

7.4.

Mikrobiološka aktivnost v sistemih za čiščenje odpadnih voda

8.   OCENA PBT IN VPVB

9.   OCENA IZPOSTAVLJENOSTI

9.1.   [Naslov scenarija izpostavljenosti 1]

| 9.1.1. | Scenarij izpostavljenosti |
| --- | --- |

9.1.1.

Scenarij izpostavljenosti

| 9.1.2. | Ocena izpostavljenosti |
| --- | --- |

9.1.2.

Ocena izpostavljenosti

9.2.   [Naslov scenarija izpostavljenosti 2]

| 9.2.1. | Scenarij izpostavljenosti |
| --- | --- |

9.2.1.

Scenarij izpostavljenosti

| 9.2.2. | Ocena izpostavljenosti |
| --- | --- |

9.2.2.

Ocena izpostavljenosti

[itd.]

10.   OPREDELITEV TVEGANJA

10.1.   [Naslov scenarija izpostavljenosti 1]

10.1.1.   Zdravje ljudi

| 10.1.1.1. | Delavci |
| --- | --- |

10.1.1.1.

Delavci

| 10.1.1.2. | Potrošniki |
| --- | --- |

10.1.1.2.

Potrošniki

| 10.1.1.3. | Posredna izpostavljenost ljudi preko okolja |
| --- | --- |

10.1.1.3.

Posredna izpostavljenost ljudi preko okolja

10.1.2.   Okolje

| 10.1.2.1. | Vodni del (vključno s sedimenti) |
| --- | --- |

10.1.2.1.

Vodni del (vključno s sedimenti)

| 10.1.2.2. | Kopenski del |
| --- | --- |

10.1.2.2.

Kopenski del

| 10.1.2.3. | Atmosferski del |
| --- | --- |

10.1.2.3.

Atmosferski del

| 10.1.2.4. | Mikrobiološka aktivnost v sistemih za čiščenje odpadnih voda |
| --- | --- |

10.1.2.4.

Mikrobiološka aktivnost v sistemih za čiščenje odpadnih voda

10.2.   [Naslov scenarija izpostavljenosti 2]

10.2.1.   Zdravje ljudi

| 10.2.1.1. | Delavci |
| --- | --- |

10.2.1.1.

Delavci

| 10.2.1.2. | Potrošniki |
| --- | --- |

10.2.1.2.

Potrošniki

| 10.2.1.3. | Posredna izpostavljenost ljudi preko okolja |
| --- | --- |

10.2.1.3.

Posredna izpostavljenost ljudi preko okolja

10.2.2.   Okolje

| 10.2.2.1. | Vodni del (vključno s sedimenti) |
| --- | --- |

10.2.2.1.

Vodni del (vključno s sedimenti)

| 10.2.2.2. | Kopenski del |
| --- | --- |

10.2.2.2.

Kopenski del

| 10.2.2.3. | Atmosferski del |
| --- | --- |

10.2.2.3.

Atmosferski del

| 10.2.2.4. | Mikrobiološka aktivnost v sistemih za čiščenje odpadnih voda |
| --- | --- |

10.2.2.4.

Mikrobiološka aktivnost v sistemih za čiščenje odpadnih voda

[itd.]

10.x.   Celotna izpostavljenost (združena za vse ustrezne vire emisij/izpustov)

10.x.1.   Zdravje ljudi (združeno za vse načine izpostavljenosti)

10.x.1.1.

10.x.2.   Okolje (združeno za vse vire emisij)

10.x.2.1.

---

(1)  Na splošno velja, da kolikor izčrpnejši so podatki in kolikor daljši je test, toliko manjša je stopnja negotovosti in velikost dejavnika ocenjevanja. Dejavnik ocenjevanja 1 000 se uporablja tipično za najmanjšo od treh kratkotrajnih vrednosti L(E)C50, pridobljenih iz vrst, ki predstavljajo različne trofične ravni, in dejavnik 10 za najnižjo od treh dolgoročnih vrednosti NOEC, pridobljenih iz vrst, ki predstavljajo različne trofične ravni.

PRILOGA II

NAVODILA ZA PRIPRAVO VARNOSTNIH LISTOV

Ta priloga določa zahteve za varnostni list, ki je predviden za snov ali pripravek v skladu s členom 31. Varnostni list zagotavlja mehanizem za prenos ustreznih varnostnih informacij o razvrščenih snoveh in pripravkih, vključno z informacijami iz ustreznega(-ih) poročil(-a) o kemijski varnosti vzdolž dobavne verige do neposrednega(-ih) uporabnika(-ov) na nižji stopnji. Kadar se zahteva poročilo o kemijski varnosti morajo biti informacije iz varnostnega lista usklajene s temi informacijami. Če je bilo poročilo o kemijski varnosti izdelano, se ustrezni scenarij(i) izpostavljenosti navede(jo) v prilogi k varnostnemu listu, da bi se lažje sklicevali nanje pod ustreznimi naslovi varnostnega lista.

Namen te priloge je zagotoviti skladnost in točnost vsebine vsakega obveznega naslova iz člena 31, zaradi česar bodo tako pripravljeni varnostni listi uporabnikom omogočili sprejetje nujnih ukrepov v zvezi z varovanjem zdravja ljudi in varnosti na delovnem mestu ter z varstvom okolja.

Informacije iz varnostnih listov morajo izpolnjevati tudi zahteve iz Direktive 98/24/ES o varovanju zdravja in varnosti delavcev pred tveganji, povezanimi z izpostavljenostjo kemijskim dejavnikom pri delu. Zlasti morajo varnostni listi omogočiti delodajalcu, da ugotovi, ali so na delovnem mestu prisotni nevarni kemijski dejavniki, in oceni vsako tveganje za zdravje in varnost delavcev, ki izhaja iz njihove uporabe.

Informacije v varnostnem listu se zapišejo jasno in jedrnato. Varnostni list pripravi pristojna oseba, ki mora upoštevati posebne potrebe uporabniške skupine, če je poznana. Osebe, ki dajejo v promet snovi in pripravke, morajo zagotoviti, da so pristojne osebe primerno usposobljene, vključno z izobraževanjem za osvežitev znanja.

Za pripravke, ki niso razvrščeni kot nevarni, vendar se za njih zahteva varnostni list v skladu s členom 31, se pod vsakim naslovom zagotovijo sorazmerne informacije.

V nekaterih primerih bi lahko bile spričo širokega obsega lastnosti snovi in pripravkov nujne dodatne informacije. Če se v drugih primerih izkaže, da informacije o nekaterih lastnostih niso pomembne ali da jih je tehnično nemogoče zagotoviti, je treba razloge za to jasno navesti pod vsakim naslovom. Informacije se zagotovijo za vsako nevarno lastnost. Če je navedeno, da določena nevarnost ne velja, je treba jasno razlikovati med primeri, kadar razvrščevalcu informacije niso na voljo, in primeri, kadar so na razpolago negativni rezultati testov.

Na prvi strani navedite datum izdaje varnostnega lista. Če je bil varnostni list popravljen, je treba spremembe sporočiti prejemniku in ga označiti s „Sprememba: (datum)“.

Opomba

Varnostni listi se zahtevajo tudi za nekatere posebne snovi in pripravke (npr. kovine v čisti obliki, zlitine, stisnjene pline itd.) iz poglavij 8 in 9 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS, za katere obstajajo odstopanja od označevanja.

1.   IDENTIFIKACIJA SNOVI/PRIPRAVKA IN DRUŽBE/PODJETJA

1.1.   Identifikacija snovi ali pripravka

Izraz, ki se uporablja za identifikacijo, mora biti enak tistemu z oznake, kakor je določeno v Prilogi VI k Direktivi 67/548/EGS.

Za snovi, ki so predmet registracije, mora biti izraz skladen s tistim iz registracije, prav tako pa je treba navesti registracijsko številko, dodeljeno na podlagi člena 20(1) te uredbe.

Lahko se navedejo tudi druga razpoložljiva sredstva za identifikacijo.

1.2.   Uporaba snovi/pripravka

Navedite uporabe snovi ali pripravka, če so poznane. Kadar obstaja več možnih uporab, je treba navesti samo najpomembnejše ali najpogostejše uporabe. To naj vključuje kratek opis tega, kar snov v resnici počne, npr. zaviralec gorenja, antioksidant itd.

Kadar se zahteva poročilo o kemijski varnosti, mora varnostni list vsebovati informacije o vseh opredeljenih uporabah, pomembnih za prejemnika varnostnega lista. Te informacije se morajo skladati z opredeljenimi uporabami in scenariji izpostavljenosti, podanimi v prilogi k varnostnemu listu.

1.3.   Opredelitev družbe/podjetja

Določite osebo, ki je odgovorna za dajanje snovi ali pripravka v promet znotraj Skupnosti, naj bo to proizvajalec, uvoznik ali distributer. Navedite polni naslov in telefonsko številko te osebe ter naslov elektronske pošte pristojne osebe, odgovorne za varnostni list.

Kadar ta oseba ni iz države članice, kjer sta bila snov ali pripravek dana v promet, navedite polni naslov in telefonsko številko odgovorne osebe v tej državi članici, če je to mogoče.

Za registracijske zavezance mora biti določena oseba skladna s podatki o identiteti proizvajalca ali uvoznika, navedenimi v registraciji.

1.4.   Telefon za klic v sili

Poleg zgoraj navedenih podatkov navedite telefonsko številko za klic v sili družbe in/ali ustreznega uradnega svetovalnega organa (to je lahko organ, odgovoren za prejemanje informacij v zvezi z zdravjem iz člena 17 Direktive 1999/45/ES). Navedite, ali je ta telefonska številka na voljo le v času uradnih ur.

2.   UGOTOVITVE O NEVARNIH LASTNOSTIH

Navedite razvrstitev snovi ali pripravka, ki izhaja iz uporabe pravil o razvrščanju v Direktivah 67/548/EGS ali 1999/45/ES. Jasno in jedrnato navedite nevarnosti, ki jih snov ali pripravek predstavlja za človeka in okolje.

Jasno je treba razlikovati med pripravki, ki so razvrščeni kot nevarni, in tistimi, ki niso razvrščeni kot nevarni glede na Direktivo 1999/45/ES.

Opišite najpomembnejše neugodne fizikalno-kemijske učinke na zdravje ljudi in okolje in simptome, ki se nanašajo na uporabe in možne zlorabe snovi ali pripravka in ki jih je mogoče razumno predvideti.

Morda bo treba navesti tudi druge nevarnosti, kot so prašenje, navzkrižna preobčutljivost, dušenje, zmrzovanje, velika možnost učinkov na vonj ali okus ali okolje, na primer nevarnosti za organizme, ki živijo v tleh, tanjšanje ozonskega plašča, možnost fotokemičnega nastanka ozona itd., pri čemer te nevarnosti niso predmet razvrstitve, vendar pa lahko povečajo splošno nevarnost materiala.

Informacije, ki so navedene na etiketi, se navedejo pod naslovom 15.

Razvrstitev snovi se sklada z razvrstitvijo, ki je bila predložena k popisu razvrstitev in označitev v skladu z naslovom XI.

3.   SESTAVA/INFORMACIJE O SESTAVINAH

Podane informacije morajo prejemniku omogočiti takojšnjo opredelitev nevarnosti sestavin pripravka. Nevarnosti pripravka samega morajo biti navedene pod naslovom 2.

| 3.1. | Ni treba navesti popolne sestave (vrsto snovi in njihovo koncentracijo), čeprav je lahko splošen opis sestavin in njihovih koncentracij v pomoč. |
| --- | --- |

3.1.

Ni treba navesti popolne sestave (vrsto snovi in njihovo koncentracijo), čeprav je lahko splošen opis sestavin in njihovih koncentracij v pomoč.

| 3.2. | Za pripravke, ki so razvrščeni kot nevarni v skladu z Direktivo 1999/45/ES, je treba navesti naslednje snovi, skupaj z njihovimi koncentracijami ali območji koncentracij v pripravku:






  (a) | snovi, ki ogrožajo zdravje ali okolje v smislu Direktive 67/548/EGS, če so prisotne v koncentracijah, ki so enake ali večje od najnižjih:






  — | uporabljenih koncentracijah iz tabele člena 3(3) Direktive 1999/45/ES, ali |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Za pripravke, ki so razvrščeni kot nevarni v skladu z Direktivo 1999/45/ES, je treba navesti naslednje snovi, skupaj z njihovimi koncentracijami ali območji koncentracij v pripravku:

(a)

snovi, ki ogrožajo zdravje ali okolje v smislu Direktive 67/548/EGS, če so prisotne v koncentracijah, ki so enake ali večje od najnižjih:

—

uporabljenih koncentracijah iz tabele člena 3(3) Direktive 1999/45/ES, ali

| — | mejnih koncentracij iz Priloge I k Direktivi 67/548/EGS, ali |
| --- | --- |

—

mejnih koncentracij iz Priloge I k Direktivi 67/548/EGS, ali

| — | mejnih koncentracij iz dela B Priloge II k Direktivi 1999/45/ES, ali |
| --- | --- |

—

mejnih koncentracij iz dela B Priloge II k Direktivi 1999/45/ES, ali

| — | mejnih koncentracij iz dela B Priloge III k Direktivi 1999/45/ES, ali |
| --- | --- |

—

mejnih koncentracij iz dela B Priloge III k Direktivi 1999/45/ES, ali

| — | mejnih koncentracij iz Priloge V k Direktivi 1999/45/ES ali |
| --- | --- |

—

mejnih koncentracij iz Priloge V k Direktivi 1999/45/ES ali

| — | mejnih koncentracij, podanih pod dogovorjeno rubriko v popisu razvrstitev in označitev iz naslova XI te uredbe; |
| --- | --- |

—

mejnih koncentracij, podanih pod dogovorjeno rubriko v popisu razvrstitev in označitev iz naslova XI te uredbe;

| (b) | snovi, za katere obstajajo omejitve izpostavljenosti na delovnem mestu na ravni Skupnosti, ki še niso zajete v točko (a); |
| --- | --- |

(b)

snovi, za katere obstajajo omejitve izpostavljenosti na delovnem mestu na ravni Skupnosti, ki še niso zajete v točko (a);

| (c) | snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene ali zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih v skladu s kriteriji iz Priloge XIII, če je koncentracija posamezne snovi enaka ali večja od 0,1 %. |
| --- | --- |

(c)

snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene ali zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih v skladu s kriteriji iz Priloge XIII, če je koncentracija posamezne snovi enaka ali večja od 0,1 %.

| 3.3. | Za pripravke, ki niso razvrščeni kot nevarni v skladu z Direktivo 1999/45/ES, je treba navesti snovi, skupaj z njihovimi koncentracijami ali mejnimi koncentracijskimi vrednostmi, če je vsaka prisotna v individualni koncentraciji:






  (a) | ≥ 1 % (utežni) za neplinaste pripravke in ≥ 0,2 % (prostorninski) za plinaste pripravke in če






  — | snovi predstavljajo nevarnost za zdravje ljudi ali okolje v smislu Direktive 67/548/EGS (1); ali |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Za pripravke, ki niso razvrščeni kot nevarni v skladu z Direktivo 1999/45/ES, je treba navesti snovi, skupaj z njihovimi koncentracijami ali mejnimi koncentracijskimi vrednostmi, če je vsaka prisotna v individualni koncentraciji:

(a)

≥ 1 % (utežni) za neplinaste pripravke in ≥ 0,2 % (prostorninski) za plinaste pripravke in če

—

snovi predstavljajo nevarnost za zdravje ljudi ali okolje v smislu Direktive 67/548/EGS (1); ali

| — | za snovi obstajajo omejitve izpostavljenosti na delovnem mestu na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

—

za snovi obstajajo omejitve izpostavljenosti na delovnem mestu na ravni Skupnosti;

ali

| (b) | ≥ 1 % (utežni) in gre za snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene ali zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih v skladu s kriteriji iz Priloge XII. |
| --- | --- |

(b)

≥ 1 % (utežni) in gre za snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene ali zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih v skladu s kriteriji iz Priloge XII.

| 3.4. | Treba je navesti razvrstitev zgornjih snovi (ki izhaja iz členov 4 in 6 Direktive 67/548/EGS, iz Priloge I k Direktivi 67/548/EGS ali iz dogovorjenega vpisa v popisu razvrstitev in označitev iz naslova XI te uredbe), vključno s črkovnimi znaki in stavki R, ki se dodelijo v skladu z njihovimi fizikalno-kemijskimi nevarnostmi ter nevarnostmi za zdravje ljudi in okolje. Stavkov R tukaj ni treba izpisati v celoti: sklicuje se na naslov 16, kjer se navede celotno besedilo vsakega ustreznega stavka R. Če snov ne izpolnjuje načel razvrstitve, se opiše razlog za navedbo snovi v oddelku 3, na primer „snov PBT“ ali „snov z mejno vrednostjo za izpostavljenost na delovnem mestu na ravni Skupnosti“. |
| --- | --- |

3.4.

Treba je navesti razvrstitev zgornjih snovi (ki izhaja iz členov 4 in 6 Direktive 67/548/EGS, iz Priloge I k Direktivi 67/548/EGS ali iz dogovorjenega vpisa v popisu razvrstitev in označitev iz naslova XI te uredbe), vključno s črkovnimi znaki in stavki R, ki se dodelijo v skladu z njihovimi fizikalno-kemijskimi nevarnostmi ter nevarnostmi za zdravje ljudi in okolje. Stavkov R tukaj ni treba izpisati v celoti: sklicuje se na naslov 16, kjer se navede celotno besedilo vsakega ustreznega stavka R. Če snov ne izpolnjuje načel razvrstitve, se opiše razlog za navedbo snovi v oddelku 3, na primer „snov PBT“ ali „snov z mejno vrednostjo za izpostavljenost na delovnem mestu na ravni Skupnosti“.

| 3.5. | V skladu z Direktivo 67/548/EGS se navede ime snovi in registracijska številka, dodeljena v skladu s členom 18(1) te uredbe, in kjer je mogoče, številka EINECS ali ELINCS zgoraj omenjenih snovi. Prav tako sta lahko v pomoč številka CAS in ime IUPAC (če sta na voljo). Za snovi, navedene z generičnim imenom, v skladu s členom 15 Direktive 1999/45/ES ali opombo k oddelku 3.3 te priloge ni potreben natančen kemijski identifikator. |
| --- | --- |

3.5.

V skladu z Direktivo 67/548/EGS se navede ime snovi in registracijska številka, dodeljena v skladu s členom 18(1) te uredbe, in kjer je mogoče, številka EINECS ali ELINCS zgoraj omenjenih snovi. Prav tako sta lahko v pomoč številka CAS in ime IUPAC (če sta na voljo). Za snovi, navedene z generičnim imenom, v skladu s členom 15 Direktive 1999/45/ES ali opombo k oddelku 3.3 te priloge ni potreben natančen kemijski identifikator.

| 3.6. | Če je treba, v skladu z določbami člena 15 Direktive 1999/45/ES ali opombo k oddelku 3.3 te priloge, identiteto nekaterih snovi ohraniti kot zaupno, se opredeli njihova kemijska narava, da bi s tem zagotovili varno ravnanje. Uporabljeno ime mora biti enako imenu, ki izhaja iz zgornjih postopkov. |
| --- | --- |

3.6.

Če je treba, v skladu z določbami člena 15 Direktive 1999/45/ES ali opombo k oddelku 3.3 te priloge, identiteto nekaterih snovi ohraniti kot zaupno, se opredeli njihova kemijska narava, da bi s tem zagotovili varno ravnanje. Uporabljeno ime mora biti enako imenu, ki izhaja iz zgornjih postopkov.

4.   UKREPI PRVE POMOČI

Opišite ukrepe prve pomoči.

Najprej navedite, ali je potrebna takojšnja zdravstvena oskrba.

Informacije o prvi pomoči morajo biti kratke in lahko razumljive za žrtve, druge prisotne osebe in dajalce prve pomoči. Simptomi in učinki se povzamejo na kratko. V navodilih se navede, kaj je treba storiti na samem kraju nezgode in ali je po izpostavljenosti mogoče pričakovati zapoznele učinke.

Pod različnimi podnaslovi razčlenite informacije glede na različne načine izpostavljenosti, tj. vdihavanje, stik s kožo in očmi ter zaužitje.

Navedite, ali je potrebna oziroma priporočljiva strokovna pomoč zdravnika.

Za nekatere snovi ali pripravke bi lahko bilo pomembno poudariti, da je za posebno in takojšnje zdravljenje treba zagotoviti posebna sredstva na delovnem mestu.

5.   UKREPI OB POŽARU

Navedite zahteve v zvezi z gašenjem požara, ki ga povzroči snov ali pripravek oziroma ki nastane v bližini te snovi ali pripravka, z navedbo:

| — | ustreznega sredstva za gašenje, |
| --- | --- |

—

ustreznega sredstva za gašenje,

| — | sredstva za gašenje, ki se ga ne sme uporabiti zaradi varnostnih razlogov, |
| --- | --- |

—

sredstva za gašenje, ki se ga ne sme uporabiti zaradi varnostnih razlogov,

| — | posebnih nevarnosti izpostavljenosti, ki izhajajo iz same snovi ali pripravka, proizvodov izgorevanja, uhajajočih plinov, |
| --- | --- |

—

posebnih nevarnosti izpostavljenosti, ki izhajajo iz same snovi ali pripravka, proizvodov izgorevanja, uhajajočih plinov,

| — | posebne varovalne opreme za gasilce. |
| --- | --- |

—

posebne varovalne opreme za gasilce.

6.   UKREPI OB NEZGODNIH IZPUSTIH

Glede na zadevno snov ali pripravek bi lahko bile potrebne informacije o:

osebnih varnostnih ukrepih, kot so:

| — | odstranitev virov vžiga, zagotovitev zadostnega prezračevanja/zaščite proti vdihavanju, nadzor prahu, preprečevanje stika s kožo in očmi, |
| --- | --- |

—

odstranitev virov vžiga, zagotovitev zadostnega prezračevanja/zaščite proti vdihavanju, nadzor prahu, preprečevanje stika s kožo in očmi,

okoljevarstvenih ukrepih, kot so:

| — | hramba ločeno od odvodnih kanalov, površinske in podzemeljske vode in tal, morebitna potreba po opozarjanju sosedov, |
| --- | --- |

—

hramba ločeno od odvodnih kanalov, površinske in podzemeljske vode in tal, morebitna potreba po opozarjanju sosedov,

metodah za čiščenje, kot so:

| — | uporaba absorpcijskega materiala (npr. pesek, diatomejska prst, kislo vezivo, univerzalno vezivo, žagovina itd.), zmanjšanje plinov/par z vodo, razredčenje. |
| --- | --- |

—

uporaba absorpcijskega materiala (npr. pesek, diatomejska prst, kislo vezivo, univerzalno vezivo, žagovina itd.), zmanjšanje plinov/par z vodo, razredčenje.

Upoštevajte tudi potrebo po navedbah, kot je: „nikoli uporabljati, nevtralizirajte z ...“.

Opomba

Če je primerno, se sklicujte na naslova 8 in 13.

7.   RAVNANJE IN SKLADIŠČENJE

Opomba

Informacije v tem delu se nanašajo na varovanje zdravja ljudi, varnost in okolje. Delodajalcu pomagajo pri oblikovanju ustreznih delovnih postopkov in organizacijskih ukrepov v skladu s členom 5 Direktive 98/24/ES.

Kadar se zahteva poročilo o kemijski varnosti ali registracija, morajo biti informacije v tem delu skladne z informacijami o opredeljenih uporabah in scenarijih izpostavljenosti iz priloge k varnostnemu listu.

7.1.   Ravnanje

Navedite varnostne ukrepe za varno ravnanje, vključno z nasvetom o tehničnih ukrepih, kot so:

| — | zadrževanje, lokalno in splošno prezračevanje, ukrepi za preprečevanje nastajanja aerosolov in prahu ter izbruha ognja, zahtevani ukrepi za zaščito okolja (npr. uporaba filtrov ali naprav za čiščenje plina na izpušnem prezračevanju, uporaba v ograjenem območju, ukrepi za zbiranje in odstranjevanje razlitij itd.) in vse posebne zahteve ali pravila v zvezi s snovjo ali pripravkom (npr. postopki ali oprema, ki so prepovedani ali priporočeni) in, če je mogoče, podajte kratek opis. |
| --- | --- |

—

zadrževanje, lokalno in splošno prezračevanje, ukrepi za preprečevanje nastajanja aerosolov in prahu ter izbruha ognja, zahtevani ukrepi za zaščito okolja (npr. uporaba filtrov ali naprav za čiščenje plina na izpušnem prezračevanju, uporaba v ograjenem območju, ukrepi za zbiranje in odstranjevanje razlitij itd.) in vse posebne zahteve ali pravila v zvezi s snovjo ali pripravkom (npr. postopki ali oprema, ki so prepovedani ali priporočeni) in, če je mogoče, podajte kratek opis.

7.2.   Skladiščenje

Navedite pogoje za varno skladiščenje, kot so:

| — | posebna oblika skladišč ali plovil (vključno z zadrževalnimi zidovi in prezračevanjem), nezdružljive snovi, pogoji skladiščenja (temperatura in meja/območje vlažnosti, svetloba, inertni plini itd.), posebna električna oprema in preprečevanje statične elektrike. |
| --- | --- |

—

posebna oblika skladišč ali plovil (vključno z zadrževalnimi zidovi in prezračevanjem), nezdružljive snovi, pogoji skladiščenja (temperatura in meja/območje vlažnosti, svetloba, inertni plini itd.), posebna električna oprema in preprečevanje statične elektrike.

Svetujte, če je treba, glede omejitve količin pri skladiščenju. Zlasti navedite vse posebne zahteve, kot so vrsta materiala, ki je bil uporabljen pri embalaži/vsebnikih snovi ali pripravka.

7.3.   Posebni način(-i) uporabe

Za končne proizvode, namenjene posebni(-m) uporabi(-am), se morajo priporočila nanašati na opredeljeno(-e) uporabo(-e) ter morajo biti podrobna in pripravljena za izvedbo. Če je mogoče, se je treba sklicevati na odobrena posebna navodila za določeno industrijo ali panogo.

8.   NADZOR IZPOSTAVLJENOSTI/OSEBNA ZAŠČITA

8.1.   Mejne vrednosti izpostavljenosti

Navedite trenutno veljavne posebne parametre nadzora, vključno z mejnimi vrednostmi izpostavljenosti na delovnem mestu in/ali biološkimi mejnimi vrednostmi. Vrednosti morajo biti podane za državo članico, kjer sta snov ali pripravek dana na trg. Navedite informacije o veljavnih priporočenih postopkih spremljanja.

Kadar se zahteva poročilo o kemijski varnosti, je treba za poteke izpostavljenosti iz priloge k varnostnemu listu navesti ustrezne DNEL in PNEC za snov.

Za pripravke je koristno zagotoviti vrednosti za sestavine, ki morajo biti navedene v varnostnem listu v skladu z naslovom 3.

8.2.   Nadzor izpostavljenosti

Za namene tega dokumenta pomeni nadzor izpostavljenosti celo vrsto ukrepov za obvladovanje tveganj, ki jih je treba sprejeti med uporabo, da bi kar v največji meri zmanjšali izpostavljenost delavca in okolja. Kadar se zahteva poročilo o kemijski varnosti, se v oddelku 8 varnostnega lista poda povzetek ukrepov za obvladovanje tveganj, in sicer za opredeljene uporabe, navedene v varnostnem listu.

8.2.1.   Nadzor izpostavljenosti na delovnem mestu

Te informacije bo delodajalec upošteval pri izvajanju ocene tveganja za zdravje in varnost delavcev v zvezi s snovjo ali pripravkom v skladu s členom 4 Direktive 98/24/ES, ki zahteva po naslednjem prednostnem redu:

| — | načrtovanje ustreznih delovnih procesov in tehničnih regulacijskih naprav, uporabo ustrezne opreme in materiala; |
| --- | --- |

—

načrtovanje ustreznih delovnih procesov in tehničnih regulacijskih naprav, uporabo ustrezne opreme in materiala;

| — | uporaba kolektivnih varnostnih ukrepov pri izvoru tveganja, kakršni so primerno prezračevanje in primerni organizacijski ukrepi, in |
| --- | --- |

—

uporaba kolektivnih varnostnih ukrepov pri izvoru tveganja, kakršni so primerno prezračevanje in primerni organizacijski ukrepi, in

| — | kadar se izpostavljenost ne more preprečiti z drugimi sredstvi, uporaba individualnih varnostnih ukrepov, na primer oprema za osebno zaščito. |
| --- | --- |

—

kadar se izpostavljenost ne more preprečiti z drugimi sredstvi, uporaba individualnih varnostnih ukrepov, na primer oprema za osebno zaščito.

Zato zagotovite ustrezne in primerne informacije o teh ukrepih, da bi omogočili izvedbo ustrezne ocene tveganja v skladu s členom 4 Direktive 98/24/ES. Te informacije naj dopolnjujejo informacije, že podane pod naslovom 7.1.

Kadar so potrebni osebni varnostni ukrepi, podrobno navedite, katera oprema bo zagotovila ustrezno in primerno zaščito. Upoštevajte Direktivo Sveta 89/686/EGS z dne 21. decembra 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo (2) in se sklicujte na ustrezne standarde CEN:

| (a) | Zaščita dihal

  Za nevarne pline, hlape ali prah navedite vrsto varovalne opreme, ki jo je treba uporabiti, kot so:






  — | zaprti dihalni aparat, ustrezne maske in filtri. |
| --- | --- | --- |

(a)

Zaščita dihal

Za nevarne pline, hlape ali prah navedite vrsto varovalne opreme, ki jo je treba uporabiti, kot so:

—

zaprti dihalni aparat, ustrezne maske in filtri.

| (b) | Varovanje rok

  Jasno navedite vrsto rokavic, ki jih je treba nositi pri ravnanju s snovjo ali pripravkom, vključno z:






  — | vrsto materiala, |
| --- | --- | --- |

(b)

Varovanje rok

Jasno navedite vrsto rokavic, ki jih je treba nositi pri ravnanju s snovjo ali pripravkom, vključno z:

—

vrsto materiala,

| — | prebojnim časom materiala rokavic glede na količino in trajanje dermalne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

—

prebojnim časom materiala rokavic glede na količino in trajanje dermalne izpostavljenosti.

Po potrebi navedite vse dodatne ukrepe za varovanje rok.

| (c) | Varovanje oči

  Določite vrsto opreme, ki se zahteva za varovanje oči, na primer:






  — | zaščitna očala, varovalna očala in obrazni ščitnik. |
| --- | --- | --- |

(c)

Varovanje oči

Določite vrsto opreme, ki se zahteva za varovanje oči, na primer:

—

zaščitna očala, varovalna očala in obrazni ščitnik.

| (d) | Varovanje kože

  Če je treba zaščititi druge dele telesa razen rok, navedite vrsto in kakovost varovalne opreme, ki se zahteva, na primer:






  — | predpasnik, škornji in popolno zaščitno oblačilo. |
| --- | --- | --- |

(d)

Varovanje kože

Če je treba zaščititi druge dele telesa razen rok, navedite vrsto in kakovost varovalne opreme, ki se zahteva, na primer:

—

predpasnik, škornji in popolno zaščitno oblačilo.

Po potrebi določite vse dodatne ukrepe za varovanje kože in posebne higienske ukrepe.

8.2.2.   Nadzor izpostavljenosti okolja

Navedite podatke, ki jih zahteva delodajalec za izpolnjevanje svojih obvez iz zakonodaje Skupnosti za varstvo okolja.

Kadar se zahteva poročilo o kemijski varnosti, je treba za scenarije izpostavljenosti iz priloge k varnostnemu listu podati povzetek ukrepov za obvladovanje tveganja, s katerimi se ustrezno nadzira izpostavljenost okolja snovi.

9.   FIZIKALNE IN KEMIJSKE LASTNOSTI

Da bi omogočili sprejetje ustreznih kontrolnih ukrepov, navedite vse pomembne informacije o snovi ali pripravku, zlasti informacije, navedene pod naslovom 9.2. Informacije v tem delu naj bodo skladne z informacijami v registraciji, kadar se ta zahteva.

9.1.   Splošne informacije

Videz

Navedite fizikalno stanje (trdno, tekoče, plinasto) in barvo snovi ali pripravka, kot sta bila dobavljena.

Vonj

Če je mogoče zaznati vonj, ga na kratko opišite.

9.2.   Pomembne informacije o zdravju, varnosti in okolju

| | pH
  Navedite pH snovi ali pripravka, kot sta bila dobavljena, ali vodne raztopine; pri slednji navedite koncentracijo. |
| --- | --- |

pH

Navedite pH snovi ali pripravka, kot sta bila dobavljena, ali vodne raztopine; pri slednji navedite koncentracijo.

| | Točka vrelišča/območje vrelišča |
| --- | --- |

Točka vrelišča/območje vrelišča

| | Plamenišče |
| --- | --- |

Plamenišče

| | Vnetljivost (trdno, plinasto) |
| --- | --- |

Vnetljivost (trdno, plinasto)

| | Eksplozivne lastnostit |
| --- | --- |

Eksplozivne lastnostit

| | Oksidativne lastnosti |
| --- | --- |

Oksidativne lastnosti

| | Parni tlak |
| --- | --- |

Parni tlak

| | Relativna gostota |
| --- | --- |

Relativna gostota

| | Topnost |
| --- | --- |

Topnost

| | Topnost v vodi |
| --- | --- |

Topnost v vodi

| | Porazdelitveni koeficient: n-oktanol/voda |
| --- | --- |

Porazdelitveni koeficient: n-oktanol/voda

| | Viskoznost |
| --- | --- |

Viskoznost

| | Parna gostota |
| --- | --- |

Parna gostota

| | Hitrost izparevanja |
| --- | --- |

Hitrost izparevanja

9.3.   Druge informacije

Navedite druge pomembne varnostne parametre, na primer sposobnost mešanja, topnost v maščobi (določita se topilo — maščoba), električna prevodnost, tališče/območje tališča, skupina plinov (uporabno za Direktivo 94/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. marca 1994 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah) (3), temperatura samovžiga itd.

Opomba 1:

Zgornje lastnosti je treba določiti v skladu s specifikacijami dela A Priloge XI ali s katero koli drugo primerljivo metodo.

Opomba 2:

Za pripravke se običajno podajo informacije o lastnostih pripravka samega. Če pa je navedeno, da določena nevarnost ne velja, je treba jasno razlikovati med primeri, kadar razvrščevalcu informacije niso na voljo, in med primeri, v katerih so na razpolago negativni rezultati testov. Če se zdi nujno podati informacije o lastnostih posameznih sestavin, jasno navedite, na kaj se podatki nanašajo.

10.   OBSTOJNOST IN REAKTIVNOST

Navedite obstojnost snovi ali pripravka in možnost nevarnih reakcij, ki se pojavljajo v določenih pogojih uporabe in tudi kadar sta bila izpuščena v okolje.

10.1.   Pogoji, ki se jim je treba izogniti

Navedite pogoje, na primer temperatura, tlak, svetloba, šok itd., ki bi lahko povzročili nevarno reakcijo, in, če je mogoče, podajte kratek opis.

10.2.   Materiali, ki se jim je treba izogniti

Navedite materiale, na primer voda, zrak, kisline, baze, oksidanti ali katera koli druga posebna snov, ki bi lahko povzročila nevarno reakcijo, in, če je mogoče, podajte kratek opis.

10.3.   Nevarni razpadli proizvodi

Navedite nevarne materiale, ki nastajajo v nevarnih količinah ob razgradnji.

Opomba

Posebej obravnavajte:

| — | potrebo po stabilizatorjih in njihovo prisotnost, |
| --- | --- |

—

potrebo po stabilizatorjih in njihovo prisotnost,

| — | možnost nevarne eksotermne reakcije, |
| --- | --- |

—

možnost nevarne eksotermne reakcije,

| — | če obstaja, varnostni pomen spremembe v fizičnem izgledu snovi ali pripravka, |
| --- | --- |

—

če obstaja, varnostni pomen spremembe v fizičnem izgledu snovi ali pripravka,

| — | nevarni razpadli proizvodi, če obstajajo, nastali po stiku z vodo, |
| --- | --- |

—

nevarni razpadli proizvodi, če obstajajo, nastali po stiku z vodo,

| — | možnost razkroja v nestabilne proizvode. |
| --- | --- |

—

možnost razkroja v nestabilne proizvode.

11.   TOKSIKOLOŠKE INFORMACIJE

Ta del obravnava potrebo po zgoščenem, vendar popolnem in obsežnem opisu raznih toksikoloških učinkov (na zdravje), ki lahko nastanejo, če pride uporabnik v stik s snovjo ali pripravkom.

Te informacije vključujejo učinke, nevarne za zdravje, zaradi izpostavljenosti snovi ali pripravku, na podlagi sklepanja, na primer, iz podatkov o testih in izkušenj. Informacije vsebujejo tudi, kadar je to primerno, zapoznele učinke, takojšnje in kronične učinke zaradi kratkodobne in dolgodobne izpostavljenosti: na primer preobčutljivost, omamljenost, rakotvornost, mutagenost in strupenost za razmnoževanje (strupenost za razvoj in plodnost). Prav tako mora vsebovati informacije o različnih načinih izpostavljenosti (vdihavanje, zaužitje, stik s kožo in očmi) ter opisati simptome, povezane s fizikalnimi, kemijskimi in toksikološkimi značilnostmi.

Ob upoštevanju informacij, ki so že navedene pod naslovom 3, tj. sestava/informacije o sestavinah, bi se bilo morda treba sklicevati na specifične učinke, ki jih imajo nekatere snovi v pripravku na zdravje.

Informacije v tem delu morajo biti skladne z informacijami v registraciji, kadar se ta zahteva, in/ali v poročilu o kemijski varnosti, kadar se ta zahteva, in morajo dati informacije o naslednjih skupinah potencialnih učinkov:

| — | toksikokinetika, metabolizem in porazdelitev, |
| --- | --- |

—

toksikokinetika, metabolizem in porazdelitev,

| — | akutni učinki (akutna strupenost, draženje in jedkost), |
| --- | --- |

—

akutni učinki (akutna strupenost, draženje in jedkost),

| — | preobčutljivost, |
| --- | --- |

—

preobčutljivost,

| — | strupenost pri ponovljenih odmerkih in |
| --- | --- |

—

strupenost pri ponovljenih odmerkih in

| — | učinki CMR (rakotvornost, mutagenost in strupenost za razmnoževanje). |
| --- | --- |

—

učinki CMR (rakotvornost, mutagenost in strupenost za razmnoževanje).

Za snovi, ki so predmet registracije, se podajo povzetki informacij, pridobljenih iz uporabe prilog VII do XI k tej uredbi. Informacije vsebujejo tudi rezultat primerjave razpoložljivih podatkov s kriteriji iz Direktive 67/548/EGS za CMR, skupini 1 in 2, po odstavku 1.3.1 Priloge I te uredbe.

12.   EKOLOŠKE INFORMACIJE

Opišite možne učinke, obnašanje in obstanek v okolju za snovi ali pripravke v zraku, vodi in/ali tleh. Podajte ustrezne podatke o testih (npr. LC50 ribe ≤ 1 mg/l), če so na voljo.

Informacije v tem delu morajo biti skladne z informacijami v registraciji, kadar se ta zahteva, in/ali v poročilu o kemijski varnosti, kadar se ta zahteva.

Opišite najpomembnejše značilnosti, ki bi lahko imele vpliv na okolje zaradi narave snovi ali pripravka ter verjetnih metod uporabe. Takšne informacije je treba podati tudi za nevarne proizvode, ki so nastali iz razkroja snovi in pripravkov. To lahko vključuje naslednje:

12.1.   Ekotoksičnost

Vključijo se ustrezni razpoložljivi podatki o akutni in kronični strupenosti za vodno okolje za ribe, rake, alge in druge vodne rastline. Če so na voljo podatki o strupenosti za mikro- in makroorganizme v tleh ter druge okoljsko pomembne organizme, kot so ptice, čebele in rastline, jih je treba prav tako vključiti. Kadar ima snov ali pripravek inhibitorne učinke na aktivnost mikroorganizmov, je treba omeniti možni učinek na čistilne naprave.

Za snovi, ki so predmet registracije, je treba podati povzetke informacij, pridobljenih iz uporabe prilog VII in XI k tej uredbi.

12.2.   Mobilnost

Možnost, da bi snov ali ustrezne sestavine pripravka (4), če so bile izpuščene v okolje, prehajale v podzemno vodo ali daleč stran od mesta izpusta.

Ustrezni podatki bi lahko vključevali:

| — | poznano ali predvideno razporeditev v dele okolja, |
| --- | --- |

—

poznano ali predvideno razporeditev v dele okolja,

| — | površinsko napetost, |
| --- | --- |

—

površinsko napetost,

| — | absorpcijo/desorpcijo. |
| --- | --- |

—

absorpcijo/desorpcijo.

Za druge fizikalno-kemijske lastnosti glej naslov 9.

12.3.   Obstojnost in razgradljivost

Možnost, da se snov ali ustrezne sestavine pripravkaI (4) z biorazkrojem ali drugimi procesi, kot sta oksidacija ali hidroliza, razgradijo v ustreznem življenjskem prostoru. Če so na voljo razpolovne dobe razkroja, jih je treba navesti. Prav tako je treba omeniti možnost, da se snovi ali ustrezne sestavine pripravka (4) razgradijo v napravah za čiščenje odpadne vode.

12.4.   Zmožnost kopičenja v organizmih

Zmožnost snovi ali ustreznih sestavin pripravka (4), da se kopičijo v živih organizmih in po možnosti prehajajo v prehrambno verigo, ob upoštevanju koeficienta porazdelitve oktanol/voda (Kow) in biokoncentracijskega faktorja (BCF), če je na voljo.

12.5.   Rezultati ocenjevanja PBT

Kadar se zahteva poročilo o kemijski varnosti, je treba navesti rezultate ocenjevanja PBT, kot je podano v poročilu o kemijski varnosti.

12.6   Drugi neugodni učinki

Če so na voljo informacije o vseh drugih neugodnih učinkih na okolje, npr. o možnosti tanjšanja ozonskega plašča, možnosti fotokemičnega nastajanja ozona, možnosti endokrinih motenj in/ali možnosti globalnega segrevanja ozračja, jih prav tako vključite.

Opombe

Zagotovite, da se pod drugimi naslovi varnostnega lista navedejo informacije, pomembne za okolje, zlasti nasveti za nadzorovan izpust, ukrepi ob nezgodnih izpustih, zahteve o prevozu in odstranjevanju pod naslovi 6, 7, 13, 14 in 15.

13.   SMERNICE ZA ODSTRANJEVANJE

Če odstranjevanje snovi ali pripravka (presežek ali odpadki, ki izhajajo iz predvidene uporabe) predstavlja nevarnost, je treba navesti opis teh ostankov in informacije o varnem ravnanju z njimi.

Določite ustrezne metode odstranjevanja snovi ali pripravka in tudi kontaminirane embalaže (sežiganje, recikliranje, odlaganje na odlagališče itd.).

Kadar se zahteva poročilo o kemijski varnosti, morajo biti informacije o ukrepih za ravnanje z odpadki, s katerimi se ustrezno nadzira izpostavljenost ljudi in okolja snovi, skladne s scenariji izpostavljenosti iz priloge k varnostnemu listu.

Opomba

Sklicujte se na vse ustrezne določbe Skupnosti, ki se nanašajo na odpadke. V primeru odsotnosti teh določb je koristno uporabnika opozoriti, da so lahko v veljavi nacionalne ali regionalne določbe.

14.   INFORMACIJE O TRANSPORTU

Navedite vse posebne varnostne ukrepe, ki se jih mora uporabnik zavedati ali upoštevati v zvezi s prevozom ali prenosom znotraj ali zunaj njegovih prostorov. Kadar je to ustrezno, zagotovite informacije o razvrstitvi prevoza za vsakega od modalnih predpisov: IMDG (pomorski promet), ADR (cestni promet, Direktiva Sveta 94/55/ES z dne 21. novembra 1994 o približevanju zakonodaje držav članic glede nevarnega blaga po cesti (5)), RID, (Direktiva Sveta 96/49/ES z dne 23. julija 1996 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s prevozom blaga po železnici (6)), ICAO/IATA (zračni promet). To lahko med drugim vključuje:

| — | UN-številko, |
| --- | --- |

—

UN-številko,

| — | razred, |
| --- | --- |

—

razred,

| — | pravilno odpremno ime, |
| --- | --- |

—

pravilno odpremno ime,

| — | skupino pakiranja, |
| --- | --- |

—

skupino pakiranja,

| — | snov, ki onesnažuje morje, |
| --- | --- |

—

snov, ki onesnažuje morje,

| — | druge uporabne informacije. |
| --- | --- |

—

druge uporabne informacije.

15.   ZAKONSKO PREDPISANE INFORMACIJE

Podajte informacije o zdravju, varnosti in okolju, navedene na etiketi v skladu z direktivama 67/548/EGS in 1999/45/ES.

Če je snov ali pripravek, ki ga zajema ta varnostni list, predmet posebnih določb v zvezi z zaščito ljudi ali okolja na ravni Skupnosti (npr. odobritve v skladu z naslovom VII ali omejitve iz naslova VIII), se te določbe, kolikor je to mogoče, navedejo.

Kadar je mogoče, je treba navesti tudi nacionalne zakone, s katerimi se te določbe izvajajo, in vse druge nacionalne ukrepe, ki bi lahko bili pomembni.

16.   DRUGE INFORMACIJE

Navedite vse druge informacije, za katere dobavitelj meni, da so pomembne za zdravje in varnost uporabnika ter varstvo okolja, na primer:

| — | seznam ustreznih stavkov R. Izpišite celotno besedilo vseh stavkov R iz naslovov 2 in 3 varnostnega lista, |
| --- | --- |

—

seznam ustreznih stavkov R. Izpišite celotno besedilo vseh stavkov R iz naslovov 2 in 3 varnostnega lista,

| — | nasvete o usposabljanju, |
| --- | --- |

—

nasvete o usposabljanju,

| — | priporočene omejitve uporabe (tj. neobvezujoča priporočila dobavitelja), |
| --- | --- |

—

priporočene omejitve uporabe (tj. neobvezujoča priporočila dobavitelja),

| — | dodatne informacije (sklicevanja na dokumente in/ali tehnične kontaktne točke), |
| --- | --- |

—

dodatne informacije (sklicevanja na dokumente in/ali tehnične kontaktne točke),

| — | vire ključnih podatkov, uporabljenih za sestavo dokumentacije. |
| --- | --- |

—

vire ključnih podatkov, uporabljenih za sestavo dokumentacije.

Za popravljen varnostni list jasno navedite informacije, ki so bile dodane, zbrisane ali revidirane (razen če ni bilo to navedeno drugje).

---

(1)  Kadar lahko oseba, odgovorna za dajanje pripravka v promet, dokaže, da bo razkritje kemijske identitete snovi v varnostnem listu, ki je izključno razvrščena kot: — dražilna, z izjemo tistih, ki jim je pripisana oznaka R41, ali dražilna v kombinaciji z eno ali več lastnostmi, navedenimi v točki 2.3.4 člena 10 Direktive 1999/45/ES; ali — škodljiva kot taka ali v kombinaciji z eno ali več lastnostmi, navedenimi v točki 2.3.4 člena 10 Direktive 1999/45/ES, in ki sama povzroča akutne smrtonosne učinke; ogrozila zaupno naravo njegove intelektualne lastnine, se lahko ta oseba, v skladu z določbami dela B Priloge IV k Direktivi 1999/45/ES, sklicuje na to snov bodisi z imenom, ki določa najpomembnejše funkcionalne kemijske skupine, bodisi z drugim imenom.

(2)  UL L 399, 30.12.1989, str. 18. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

(3)  UL L 100, 19.4.1994, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

(4)  Te informacije ni mogoče podati za pripravek, ker se uporablja samo pri snoveh. Zaradi tega jo je treba podati, kadar je na voljo in je to ustrezno, za vsako sestavno snov pripravka, za katero se zahteva navedba v varnostnem listu v skladu s pravili iz oddelka 3 te priloge.

(5)  UL L 319, 12.12.1994, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/111/ES (UL L 365, 10.12.2004, str. 25).

(6)  UL L 235, 17.9.1996, str. 25. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/110/ES (UL L 365, 10.12.2004, str. 24).

PRILOGA III

KRITERIJI ZA SNOVI, KI SO REGISTRIRANE V KOLIČINAH MED 1 IN 10 TONAMI

Kriteriji za snovi, ki so registrirane v količinah med 1 in 10 tonami glede na člen 12(1)(a) in (b):

| (a) | snovi, za katere je predvideno (tj. z uporabo (Q)SAR ali drugih dokazov), da bodo verjetno izpolnjevale kriterijev za razvrščanje v skupino 1 ali 2 rakotvornosti, mutagenosti ali strupenosti za razmnoževanje, ali pa kriteriji iz Priloge XIII. |
| --- | --- |

(a)

snovi, za katere je predvideno (tj. z uporabo (Q)SAR ali drugih dokazov), da bodo verjetno izpolnjevale kriterijev za razvrščanje v skupino 1 ali 2 rakotvornosti, mutagenosti ali strupenosti za razmnoževanje, ali pa kriteriji iz Priloge XIII.

| (b) | snovi:






  (i) | z razširjeno(-imi) ali razpršeno(-imi) uporabo(-ami), zlasti, kadar se te snovi uporabljajo v pripravkih za potrošnike ali so vsebovane v izdelkih za potrošnike; in |
| --- | --- | --- |

(b)

snovi:

(i)

z razširjeno(-imi) ali razpršeno(-imi) uporabo(-ami), zlasti, kadar se te snovi uporabljajo v pripravkih za potrošnike ali so vsebovane v izdelkih za potrošnike; in

| (ii) | za katere je predvideno (tj. z uporabo (Q)SAR ali drugih dokazov), da bodo verjetno izpolnjevale kriterijev za razvrščanje po kakršnih koli učinkih končnih točk na zdravje ljudi in okolje v okviru Direktive 67/548/EGS. |
| --- | --- |

(ii)

za katere je predvideno (tj. z uporabo (Q)SAR ali drugih dokazov), da bodo verjetno izpolnjevale kriterijev za razvrščanje po kakršnih koli učinkih končnih točk na zdravje ljudi in okolje v okviru Direktive 67/548/EGS.

PRILOGA IV

IZJEME, ZA KATERE NE VELJA OBVEZNOST REGISTRACIJE V SKLADU S ČLENOM 2(7)(a)

| EINECS št. | Ime/Skupina | CAS št. |
| --- | --- | --- |
| 200-061-5 | D-glucitol C6H14O6 | 50-70-4 |
| 200-066-2 | askorbinska kislina C6H8O6 | 50-81-7 |
| 200-075-1 | glukoza C6H12O6 | 50-99-7 |
| 200-294-2 | L-lizin C6H14N2O2 | 56-87-1 |
| 200-312-9 | palmitinska kislina, čista C16H32O2 | 57-10-3 |
| 200-313-4 | stearinska kislina, čista C18H36O2 | 57-11-4 |
| 200-334-9 | saharoza, čista C12H22O11 | 57-50-1 |
| 200-405-4 | α-tokoferil acetat C31H52O3 | 58-95-7 |
| 200-432-1 | DL-metionin C5H11NO2S | 59-51-8 |
| 200-711-8 | D-manitol C6H14O6 | 69-65-8 |
| 201-771-8 | 1-sorboza C6H12O6 | 87-79-6 |
| 204-007-1 | oleinska kislina, čista C18H34O2 | 112-80-1 |
| 204-664-4 | glicerol stearat, čisti C21H42O4 | 123-94-4 |
| 204-696-9 | ogljikov dioksid CO2 | 124-38-9 |
| 205-278-9 | kalcijev pantotenat, D-oblika C9H17NO5.1/2Ca | 137-08-6 |
| 205-582-1 | lavrinska kislina, čista C12H24O2 | 143-07-7 |
| 205-590-5 | kalijev oleat C18H34O2K | 143-18-0 |
| 205-756-7 | DL-fenilalanin C9H11NO2 | 150-30-1 |
| 208-407-7 | natrijev glukonat C6H12O7·Na | 527-07-1 |
| 212-490-5 | natrijev stearat, čisti C18H36O2.Na | 822-16-2 |
| 215-279-6 | apnenec
  Negorljiva trdna snov, karakteristična za sedimentne kamnine. Sestoji predvsem iz kalcijevega karbonata. | 1317-65-3 |
| 215-665-4 | sorbitan oleat C24H44O6 | 1338-43-8 |
| 216-472-8 | kalcijev distearat, čisti C18H36O2.1/2Ca | 1592-23-0 |
| 231-147-0 | argon Ar | 7440-37-1 |
| 231-153-3 | ogljik C | 7440-44-0 |
| 231-783-9 | dušik N2 | 7727-37-9 |
| 231-791-2 | voda, destilirana, elektroprevodna ali podobne stopnje čistote H2O | 7732-18-5 |
| 231-955-3 | grafit C | 7782-42-5 |
| 232-273-9 | sončnično olje
  Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov linoleinske in oleinske maščobne kisline. (Helianthus annuus, Compositae). | 8001-21-6 |
| 232-274-4 | sojino olje
  Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov linoleinske, oleinske, palmitinske in stearinske maščobne kisline (Soja hispida, Leguminosae). | 8001-22-7 |
| 232-276-5 | olje barvilnega rumenika
  Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov linoleinske maščobne kisline (Carthamus tinctorius, Compositae). | 8001-23-8 |
| 232-278-6 | laneno olje
  Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov linoleinske, linolenske in oleinske maščobne kisline (Linum usitatissimum, Linaceae). | 8001-26-1 |
| 232-281-2 | koruzno olje
  Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov linoleinske, oleinske, palmitinske in stearinske maščobne kisline. (Zea mays, Gramineae). | 8001-30-7 |
| 232-293-8 | ricinusovo olje
  Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov ricinoleinske maščobne kisline (Ricinus communis, Euphorbiaceae). | 8001-79-4 |
| 232-299-0 | repično olje
  Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov eruka, linoleinske in oleinske maščobne kisline (Brassica napus, Cruciferae). | 8002-13-9 |
| 232-307-2 | lecitini
  Kompleksna kombinacija digliceridov maščobnih kislin, vezanih na holinester fosforjeve kisline. | 8002-43-5 |
| 232-436-4 | sirupi, hidroliziran škrob
  Kompleksna kombinacija, dobljena s hidrolizo koruznega škroba z delovanjem kislin ali encimov. Sestavljen je predvsem iz D-glukoze, maltoze in maltodekstrinov. | 8029-43-4 |
| 232-442-7 | loj, hidrogeniran | 8030-12-4 |
| 232-675-4 | dekstrin | 9004-53-9 |
| 232-679-6 | škrob
  Visokopolimerni material iz ogljikovih hidratov, navadno pridobljen iz žitnih zrn, kot na primer koruze, pšenice in sirka, ter iz korenik in gomoljev, kot sta na primer krompir in tapioka. Vključuje škrob, ki je bil preželatiniziran z gretjem v prisotnosti vode. | 9005-25-8 |
| 232-940-4 | maltodekstrin | 9050-36-6 |
| 234-328-2 | vitamin A | 11103-57-4 |
| 238-976-7 | natrijev D-glukonat C6H12O7.xNa | 14906-97-9 |
| 248-027-9 | D-glucitol monostearat C24H48O7 | 26836-47-5 |
| 262-988-1 | maščobne kisline, iz kokosa, metilni estri | 61788-59-8 |
| 262-989-7 | maščobne kisline, iz loja, metilni estri | 61788-61-2 |
| 263-060-9 | maščobne kisline, iz ricinusovega olja | 61789-44-4 |
| 263-129-3 | maščobne kisline, iz loja | 61790-37-2 |
| 265-995-8 | celulozna pulpa | 65996-61-4 |
| 266-925-9 | maščobne kisline, C12-18

  Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C12-C18

  alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 16-005-00. | 67701-01-3 |
| 266-928-5 | maščobne kisline C16-18

  Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C16-C18

  alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 19-005-00. | 67701-03-5 |
| 266-929-0 | maščobne kisline, C8-18 in C18-nenas.
  Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  8
  -C
  18
  in C
  18
  nenasičena alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 01-005-00. | 67701-05-7 |
| 266-930-6 | maščobne kisline, C14-18 in C16-18-nenas.
  Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  14
  -C
  18
  in C
  16
  -C
  18
  nenasičena alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 04 005-00. | 67701-06-8 |
| 266-932-7 | maščobne kisline, C16-C18 in C18-nenas.
  Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C16-C
  18
  in C
  18
  nenasičena alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 11-005-00. | 67701-08-0 |
| 266-948-4 | gliceridi, C16-18 in C18-nenas.
  Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  16
  -C
  18
  in C
  18
  nenasičen trialkil glicerid in SDA zaporedno številko: 11-001-00. | 67701-30-8 |
| 267-007-0 | maščobne kisline, C14-18 in C16-18-nenas., metilni estri
  Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  14
  -C
  18
  in C
  16
  -C
  18
  nenasičea alkil karboksilna kislina, metil ester in SDA zaporedno številko: 04-010-00. | 67762-26-9 |
| 267-013-3 | maščobne kisline, C6-12

  Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C6-C12 alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 13-005-00. | 67762-36-1 |
| 268-099-5 | maščobne kisline, C14-22 in C16-22 nenas.
  Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  14
  -C22 in C
  16
  -C22 nenasičena alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 07 005-00. | 68002-85-7 |
| 268-616-4 | sirupi, koruzni, dehidrirani | 68131-37-3 |
| 269-657-0 | maščobne kisline, soja | 68308-53-2 |
| 269-658-6 | Mono-, di-in trigliceridi loja, hidrogenirani | 68308-54-3 |
| 270-298-7 | maščobne kisline, C14-22 | 68424-37-3 |
| 270-304-8 | maščobne kisline, laneno olje | 68424-45-3 |
| 270-312-1 | gliceridi, C16-18 in C18-nenas. mono- in di-
  Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  14
  -C
  18
  in C
  18
  nenasičen alkil in C
  16
  –C
  18
  in C
  18
  nenasičen dialkil glicerid in SDA zaporedno številko: 11-002-00. | 68424-61-3 |
| 288-123-8 | gliceridi, C10-18 | 85665-33-4 |
| 292-771-7 | maščobne kisline, C12-14 | 90990-10-6 |
| 292-776-4 | maščobne kisline, C12-18 in C18-nenas. | 90990-15-1 |
| 296-916-5 | maščobne kisline, repično olje, z nizko vsebnostjo eruka kisline | 93165-31-2 |

EINECS št.

Ime/Skupina

CAS št.

200-061-5

D-glucitol C6H14O6

50-70-4

200-066-2

askorbinska kislina C6H8O6

50-81-7

200-075-1

glukoza C6H12O6

50-99-7

200-294-2

L-lizin C6H14N2O2

56-87-1

200-312-9

palmitinska kislina, čista C16H32O2

57-10-3

200-313-4

stearinska kislina, čista C18H36O2

57-11-4

200-334-9

saharoza, čista C12H22O11

57-50-1

200-405-4

α-tokoferil acetat C31H52O3

58-95-7

200-432-1

DL-metionin C5H11NO2S

59-51-8

200-711-8

D-manitol C6H14O6

69-65-8

201-771-8

1-sorboza C6H12O6

87-79-6

204-007-1

oleinska kislina, čista C18H34O2

112-80-1

204-664-4

glicerol stearat, čisti C21H42O4

123-94-4

204-696-9

ogljikov dioksid CO2

124-38-9

205-278-9

kalcijev pantotenat, D-oblika C9H17NO5.1/2Ca

137-08-6

205-582-1

lavrinska kislina, čista C12H24O2

143-07-7

205-590-5

kalijev oleat C18H34O2K

143-18-0

205-756-7

DL-fenilalanin C9H11NO2

150-30-1

208-407-7

natrijev glukonat C6H12O7·Na

527-07-1

212-490-5

natrijev stearat, čisti C18H36O2.Na

822-16-2

215-279-6

apnenec

Negorljiva trdna snov, karakteristična za sedimentne kamnine. Sestoji predvsem iz kalcijevega karbonata.

1317-65-3

215-665-4

sorbitan oleat C24H44O6

1338-43-8

216-472-8

kalcijev distearat, čisti C18H36O2.1/2Ca

1592-23-0

231-147-0

argon Ar

7440-37-1

231-153-3

ogljik C

7440-44-0

231-783-9

dušik N2

7727-37-9

231-791-2

voda, destilirana, elektroprevodna ali podobne stopnje čistote H2O

7732-18-5

231-955-3

grafit C

7782-42-5

232-273-9

sončnično olje

Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov linoleinske in oleinske maščobne kisline. (Helianthus annuus, Compositae).

8001-21-6

232-274-4

sojino olje

Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov linoleinske, oleinske, palmitinske in stearinske maščobne kisline (Soja hispida, Leguminosae).

8001-22-7

232-276-5

olje barvilnega rumenika

Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov linoleinske maščobne kisline (Carthamus tinctorius, Compositae).

8001-23-8

232-278-6

laneno olje

Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov linoleinske, linolenske in oleinske maščobne kisline (Linum usitatissimum, Linaceae).

8001-26-1

232-281-2

koruzno olje

Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov linoleinske, oleinske, palmitinske in stearinske maščobne kisline. (Zea mays, Gramineae).

8001-30-7

232-293-8

ricinusovo olje

Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov ricinoleinske maščobne kisline (Ricinus communis, Euphorbiaceae).

8001-79-4

232-299-0

repično olje

Ekstraktivne snovi in njihovi fizikalno modificirani derivati. Sestavljeno je predvsem iz gliceridov eruka, linoleinske in oleinske maščobne kisline (Brassica napus, Cruciferae).

8002-13-9

232-307-2

lecitini

Kompleksna kombinacija digliceridov maščobnih kislin, vezanih na holinester fosforjeve kisline.

8002-43-5

232-436-4

sirupi, hidroliziran škrob

Kompleksna kombinacija, dobljena s hidrolizo koruznega škroba z delovanjem kislin ali encimov. Sestavljen je predvsem iz D-glukoze, maltoze in maltodekstrinov.

8029-43-4

232-442-7

loj, hidrogeniran

8030-12-4

232-675-4

dekstrin

9004-53-9

232-679-6

škrob

Visokopolimerni material iz ogljikovih hidratov, navadno pridobljen iz žitnih zrn, kot na primer koruze, pšenice in sirka, ter iz korenik in gomoljev, kot sta na primer krompir in tapioka. Vključuje škrob, ki je bil preželatiniziran z gretjem v prisotnosti vode.

9005-25-8

232-940-4

maltodekstrin

9050-36-6

234-328-2

vitamin A

11103-57-4

238-976-7

natrijev D-glukonat C6H12O7.xNa

14906-97-9

248-027-9

D-glucitol monostearat C24H48O7

26836-47-5

262-988-1

maščobne kisline, iz kokosa, metilni estri

61788-59-8

262-989-7

maščobne kisline, iz loja, metilni estri

61788-61-2

263-060-9

maščobne kisline, iz ricinusovega olja

61789-44-4

263-129-3

maščobne kisline, iz loja

61790-37-2

265-995-8

celulozna pulpa

65996-61-4

266-925-9

maščobne kisline, C12-18

Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C12-C18

  alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 16-005-00.

67701-01-3

266-928-5

maščobne kisline C16-18

Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C16-C18

  alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 19-005-00.

67701-03-5

266-929-0

maščobne kisline, C8-18 in C18-nenas.

Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  8
  -C
  18
  in C
  18
  nenasičena alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 01-005-00.

67701-05-7

266-930-6

maščobne kisline, C14-18 in C16-18-nenas.

Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  14
  -C
  18
  in C
  16
  -C
  18
  nenasičena alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 04 005-00.

67701-06-8

266-932-7

maščobne kisline, C16-C18 in C18-nenas.

Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C16-C
  18
  in C
  18
  nenasičena alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 11-005-00.

67701-08-0

266-948-4

gliceridi, C16-18 in C18-nenas.

Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  16
  -C
  18
  in C
  18
  nenasičen trialkil glicerid in SDA zaporedno številko: 11-001-00.

67701-30-8

267-007-0

maščobne kisline, C14-18 in C16-18-nenas., metilni estri

Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  14
  -C
  18
  in C
  16
  -C
  18
  nenasičea alkil karboksilna kislina, metil ester in SDA zaporedno številko: 04-010-00.

67762-26-9

267-013-3

maščobne kisline, C6-12

Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C6-C12 alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 13-005-00.

67762-36-1

268-099-5

maščobne kisline, C14-22 in C16-22 nenas.

Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  14
  -C22 in C
  16
  -C22 nenasičena alkil karboksilna kislina in SDA zaporedno številko: 07 005-00.

68002-85-7

268-616-4

sirupi, koruzni, dehidrirani

68131-37-3

269-657-0

maščobne kisline, soja

68308-53-2

269-658-6

Mono-, di-in trigliceridi loja, hidrogenirani

68308-54-3

270-298-7

maščobne kisline, C14-22

68424-37-3

270-304-8

maščobne kisline, laneno olje

68424-45-3

270-312-1

gliceridi, C16-18 in C18-nenas. mono- in di-

Ta snov je zavedena v SDA pod imenom snovi: C
  14
  -C
  18
  in C
  18
  nenasičen alkil in C
  16
  –C
  18
  in C
  18
  nenasičen dialkil glicerid in SDA zaporedno številko: 11-002-00.

68424-61-3

288-123-8

gliceridi, C10-18

85665-33-4

292-771-7

maščobne kisline, C12-14

90990-10-6

292-776-4

maščobne kisline, C12-18 in C18-nenas.

90990-15-1

296-916-5

maščobne kisline, repično olje, z nizko vsebnostjo eruka kisline

93165-31-2

PRILOGA V

IZJEME, ZA KATERE NE VELJA OBVEZNOST REGISTRACIJE V SKLADU S ČLENOM 2(7)(b)

| 1. | Snovi, ki so produkt kemijske reakcije, do katere pride pri izpostavljenosti druge snovi ali izdelka okoljskim dejavnikom kot so zrak, vlaga, mikrobiološki organizmi ali sončna svetloba; |
| --- | --- |

1.

Snovi, ki so produkt kemijske reakcije, do katere pride pri izpostavljenosti druge snovi ali izdelka okoljskim dejavnikom kot so zrak, vlaga, mikrobiološki organizmi ali sončna svetloba;

| 2. | snovi, ki so produkt kemijske reakcije, do katere pride pri skladiščenju druge snovi, pripravka ali izdelka; |
| --- | --- |

2.

snovi, ki so produkt kemijske reakcije, do katere pride pri skladiščenju druge snovi, pripravka ali izdelka;

| 3. | snovi, ki so produkt kemijske reakcije, do katere pride pri končni uporabi drugih snovi, pripravkov ali izdelkov, in ki same niso proizvedene, uvožene ali dane v promet; |
| --- | --- |

3.

snovi, ki so produkt kemijske reakcije, do katere pride pri končni uporabi drugih snovi, pripravkov ali izdelkov, in ki same niso proizvedene, uvožene ali dane v promet;

| 4. | snovi, ki same niso proizvedene, uvožene ali dane v promet in so produkt kemijske reakcije, do katere pride, ko:






  (a) | stabilizator, barvilo, aroma, antioksidant, polnilo, topilo, nosilec, površinsko aktivna snov, plastifikator, sredstvo proti koroziji, sredstvo proti penjenju ali odzračevalo, dispergator, sredstvo proti obarjanju, sušilno sredstvo, vezivo, emulgator, sredstvo za preprečevanje nastanka emulzije, sredstvo za izločanje vode, sredstvo za aglomeracijo, sredstvo za povečanje sprijemljivosti, sredstvo za uravnavanje viskoznosti, pH-nevtralizator, sekvestrirno sredstvo, sredstvo za strjevanje, flokulant, zaščitno sredstvo proti gorenju, mazivo, kelatni reagent ali reagent za nadzor kakovosti deluje, kakor je bilo predvideno, ali |
| --- | --- | --- |

4.

snovi, ki same niso proizvedene, uvožene ali dane v promet in so produkt kemijske reakcije, do katere pride, ko:

(a)

stabilizator, barvilo, aroma, antioksidant, polnilo, topilo, nosilec, površinsko aktivna snov, plastifikator, sredstvo proti koroziji, sredstvo proti penjenju ali odzračevalo, dispergator, sredstvo proti obarjanju, sušilno sredstvo, vezivo, emulgator, sredstvo za preprečevanje nastanka emulzije, sredstvo za izločanje vode, sredstvo za aglomeracijo, sredstvo za povečanje sprijemljivosti, sredstvo za uravnavanje viskoznosti, pH-nevtralizator, sekvestrirno sredstvo, sredstvo za strjevanje, flokulant, zaščitno sredstvo proti gorenju, mazivo, kelatni reagent ali reagent za nadzor kakovosti deluje, kakor je bilo predvideno, ali

| (b) | snov, namenjena izključno zagotavljanju posebnih značilnih fizikalno-kemijskih delovanj, kakor je bilo predvideno. |
| --- | --- |

(b)

snov, namenjena izključno zagotavljanju posebnih značilnih fizikalno-kemijskih delovanj, kakor je bilo predvideno.

| 5. | stranski proizvodi, razen če niso sami kot taki uvoženi ali dani v promet; |
| --- | --- |

5.

stranski proizvodi, razen če niso sami kot taki uvoženi ali dani v promet;

| 6. | hidrati snovi ali hidratizirani ioni, nastali z združitvijo snovi z vodo, če je proizvajalec ali uvoznik snov registriral z uporabo te izjeme; |
| --- | --- |

6.

hidrati snovi ali hidratizirani ioni, nastali z združitvijo snovi z vodo, če je proizvajalec ali uvoznik snov registriral z uporabo te izjeme;

| 7. | naslednje snovi, ki se nahajajo v naravi, če niso kemijsko spremenjene:
  minerali, rude, koncentrati rud, cementni klinker, zemeljski plin, utekočinjeni naftni plin, kondenzat zemeljskega plina, procesni plini in njihove sestavine, surova nafta, premog, koks; |
| --- | --- |

7.

naslednje snovi, ki se nahajajo v naravi, če niso kemijsko spremenjene:

minerali, rude, koncentrati rud, cementni klinker, zemeljski plin, utekočinjeni naftni plin, kondenzat zemeljskega plina, procesni plini in njihove sestavine, surova nafta, premog, koks;

| 8. | Snovi, ki se nahajajo v naravi in niso navedene v odstavku 8, če niso kemijsko spremenjene, razen če izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot nevarni v skladu z Direktivo 67/548/EGS; |
| --- | --- |

8.

Snovi, ki se nahajajo v naravi in niso navedene v odstavku 8, če niso kemijsko spremenjene, razen če izpolnjujejo kriterije za razvrstitev kot nevarni v skladu z Direktivo 67/548/EGS;

| 9. | osnovne elementarne snovi, za katere so nevarnosti in tveganja že dobro znani: | vodik, kisik, žlahtni plini (argon, helij, neon, ksenon), dušik. |
| --- | --- | --- |

9.

osnovne elementarne snovi, za katere so nevarnosti in tveganja že dobro znani:

vodik, kisik, žlahtni plini (argon, helij, neon, ksenon), dušik.

PRILOGA VI

ZAHTEVE PO INFORMACIJAH IZ ČLENA 10

NAVODILO O IZPOLNJEVANJU ZAHTEV IZ PRILOG OD VI DO XI

Priloge VI do XI določajo informacije, ki se za namene registracije in evalvacije predložijo v skladu s členi 10, 12, 13, 39, 40 in 45. V Prilogi VII so navedene standardne zahteve za najnižjo raven tonaže; vsakič, ko je dosežena nova raven tonaže, je treba dodati zahteve ustrezne priloge. Za vsako registracijo se bodo natančne zahteve po informacijah razlikovale glede na tonažo, uporabo in izpostavljenost. Priloge se zato obravnavajo kot celota in v povezavi s skupnimi zahtevami po registraciji, evalvaciji in dolžnosti skrbnega ravnanja.

KORAK 1 — ZBIRANJE IN SOUPORABA OBSTOJEČIH INFORMACIJ

Registracijski zavezanec naj zbere vse obstoječe in razpoložljive podatke o testih snovi, ki jo je treba registrirati; to vključuje iskanje ustreznih informacij o snovi v literaturi. Kjer je to mogoče, naj se registracije predložijo skupaj, v skladu s členom 11 ali 19. To bo omogočilo souporabo podatkov o testih; na ta način bi se izognili nepotrebnim testom in zmanjšali stroške. Registracijski zavezanec naj prav tako zbere vse druge razpoložljive in ustrezne informacije o snovi, ne glede na to, ali se testiranje za določeno končno točko pri določenih ravneh tonaže zahteva ali ne. To naj vključuje informacije iz alternativnih virov (npr. iz (Q)SAR, navzkrižnega branja iz drugih snovi, testiranja in-vivo in in-vitro, epidemioloških podatkov), ki lahko pomagajo pri opredelitvi prisotnosti ali odsotnosti nevarnih lastnosti snovi in ki lahko v določenih primerih nadomestijo rezultate testiranj na živalih.

Poleg tega je treba zbrati informacije o izpostavljenosti, uporabi in ukrepih za obvladovanje tveganja v skladu s členom 10 in to prilogo. Registracijski zavezanec bo ob upoštevanju vseh teh informacij skupaj lahko določil potrebo po pridobitvi nadaljnjih informacij.

KORAK 2 — UPOŠTEVANJE POTREB PO INFORMACIJAH

Registracijski zavezanec opredeli, katere informacije se zahtevajo za registracijo. Prvič se glede na tonažo opredeli ustrezno prilogo ali ustrezne priloge, ki jih je treba upoštevati. Te priloge določajo zahteve po standardnih informacijah, vendar se upoštevajo v povezavi s Prilogo XI, ki dovoljuje odstopanje od standardnega pristopa, kadar je to mogoče utemeljiti. Na tej stopnji se upoštevajo zlasti informacije o izpostavljenosti, uporabi in ukrepih za obvladovanje tveganja, da bi tako za snov določili potrebe po informacijah.

KORAK 3 — OPREDELITEV INFORMACIJSKIH VRZELI

Registracijski zavezanec nato primerja potrebe po informacijah za snov z informacijami, ki so že na voljo, ter opredeli vrzeli. Na tej stopnji je treba zagotoviti, da so razpoložljivi podatki primerni in zadovoljive kakovosti za izpolnjevanje zahtev.

KORAK 4 — PRIDOBIVANJE NOVIH PODATKOV/PREDLAGANJE STRATEGIJE TESTIRANJA

V nekaterih primerih novih podatkov ne bo treba pridobiti. Kadar pa obstaja informacijska vrzel, ki jo je treba zapolniti, se, odvisno od tonaže, pridobijo novi podatki (Prilogi VII in VIII) ali predlaga strategija testiranja (Prilogi IX in X). Novi testi na vretenčarjih se izvedejo ali predlagajo le kot zadnja možnost, ko so bili izčrpani vsi drugi viri podatkov.

V nekaterih primerih lahko pravila iz Prilog VII do XI zahtevajo, da se določeni testi izvedejo pred standardnimi zahtevami ali dodatno k tem zahtevam.

OPOMBE

Opomba 1: Če posredovanje informacij tehnično ni mogoče ali če se ne zdi znanstveno potrebno, se razlogi v skladu z ustreznimi določbami jasno navedejo.

Opomba 2: Registracijski zavezanec sme navesti, da so nekatere informacije v registracijski dokumentaciji poslovno občutljive in bi mu njihovo razkritje lahko poslovno škodovalo. V takem primeru navede postavke in zagotovi utemeljitev.

INFORMACIJE IZ ČLENA 10(a)(i) DO (v)

1.   SPLOŠNE INFORMACIJE O REGISTRACIJSKEM ZAVEZANCU

| 1.1. | Registracijski zavezanec |
| --- | --- |

1.1.

Registracijski zavezanec

| 1.1.1. | Ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in naslov elektronske pošte |
| --- | --- |

1.1.1.

Ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in naslov elektronske pošte

| 1.1.2. | Oseba za stike |
| --- | --- |

1.1.2.

Oseba za stike

| 1.1.3. | Lokacija obrata registracijskega zavezanca, kjer se snov proizvaja in uporablja, kakor je primerno |
| --- | --- |

1.1.3.

Lokacija obrata registracijskega zavezanca, kjer se snov proizvaja in uporablja, kakor je primerno

| 1.2. | Skupna predložitev podatkov
  Člen 11 ali 17 predvideva, da sme dele registracije predložiti en proizvajalec ali uvoznik v imenu drugih proizvajalcev ali uvoznikov.
  V tem primeru ta proizvajalec ali uvoznik opredeli druge proizvajalce ali uvoznike in navede:






  — | njihovo ime, naslov, telefonsko številko, številko faksa in naslov elektronske pošte, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Skupna predložitev podatkov

Člen 11 ali 17 predvideva, da sme dele registracije predložiti en proizvajalec ali uvoznik v imenu drugih proizvajalcev ali uvoznikov.

V tem primeru ta proizvajalec ali uvoznik opredeli druge proizvajalce ali uvoznike in navede:

—

njihovo ime, naslov, telefonsko številko, številko faksa in naslov elektronske pošte,

| — | dele obstoječe registracije, ki veljajo za druge proizvajalce ali uvoznike. |
| --- | --- |

—

dele obstoječe registracije, ki veljajo za druge proizvajalce ali uvoznike.

Navedite številko(-e) iz te priloge ali prilog VII to X, kakor je primerno.

Vsak drug proizvajalec ali uvoznik opredeli proizvajalca/uvoznika, ki predloži del registracije v njegovem imenu, ter navede:

| — | njegovo ime, naslov, telefonsko številko, številko faksa in naslov elektronske pošte, |
| --- | --- |

—

njegovo ime, naslov, telefonsko številko, številko faksa in naslov elektronske pošte,

| — | dele registracije, ki jih predloži(-jo) tisti proizvajalec(-ci) ali uvoznik(-i). |
| --- | --- |

—

dele registracije, ki jih predloži(-jo) tisti proizvajalec(-ci) ali uvoznik(-i).

Navedite številko(-e) iz te priloge ali prilog VII do X, kakor je primerno.

2.   IDENTIFIKACIJA SNOVI

Informacije, navedene v tem oddelku, zadostujejo za identifikacijo vsake snovi. Če posredovanje informacij tehnično ni mogoče ali če se posredovanje informacij o eni ali več točkah, ki so navedene spodaj, ne zdi znanstveno potrebno, se razlogi jasno navedejo.

| 2.1. | Ime ali drug identifikator vsake snovi |
| --- | --- |

2.1.

Ime ali drug identifikator vsake snovi

| 2.1.1. | Ime(-na) po IUPAC nomenklaturi ali drugo(-a) mednarodno(-a) kemijsko(-a) ime(-na) |
| --- | --- |

2.1.1.

Ime(-na) po IUPAC nomenklaturi ali drugo(-a) mednarodno(-a) kemijsko(-a) ime(-na)

| 2.1.2. | Druga imena (običajno ime, trgovsko ime, okrajšava) |
| --- | --- |

2.1.2.

Druga imena (običajno ime, trgovsko ime, okrajšava)

| 2.1.3. | EINECs ali ELINCs številka (če je na voljo in primerno) |
| --- | --- |

2.1.3.

EINECs ali ELINCs številka (če je na voljo in primerno)

| 2.1.4. | CAS ime in CAS številka (če je na voljo) |
| --- | --- |

2.1.4.

CAS ime in CAS številka (če je na voljo)

| 2.1.5. | Druga oznaka identitete (če je na voljo) |
| --- | --- |

2.1.5.

Druga oznaka identitete (če je na voljo)

| 2.2. | Informacije, ki se nanašajo na molekulsko in strukturno formulo vsake snovi |
| --- | --- |

2.2.

Informacije, ki se nanašajo na molekulsko in strukturno formulo vsake snovi

| 2.2.1. | Molekulska in strukturna formula (vključno s sistemom simbolov Smiles, če je na voljo) |
| --- | --- |

2.2.1.

Molekulska in strukturna formula (vključno s sistemom simbolov Smiles, če je na voljo)

| 2.2.2. | Informacije o optični aktivnosti in značilnem razmerju (stereo) izomerov (če je ustrezno in primerno) |
| --- | --- |

2.2.2.

Informacije o optični aktivnosti in značilnem razmerju (stereo) izomerov (če je ustrezno in primerno)

| 2.2.3. | Molekulska masa ali območje molekulske mase |
| --- | --- |

2.2.3.

Molekulska masa ali območje molekulske mase

| 2.3. | Sestava vsake snovi |
| --- | --- |

2.3.

Sestava vsake snovi

| 2.3.1. | Stopnja čistote ( %) |
| --- | --- |

2.3.1.

Stopnja čistote ( %)

| 2.3.2. | Vrsta nečistot, vključno z izomeri in stranskimi proizvodi |
| --- | --- |

2.3.2.

Vrsta nečistot, vključno z izomeri in stranskimi proizvodi

| 2.3.3. | Odstotek (pomembnih) glavnih nečistot |
| --- | --- |

2.3.3.

Odstotek (pomembnih) glavnih nečistot

| 2.3.4. | Vrsta in red velikosti (... ppm, ... %) vseh dodatkov (npr. stabilizatorjev ali inhibitorjev) |
| --- | --- |

2.3.4.

Vrsta in red velikosti (... ppm, ... %) vseh dodatkov (npr. stabilizatorjev ali inhibitorjev)

| 2.3.5. | Spektralni podatki (ultravijolični, infrardeči, nuklearna magnetna resonanca ali masni spekter) |
| --- | --- |

2.3.5.

Spektralni podatki (ultravijolični, infrardeči, nuklearna magnetna resonanca ali masni spekter)

| 2.3.6. | Visokotlačni tekočinski kromatogram, plinski kromatogram |
| --- | --- |

2.3.6.

Visokotlačni tekočinski kromatogram, plinski kromatogram

| 2.3.7. | Opis analitičnih metod ali primernih bibliografskih referenc za identifikacijo snovi in, kjer je to primerno, za identifikacijo nečistot in dodatkov. Te informacije zadostujejo za ponovljivost metod. |
| --- | --- |

2.3.7.

Opis analitičnih metod ali primernih bibliografskih referenc za identifikacijo snovi in, kjer je to primerno, za identifikacijo nečistot in dodatkov. Te informacije zadostujejo za ponovljivost metod.

3.   INFORMACIJE O PROIZVODNJI IN UPORABI(-AH) SNOVI

| 3.1. | Celotna proizvodnja in/ali uvoz v tonah na proizvajalca ali uvoznika na leto:
  Koledarsko leto registracije (ocenjena količina) Pri proizvajalcu: |
| --- | --- |

3.1.

Celotna proizvodnja in/ali uvoz v tonah na proizvajalca ali uvoznika na leto:

Koledarsko leto registracije (ocenjena količina) Pri proizvajalcu:

| 3.2. | Pri proizvajalcu: Kratek opis tehnološkega procesa, ki se uporablja pri proizvodnji Natančne podrobnosti o procesu se ne zahtevajo;
  to velja zlasti za podrobnosti, ki so poslovno občutljive narave. |
| --- | --- |

3.2.

Pri proizvajalcu: Kratek opis tehnološkega procesa, ki se uporablja pri proizvodnji Natančne podrobnosti o procesu se ne zahtevajo;

to velja zlasti za podrobnosti, ki so poslovno občutljive narave.

| 3.3. | Navedba tonaže, ki je bila porabljena za njegovo(-e) lastno(-e) uporabo(-e) |
| --- | --- |

3.3.

Navedba tonaže, ki je bila porabljena za njegovo(-e) lastno(-e) uporabo(-e)

| 3.4. | Oblika (snov, pripravek ali izdelek) in/ali fizikalno stanje, v katerem je snov na voljo uporabnikom na nižji stopnji. Koncentracija ali območje koncentracije snovi v pripravkih, ki so na voljo uporabnikom na nižji stopnji, ter količine snovi v izdelkih, ki so na voljo uporabnikom na nižji stopnji. |
| --- | --- |

3.4.

Oblika (snov, pripravek ali izdelek) in/ali fizikalno stanje, v katerem je snov na voljo uporabnikom na nižji stopnji. Koncentracija ali območje koncentracije snovi v pripravkih, ki so na voljo uporabnikom na nižji stopnji, ter količine snovi v izdelkih, ki so na voljo uporabnikom na nižji stopnji.

| 3.5. | Kratek splošen opis opredeljene(-ih) uporab(-e) |
| --- | --- |

3.5.

Kratek splošen opis opredeljene(-ih) uporab(-e)

| 3.6. | Informacije o količinah in sestavi odpadkov, ki izhajajo iz proizvodnje in opredeljenih načinov uporabe |
| --- | --- |

3.6.

Informacije o količinah in sestavi odpadkov, ki izhajajo iz proizvodnje in opredeljenih načinov uporabe

| 3.7. | Odsvetovane uporabe (glej naslov 16 varnostnega lista)
  Kadar je primerno, navedba uporab, ki jih registracijski zavezanec odsvetuje, in razloge za to (tj. neobvezujoča priporočila dobavitelja). Ni nujno, da je seznam teh uporab izčrpen. |
| --- | --- |

3.7.

Odsvetovane uporabe (glej naslov 16 varnostnega lista)

Kadar je primerno, navedba uporab, ki jih registracijski zavezanec odsvetuje, in razloge za to (tj. neobvezujoča priporočila dobavitelja). Ni nujno, da je seznam teh uporab izčrpen.

4.   RAZVRSTITEV IN OZNAČITEV

| 4.1. | Razvrščanje glede na nevarne lastnosti snovi, ki izhaja iz uporabe členov 4 in 6 Direktive 67/548/EGS
  Poleg tega naj bodo za vsak vnos zagotovljeni razlogi, zaradi katerih končna točka ni bila razvrščena (tj. manjkajoči, nepopolni podatki ali popolni podatki, vendar nezadostni za razvrstitev); |
| --- | --- |

4.1.

Razvrščanje glede na nevarne lastnosti snovi, ki izhaja iz uporabe členov 4 in 6 Direktive 67/548/EGS

Poleg tega naj bodo za vsak vnos zagotovljeni razlogi, zaradi katerih končna točka ni bila razvrščena (tj. manjkajoči, nepopolni podatki ali popolni podatki, vendar nezadostni za razvrstitev);

| 4.2. | Simbol za nevarnost za snov, ki izhaja iz uporabe členov 23, 24 in 25 Direktive 67/548/EGS |
| --- | --- |

4.2.

Simbol za nevarnost za snov, ki izhaja iz uporabe členov 23, 24 in 25 Direktive 67/548/EGS

| 4.3. | Specifične mejne koncentracije, kjer je ustrezno, ki izhajajo iz uporabe člena 4(4) Direktive 67/548/EGS in členov 4 do 7 Direktive 1999/45/ES |
| --- | --- |

4.3.

Specifične mejne koncentracije, kjer je ustrezno, ki izhajajo iz uporabe člena 4(4) Direktive 67/548/EGS in členov 4 do 7 Direktive 1999/45/ES

5.   NAVODILA ZA VARNO UPORABO GLEDE:

Te informacije so skladne z informacijami v varnostnem listu, kadar se tak varnostni list zahteva v skladu s členom 31 te uredbe.

| 5.1. | Ukrepi za prvo pomoč (naslov 4 varnostnega lista) |
| --- | --- |

5.1.

Ukrepi za prvo pomoč (naslov 4 varnostnega lista)

| 5.2. | Ukrepi ob požaru (naslov 5 varnostnega lista) |
| --- | --- |

5.2.

Ukrepi ob požaru (naslov 5 varnostnega lista)

| 5.3. | Ukrepi ob nezgodnih izpustih (naslov 6 varnostnega lista) |
| --- | --- |

5.3.

Ukrepi ob nezgodnih izpustih (naslov 6 varnostnega lista)

| 5.4. | Ravnanje in skladiščenje (naslov 7 varnostnega lista) |
| --- | --- |

5.4.

Ravnanje in skladiščenje (naslov 7 varnostnega lista)

| 5.5. | Transportne informacije (naslov 14 varnostnega lista)
  Kadar se ne zahteva poročilo o kemijski varnosti, se zahtevajo naslednje dodatne informacije: |
| --- | --- |

5.5.

Transportne informacije (naslov 14 varnostnega lista)

Kadar se ne zahteva poročilo o kemijski varnosti, se zahtevajo naslednje dodatne informacije:

| 5.6. | Nadzor nad izpostavljenostjo/Osebna zaščita (naslov 8 varnostnega lista) |
| --- | --- |

5.6.

Nadzor nad izpostavljenostjo/Osebna zaščita (naslov 8 varnostnega lista)

| 5.7. | Obstojnost in reaktivnost (naslov 10 varnostnega lista) |
| --- | --- |

5.7.

Obstojnost in reaktivnost (naslov 10 varnostnega lista)

| 5.8. | Odstranjevanje |
| --- | --- |

5.8.

Odstranjevanje

| 5.8.1. | Smernice za odstranjevanje (naslov 13 varnostnega lista) |
| --- | --- |

5.8.1.

Smernice za odstranjevanje (naslov 13 varnostnega lista)

| 5.8.2. | Informacije o recikliranju in metodah odstranjevanja, ki veljajo za industrijo |
| --- | --- |

5.8.2.

Informacije o recikliranju in metodah odstranjevanja, ki veljajo za industrijo

| 5.8.3. | Podatki o recikliranju in metodah odstranjevanja, ki veljajo za javnost |
| --- | --- |

5.8.3.

Podatki o recikliranju in metodah odstranjevanja, ki veljajo za javnost

6.   INFORMACIJE O IZPOSTAVLJENOSTI ZA SNOVI, KI SO REGISTRIRANE V KOLIČINAH MED 1 IN 10 TONAMI NA LETO NA PROIZVAJALCA ALI UVOZNIKA

| 6.1. | Glavne kategorije uporabe: |
| --- | --- |

6.1.

Glavne kategorije uporabe:

| 6.1.1. | (a) | industrijska uporaba in/ali, |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

(a)

industrijska uporaba in/ali,

| (b) | poklicna uporaba in/ali, |
| --- | --- |

(b)

poklicna uporaba in/ali,

| (c) | uporaba pri potrošniku. |
| --- | --- |

(c)

uporaba pri potrošniku.

| 6.1.2. | Specifikacije za industrijsko in poklicno uporabo:






  (a) | uporaba v zaprtih sistemih in/ali, |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Specifikacije za industrijsko in poklicno uporabo:

(a)

uporaba v zaprtih sistemih in/ali,

| (b) | uporaba, posledica katere je vključitev v ali na matrico in/ali, |
| --- | --- |

(b)

uporaba, posledica katere je vključitev v ali na matrico in/ali,

| (c) | nedisperzivna uporaba in/ali, |
| --- | --- |

(c)

nedisperzivna uporaba in/ali,

| (d) | disperzivna uporaba. |
| --- | --- |

(d)

disperzivna uporaba.

| 6.2. | Pomembna(-e) pot(-i) izpostavljenosti: |
| --- | --- |

6.2.

Pomembna(-e) pot(-i) izpostavljenosti:

| 6.2.1. | Izpostavljenost ljudi:






  (a) | pri zaužitju in/ali, |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

Izpostavljenost ljudi:

(a)

pri zaužitju in/ali,

| (b) | v stiku s kožo in/ali, |
| --- | --- |

(b)

v stiku s kožo in/ali,

| (c) | pri vdihavanju. |
| --- | --- |

(c)

pri vdihavanju.

| 6.2.2. | Izpostavljenost okolja:






  (a) | voda in/ali, |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Izpostavljenost okolja:

(a)

voda in/ali,

| (b) | zrak in/ali, |
| --- | --- |

(b)

zrak in/ali,

| (c) | trdni odpadki in/ali, |
| --- | --- |

(c)

trdni odpadki in/ali,

| (d) | tla. |
| --- | --- |

(d)

tla.

| 6.3. | Vzorec izpostavljenosti:






  (a) | naključna/redka in/ali, |
| --- | --- | --- |

6.3.

Vzorec izpostavljenosti:

(a)

naključna/redka in/ali,

| (b) | občasna in/ali, |
| --- | --- |

(b)

občasna in/ali,

| (c) | nenehna/pogosta. |
| --- | --- |

(c)

nenehna/pogosta.

PRILOGA VII

ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 1 TONE ALI VEČ

Stolpec 1 te priloge določa zahtevane standardne informacije za:

| (a) | snovi, ki niso v postopnem uvajanju in se proizvajajo ali uvažajo v količinah 1 do 10 ton; |
| --- | --- |

(a)

snovi, ki niso v postopnem uvajanju in se proizvajajo ali uvažajo v količinah 1 do 10 ton;

| (b) | snovi v postopnem uvajanju, ki se proizvajajo ali uvažajo v količinah 1 do 10 ton in izpolnjujejo kriterije iz Priloge Ic v skladu s členom 12(1)(a) in (b); in |
| --- | --- |

(b)

snovi v postopnem uvajanju, ki se proizvajajo ali uvažajo v količinah 1 do 10 ton in izpolnjujejo kriterije iz Priloge Ic v skladu s členom 12(1)(a) in (b); in

| (c) | snovi, ki se proizvajajo ali uvažajo v količinah 10 ton ali več. |
| --- | --- |

(c)

snovi, ki se proizvajajo ali uvažajo v količinah 10 ton ali več.

Zagotovijo se vse druge ustrezne in razpoložljive fizikalno-kemijske, toksikološke in ekotoksikološke informacije. Za snovi, ki ne zadostijo kriterijem iz Priloge III se zahtevajo samo zahteve o fizikalno.kemijskih lastnostih iz oddelka 7 te priloge.

Stolpec 2 te priloge navaja posebna pravila, v skladu s katerimi se lahko zahtevane standardne informacije opustijo, nadomestijo z drugimi informacijami, zagotovijo na drugi stopnji ali se kako drugače prilagodijo. Če so izpolnjeni pogoji, pod katerimi stolpec 2 te priloge dovoljuje prilagoditve, registracijski zavezanec to dejstvo in razloge za vsako prilagoditev jasno navede pod ustreznim naslovom v registracijski dokumentaciji.

Poleg teh posebnih pravil lahko registracijski zavezanec prilagodi zahtevane standardne informacije iz stolpca 1 te priloge v skladu s splošnimi pravili iz Priloge XI, z izjemo oddelka 3 o opustitvi izpostavljenosti, ki je prilagojena snovi. Tudi v tem primeru registracijski zavezanec jasno navede razloge za vsako odločitev o prilagoditvi standardnih informacij pod ustreznimi naslovi v registracijski dokumentaciji, in pri tem navede ustrezno(-a) posebno(-a) pravilo(-a) iz stolpca 2 ali iz Priloge XI (1).

Pred izvedbo novih testov za določitev lastnosti iz te priloge se najprej ocenijo vsi razpoložljivi podatki in vitro in in vivo, obstoječi podatki, ki veljajo za ljudi, podatki iz veljavnih ocen (Q)SAR in podatki, pridobljeni iz strukturno sorodnih snovi (pristop navzkrižnega branja). Izogiba se preskušanju in vivo z jedkimi snovmi pri ravneh koncentracije/odmerka, ki povzročajo korozijo. Pred testiranjem naj se poleg te priloge upoštevajo tudi dodatna navodila o strategijah testiranja.

Kadar za določene končne točke informacije niso zagotovljene iz razlogov, ki niso navedeni v stolpcu 2 te priloge ali v Prilogi XI, se to dejstvo in razlogi prav tako jasno navedejo.

7.   INFORMACIJE O FIZIKALNO-KEMIJSKIH LASTNOSTIH SNOVI

| STOLPEC 1
  ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE | STOLPEC 2
  POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1 |
| --- | --- |
| 7.1. | Agregatno stanje snovi pri temperaturi 20 °C in tlaku 101,3 kPa |

STOLPEC 1

ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE

STOLPEC 2

POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1

7.1.

Agregatno stanje snovi pri temperaturi 20 °C in tlaku 101,3 kPa

| 7.2. | Tališče/ledišče |
| --- | --- |

7.2.

Tališče/ledišče

| 7.2. | Študije ni treba izvesti pri temperaturi pod - 20 °C, ki predstavlja spodnjo mejo. |
| --- | --- |

7.2.

Študije ni treba izvesti pri temperaturi pod - 20 °C, ki predstavlja spodnjo mejo.

| 75.3. | Vrelišče |
| --- | --- |

75.3.

Vrelišče

| 7.3. | Študije ni treba izvesti:






  — | za pline; ali |
| --- | --- | --- |

7.3.

Študije ni treba izvesti:

—

za pline; ali

| — | za trdne snovi, ki se bodisi talijo nad 300 °C ali razpadejo pred vrenjem. V takih primerih se vrelišče lahko oceni ali izmeri pod znižanim tlakom; ali |
| --- | --- |

—

za trdne snovi, ki se bodisi talijo nad 300 °C ali razpadejo pred vrenjem. V takih primerih se vrelišče lahko oceni ali izmeri pod znižanim tlakom; ali

| — | za snovi, ki razpadejo pred vrenjem (npr. avtooksidacija, prerazporeditev, razkroj, razgradnja itd.). |
| --- | --- |

—

za snovi, ki razpadejo pred vrenjem (npr. avtooksidacija, prerazporeditev, razkroj, razgradnja itd.).

| 7.4. | Relativna gostota |
| --- | --- |

7.4.

Relativna gostota

| 7.4. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov stabilna le v raztopini posebnega topila, gostota raztopine pa je podobna gostoti topila. V takšnih primerih zadostuje navedba, ali je gostota raztopine višja ali nižja od gostote topila; ali |
| --- | --- | --- |

7.4.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov stabilna le v raztopini posebnega topila, gostota raztopine pa je podobna gostoti topila. V takšnih primerih zadostuje navedba, ali je gostota raztopine višja ali nižja od gostote topila; ali

| — | je snov plin. V tem primeru se izvede oceno na podlagi izračuna iz njene molekulske mase in zakonov o idealnem plinu. |
| --- | --- |

—

je snov plin. V tem primeru se izvede oceno na podlagi izračuna iz njene molekulske mase in zakonov o idealnem plinu.

| 7.5. | Parni tlak |
| --- | --- |

7.5.

Parni tlak

| 7.5. | Študije ni treba izvesti, če: je tališče nad 300 °C.
  Če je tališče med 200 °C in 300 °C, zadostuje mejna vrednost, pridobljena na podlagi meritve, ali priznane metode izračunavanja. |
| --- | --- |

7.5.

Študije ni treba izvesti, če: je tališče nad 300 °C.

Če je tališče med 200 °C in 300 °C, zadostuje mejna vrednost, pridobljena na podlagi meritve, ali priznane metode izračunavanja.

| 7.6. | Površinska napetost |
| --- | --- |

7.6.

Površinska napetost

| 7.6. | Študijo je treba izvesti le, če:






  — | se na podlagi strukture površinsko aktivnost pričakuje ali lahko predvidi; ali |
| --- | --- | --- |

7.6.

Študijo je treba izvesti le, če:

—

se na podlagi strukture površinsko aktivnost pričakuje ali lahko predvidi; ali

| — | je površinska aktivnost zaželena lastnost materiala. |
| --- | --- |

—

je površinska aktivnost zaželena lastnost materiala.

Preskusa ni treba opraviti, če je topnost v vodi pri 20 °C nižja od 1 mg/l.

| 7.7. | Topnost v vodi |
| --- | --- |

7.7.

Topnost v vodi

| 7.7. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov hidrolitsko nestabilna pri pH vrednostih 4, 7 in 9 (razpolovna doba je krajša od 12 ur); ali |
| --- | --- | --- |

7.7.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov hidrolitsko nestabilna pri pH vrednostih 4, 7 in 9 (razpolovna doba je krajša od 12 ur); ali

| — | se snov v vodi takoj oksidira. |
| --- | --- |

—

se snov v vodi takoj oksidira.

Če se snov zdi „netopna“ v vodi, se izvede mejni test do meje zaznavnosti analitične metode.

| 7.8. | Porazdelitveni koeficient n-oktanol/voda |
| --- | --- |

7.8.

Porazdelitveni koeficient n-oktanol/voda

| 7.8. | Študije ni treba izvesti, če je snov anorganska. Če testa ni mogoče izvesti (npr. snov razpade, ima visoko površinsko aktivnost, med izvajanjem testa reagira burno ali se v vodi ali oktanolu ne raztopi, ali ni mogoče pridobiti dovolj čiste snovi), se zagotovi izračunano vrednost za log P in podrobnosti metode izračunavanja. |
| --- | --- |

7.8.

Študije ni treba izvesti, če je snov anorganska. Če testa ni mogoče izvesti (npr. snov razpade, ima visoko površinsko aktivnost, med izvajanjem testa reagira burno ali se v vodi ali oktanolu ne raztopi, ali ni mogoče pridobiti dovolj čiste snovi), se zagotovi izračunano vrednost za log P in podrobnosti metode izračunavanja.

| 7.9. | Plamenišče |
| --- | --- |

7.9.

Plamenišče

| 7.9. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov anorganska; ali |
| --- | --- | --- |

7.9.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov anorganska; ali

| — | snov vsebuje le hlapne organske komponente s plameniščem nad 100 °C za vodne raztopine; ali |
| --- | --- |

—

snov vsebuje le hlapne organske komponente s plameniščem nad 100 °C za vodne raztopine; ali

| — | je ocenjeno plamenišče nad 200 °C; ali |
| --- | --- |

—

je ocenjeno plamenišče nad 200 °C; ali

| — | je plamenišče mogoče natančno napovedati z uporabo interpolacije iz vrednosti za obstoječe opredeljene materiale. |
| --- | --- |

—

je plamenišče mogoče natančno napovedati z uporabo interpolacije iz vrednosti za obstoječe opredeljene materiale.

| 7.10. | Vnetljivost |
| --- | --- |

7.10.

Vnetljivost

| 7.10. | Študije ni treba izvesti:






  — | če je snov trdna z eksplozivnimi ali samovnetljivimi lastnostmi. Te lastnosti je treba vedno preučiti pred preučevanjem vnetljivosti; ali |
| --- | --- | --- |

7.10.

Študije ni treba izvesti:

—

če je snov trdna z eksplozivnimi ali samovnetljivimi lastnostmi. Te lastnosti je treba vedno preučiti pred preučevanjem vnetljivosti; ali

| — | za pline, če je koncentracija vnetljivega plina v mešanici z inertnimi plini tako nizka, da je koncentracija, kadar je mešanica zmešana z zrakom, nenehno pod spodnjo mejo; ali |
| --- | --- |

—

za pline, če je koncentracija vnetljivega plina v mešanici z inertnimi plini tako nizka, da je koncentracija, kadar je mešanica zmešana z zrakom, nenehno pod spodnjo mejo; ali

| — | za snovi, ki se spontano vžgejo, kadar so v stiku z zrakom. |
| --- | --- |

—

za snovi, ki se spontano vžgejo, kadar so v stiku z zrakom.

| 7.11. | Eksplozivne lastnosti |
| --- | --- |

7.11.

Eksplozivne lastnosti

| 7.11. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | v molekuli niso prisotne kemijske skupine, povezane z eksplozivnimi lastnostmi; ali |
| --- | --- | --- |

7.11.

Študije ni treba izvesti, če:

—

v molekuli niso prisotne kemijske skupine, povezane z eksplozivnimi lastnostmi; ali

| — | snov vsebuje kemijske skupine, povezane z eksplozivnimi lastnostmi, ki vsebujejo kisik, izračunano ravnotežje kisika pa je nižje od - 200; ali |
| --- | --- |

—

snov vsebuje kemijske skupine, povezane z eksplozivnimi lastnostmi, ki vsebujejo kisik, izračunano ravnotežje kisika pa je nižje od - 200; ali

| — | organska snov ali homogena mešanica organskih snovi vsebuje kemijske skupine, povezane z eksplozivnimi lastnostmi, vendar je eksotermna energija razgradnje nižja od 500 J/g in se eksotermna razgradnja prične pod 500 °C; ali |
| --- | --- |

—

organska snov ali homogena mešanica organskih snovi vsebuje kemijske skupine, povezane z eksplozivnimi lastnostmi, vendar je eksotermna energija razgradnje nižja od 500 J/g in se eksotermna razgradnja prične pod 500 °C; ali

| — | je za mešanice anorganskih oksidacijskih snovi (oddelek 5.1 UN) z organskimi materiali koncentracija anorganske oksidacijske snovi:






  — | manj kot 15 % po masi, če je uvrščena v embalažno skupino UN I (visoka nevarnost) ali II (srednja nevarnost) |
| --- | --- | --- |

—

je za mešanice anorganskih oksidacijskih snovi (oddelek 5.1 UN) z organskimi materiali koncentracija anorganske oksidacijske snovi:

—

manj kot 15 % po masi, če je uvrščena v embalažno skupino UN I (visoka nevarnost) ali II (srednja nevarnost)

| — | manj kot 30 % po masi, če je uvrščena v embalažno skupino UN III (nizka nevarnost). |
| --- | --- |

—

manj kot 30 % po masi, če je uvrščena v embalažno skupino UN III (nizka nevarnost).

Opomba: Če je eksotermna energija razgradnje organskih materialov nižja kot 800 J/g, se ne zahteva niti preskus za širjenje eksplozije niti preskus občutljivosti za eksplozivne šoke.

| 7.12. | Temperatura samovžiga |
| --- | --- |

7.12.

Temperatura samovžiga

| 7.12. | Študije ni treba izvesti:






  — | če je snov eksplozivna ali se vname spontano na zraku pri sobni temperaturi; ali |
| --- | --- | --- |

7.12.

Študije ni treba izvesti:

—

če je snov eksplozivna ali se vname spontano na zraku pri sobni temperaturi; ali

| — | za tekočine, ki na zraku niso vnetljive, npr. brez plamenišča do 200 °C; ali |
| --- | --- |

—

za tekočine, ki na zraku niso vnetljive, npr. brez plamenišča do 200 °C; ali

| — | za pline, ki nimajo območja vnetljivosti; ali |
| --- | --- |

—

za pline, ki nimajo območja vnetljivosti; ali

| — | za trdne snovi, če ima snov tališče < 160 °C, ali če predhodni rezultati izključujejo lastno segrevanje snovi do 400 °C. |
| --- | --- |

—

za trdne snovi, če ima snov tališče < 160 °C, ali če predhodni rezultati izključujejo lastno segrevanje snovi do 400 °C.

| 7.13. | Oksidativne lastnosti |
| --- | --- |

7.13.

Oksidativne lastnosti

| 7.13. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov eksplozivna; ali |
| --- | --- | --- |

7.13.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov eksplozivna; ali

| — | je snov zelo vnetljiva; ali |
| --- | --- |

—

je snov zelo vnetljiva; ali

| — | je snov organski peroksid; ali |
| --- | --- |

—

je snov organski peroksid; ali

| — | snov z gorljivimi materiali ni sposobna reagirati eksotermno, na primer na podlagi kemijske strukture (npr. organske snovi, ki ne vsebujejo kisika ali halogenih atomov in ti elementi niso kemijsko vezani na dušik ali kisik, ali anorganske snovi, ki ne vsebujejo kisika ali halogenih atomov). |
| --- | --- |

—

snov z gorljivimi materiali ni sposobna reagirati eksotermno, na primer na podlagi kemijske strukture (npr. organske snovi, ki ne vsebujejo kisika ali halogenih atomov in ti elementi niso kemijsko vezani na dušik ali kisik, ali anorganske snovi, ki ne vsebujejo kisika ali halogenih atomov).

Popolnega testa ni treba izvesti za trdne snovi, če predhodni test jasno kaže, da ima testna snov oksidativne lastnosti.

Upoštevati je treba, da se mora iz razloga, ker testna metoda za določanje oksidativnih lastnosti plinskih mešanic ne obstaja, ocenjevanje teh lastnosti izvesti z metodo ocenjevanja na podlagi primerjave oksidacijskega potenciala plinov v mešanici z oksidacijskim potencialom kisika v zraku.

| 7.14. | Granulometrija |
| --- | --- |

7.14.

Granulometrija

| 7.14. | Študije ni treba izvesti, če je snov dana v promet ali uporabljena v netrdni ali granulirani obliki. |
| --- | --- |

7.14.

Študije ni treba izvesti, če je snov dana v promet ali uporabljena v netrdni ali granulirani obliki.

8.   TOKSIKOLOŠKE INFORMACIJE

| STOLPEC 1
  ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE | STOLPEC 2
  POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1 |
| --- | --- |
| 8.1. | Draženje kože ali jedkost za kožo
  Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:






  (1) | ocena razpoložljivih podatkov iz testiranj na ljudeh in živalih, |

STOLPEC 1

ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE

STOLPEC 2

POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1

8.1.

Draženje kože ali jedkost za kožo

Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:

(1)

ocena razpoložljivih podatkov iz testiranj na ljudeh in živalih,

| (2) | ocena kisle ali alkalne rezerve, |
| --- | --- |

(2)

ocena kisle ali alkalne rezerve,

| (3) | študija in vitro jedkosti za kožo, |
| --- | --- |

(3)

študija in vitro jedkosti za kožo,

| (4) | študija in vitro za draženje kože. |
| --- | --- |

(4)

študija in vitro za draženje kože.

| 8.1. | Korakov 3 in 4 ni treba izvesti, če:






  — | razpoložljive informacije kažejo, da so kriteriji za razvrstitev kot jedko za kožo ali dražilno za oči izpolnjena; ali |
| --- | --- | --- |

8.1.

Korakov 3 in 4 ni treba izvesti, če:

—

razpoložljive informacije kažejo, da so kriteriji za razvrstitev kot jedko za kožo ali dražilno za oči izpolnjena; ali

| — | je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi; ali |
| --- | --- |

—

je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi; ali

| — | je snov razvrščena kot zelo strupena v stiku s kožo; ali |
| --- | --- |

—

je snov razvrščena kot zelo strupena v stiku s kožo; ali

| — | študija akutne strupenosti pri stiku s kožo ne kaže draženja kože do mejne ravni odmerka (2000 mg/kg telesne mase). |
| --- | --- |

—

študija akutne strupenosti pri stiku s kožo ne kaže draženja kože do mejne ravni odmerka (2000 mg/kg telesne mase).

| 8.2. | Draženje oči
  Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:






  (1) | ocena razpoložljivih podatkov iz testiranja na ljudeh in živalih, |
| --- | --- | --- |

8.2.

Draženje oči

Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:

(1)

ocena razpoložljivih podatkov iz testiranja na ljudeh in živalih,

| (2) | ocena kisle ali alkalne rezerve, |
| --- | --- |

(2)

ocena kisle ali alkalne rezerve,

| (3) | študija in vitro za draženje oči. |
| --- | --- |

(3)

študija in vitro za draženje oči.

| 8.2. | Koraka 3 ni treba izvesti, če:






  — | razpoložljive informacije kažejo, da so kriteriji za razvrstiteve kot jedko za kožo ali dražilno za oči izpolnjena; ali |
| --- | --- | --- |

8.2.

Koraka 3 ni treba izvesti, če:

—

razpoložljive informacije kažejo, da so kriteriji za razvrstiteve kot jedko za kožo ali dražilno za oči izpolnjena; ali

| — | je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi; ali |
| --- | --- |

—

je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi; ali

| 8.3. | Preobčutljivost v stiku s kožo
  Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:






  (1) | ocena razpoložljivih podatkov iz testiranj na ljudeh in živalih, |
| --- | --- | --- |

8.3.

Preobčutljivost v stiku s kožo

Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:

(1)

ocena razpoložljivih podatkov iz testiranj na ljudeh in živalih,

| (2) | testiranje in vivo. |
| --- | --- |

(2)

testiranje in vivo.

| 8.3. | Koraka 2 ni treba izvesti, če:






  — | razpoložljive informacije kažejo, da mora biti snov razvrščena glede na preobčutljivost v stiku s kožo ali jedkost za kožo; ali |
| --- | --- | --- |

8.3.

Koraka 2 ni treba izvesti, če:

—

razpoložljive informacije kažejo, da mora biti snov razvrščena glede na preobčutljivost v stiku s kožo ali jedkost za kožo; ali

| — | je snov močna kislina (pH < 2,0) ali baza (pH > 11,5); ali |
| --- | --- |

—

je snov močna kislina (pH < 2,0) ali baza (pH > 11,5); ali

| — | je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi. |
| --- | --- |

—

je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi.

Testiranje in vivo se najprej izvede z lokalno analizo limfnih vozlov pri glodalcih (LLNA). Drug test naj bo uporabljen le v izjemnih okoliščinah. Zagotovi se utemeljitev uporabe drugega testa.

| 8.4. | Mutagenost |
| --- | --- |

8.4.

Mutagenost

| 8.4. | Pri pozitivnem rezultatu se upoštevajo nadaljnje študije mutagenosti. |
| --- | --- |

8.4.

Pri pozitivnem rezultatu se upoštevajo nadaljnje študije mutagenosti.

| 8.4.1. | Študijagenske mutacije in vitro pri bakterijah |
| --- | --- |

8.4.1.

Študijagenske mutacije in vitro pri bakterijah

| 8.5. | Akutna strupenost |
| --- | --- |

8.5.

Akutna strupenost

| 8.5. | Študij(-e) običajno ni treba izvesti, če:






  — | je snov razvrščena kot jedka za kožo. |
| --- | --- | --- |

8.5.

Študij(-e) običajno ni treba izvesti, če:

—

je snov razvrščena kot jedka za kožo.

| 8.5.1. | Pri zaužitju |
| --- | --- |

8.5.1.

Pri zaužitju

Študije ni treba izvesti, če je na voljo študija o akutni strupenosti pri vdihavanju (6.5.2).

9.   EKOTOKSIKOLOŠKE INFORMACIJE

| STOLPEC 1
  ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE | STOLPEC 2
  POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1 |
| --- | --- |
| 9.1. | Strupenost za vodno okolje |

STOLPEC 1

ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE

STOLPEC 2

POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1

9.1.

Strupenost za vodno okolje

| 7.1.1. | Preskušanje kratkodobne strupenosti za nevretenčarje (najprimernejša vrsta Daphnia)
  Registracijski zavezanec lahko upošteva preskušanje dolgodobne namesto kratkodobne strupenosti. |
| --- | --- |

7.1.1.

Preskušanje kratkodobne strupenosti za nevretenčarje (najprimernejša vrsta Daphnia)

Registracijski zavezanec lahko upošteva preskušanje dolgodobne namesto kratkodobne strupenosti.

| 9.1.1. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | olajševalni dejavniki kažejo, da je verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje nizka, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna ali pa ni verjetno, da bo prešla biološke membrane; ali |
| --- | --- | --- |

9.1.1.

Študije ni treba izvesti, če:

—

olajševalni dejavniki kažejo, da je verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje nizka, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna ali pa ni verjetno, da bo prešla biološke membrane; ali

| — | je na voljo študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za nevretenčarje; ali |
| --- | --- |

—

je na voljo študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za nevretenčarje; ali

| — | so na voljo ustrezne informacije za razvrščanje in označevanje z vidika nevarnosti za okolje. |
| --- | --- |

—

so na voljo ustrezne informacije za razvrščanje in označevanje z vidika nevarnosti za okolje.

Študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za Daphnia (Priloga IX, 9.1.5) se upošteva, če je snov v vodi slabo topna.

| 9.1.2. | Študija zaviranja rasti vodnih rastlin (najprimernejše alge) |
| --- | --- |

9.1.2.

Študija zaviranja rasti vodnih rastlin (najprimernejše alge)

| 9.1.2. | Študije ni treba izvesti, če olajševalni dejavniki kažejo, da je verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje nizka, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna ali pa ni verjetno, da bo prešla biološke membrane. |
| --- | --- |

9.1.2.

Študije ni treba izvesti, če olajševalni dejavniki kažejo, da je verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje nizka, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna ali pa ni verjetno, da bo prešla biološke membrane.

| 9.2. | Razkroj |
| --- | --- |

9.2.

Razkroj

| 9.2.1. | Biotičen |
| --- | --- |

9.2.1.

Biotičen

| 9.2.1.1. | Hiter biološki razkroj |
| --- | --- |

9.2.1.1.

Hiter biološki razkroj

| 9.2.1.1. | Študije ni treba izvesti, če je snov anorganska. |
| --- | --- |

9.2.1.1.

Študije ni treba izvesti, če je snov anorganska.

Zagotovijo se vse druge ustrezne in razpoložljive fizikalno-kemijske, toksikološke in ekotoksikološke informacije.

---

(1)  Opomba: prav tako se uporabljajo pogoji, pod katerimi se določen preskus ne zahteva, ki so določeni v ustreznih preskusnih metodah v Uredbi Komisije o preskusnih metodah, kakor je določeno v členu 13(2) ter se v stolpcu 2 ponovno ne navajajo.

PRILOGA VIII

ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 10 TON ALI VEČ

Stolpec 1 te priloge določa zahtevane standardne informacije za vse snovi, ki so proizvedene ali uvožene v količini 10 ton ali več v skladu s členom 12(1)(c). Informacije, ki se zahtevajo v stolpcu 1 te priloge, v skladu s tem dopolnjujejo tiste, ki se zahtevajo v stolpcu 1 Priloge VII. Zagotovijo se vse druge ustrezne in razpoložljive fizikalno-kemijske, toksikološke in ekotoksikološke informacije. Stolpec 2 te priloge navaja posebna pravila, v skladu s katerimi se lahko zahtevane standardne informacije opustijo, nadomestijo z drugimi informacijami, zagotovijo na drugi stopnji ali se kako drugače prilagodijo. Če so izpolnjeni pogoji, pod katerimi stolpec 2 te priloge dovoljuje prilagoditve, registracijski zavezanec to dejstvo in razloge za vsako prilagoditev jasno navede pod ustreznim naslovom v registracijski dokumentaciji.

Poleg teh posebnih pravil lahko registracijski zavezanec prilagodi zahtevane standardne informacije iz stolpca 1 te priloge v skladu s splošnimi pravili iz Priloge XI. Tudi v tem primeru registracijski zavezanec jasno navede razloge za vsako odločitev o prilagoditvi standardnih informacij pod ustreznimi naslovi v registracijski dokumentaciji, in pri tem navede ustrezno(-a) posebno(-a) pravilo(-a) iz stolpca 2 ali iz Priloge XI (1).

Pred izvedbo novih testov za določitev lastnosti iz te priloge se najprej ocenijo vsi razpoložljivi podatki in vitro in in vivo, obstoječi podatki, ki veljajo za ljudi, podatki iz veljavnih ocen (Q)SAR in podatki, pridobljeni iz strukturno sorodnih snovi (pristop navzkrižnega branja). Izogiba se testiranju in vivo z jedkimi snovmi pri ravneh koncentracije/odmerka, ki povzročajo jedkost. Pred testiranjem naj se poleg te priloge upoštevajo tudi dodatna navodila o strategiji testiranja.

Kadar za določene končne točke informacije niso zagotovljene iz razlogov, ki niso navedeni v stolpcu 2 te priloge ali v Prilogi XI, se to dejstvo in razlogi prav tako jasno navedejo.

8.   TOKSIKOLOŠKE INFORMACIJE

| STOLPEC 1
  ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE | STOLPEC 2
  POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1 |
| --- | --- |
| 8.1.   Draženje kože |
| 8.1.1. | Draženje kožein vivo |

STOLPEC 1

ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE

STOLPEC 2

POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1

Draženje kože

8.1.1.

Draženje kožein vivo

| 8.1.1. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov razvrščena kot jedka ali dražilna za kožo; ali |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov razvrščena kot jedka ali dražilna za kožo; ali

| — | je snov močna kislina (pH < 2,0) ali baza (pH > 11,5); ali |
| --- | --- |

—

je snov močna kislina (pH < 2,0) ali baza (pH > 11,5); ali

| — | je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi; ali |
| --- | --- |

—

je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi; ali

| — | je snov razvrščena kot zelo strupena v stiku s kožo; ali |
| --- | --- |

—

je snov razvrščena kot zelo strupena v stiku s kožo; ali

| — | dermalna študija akutne strupenosti ne kaže draženja kože do mejne ravni odmerka (2000 mg/kg telesne mase). |
| --- | --- |

—

dermalna študija akutne strupenosti ne kaže draženja kože do mejne ravni odmerka (2000 mg/kg telesne mase).

Draženje oči

| 8.2.1. | Draženje oči in vivo |
| --- | --- |

8.2.1.

Draženje oči in vivo

| 8.2.1. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov razvrščena kot dražilna za oči z nevarnostjo hudih poškodb oči; ali |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov razvrščena kot dražilna za oči z nevarnostjo hudih poškodb oči; ali

| — | je snov razvrščena kot jedka za kožo in pod pogojem, da je registracijski zavezanec razvrstil snov kot dražilno za oči; ali |
| --- | --- |

—

je snov razvrščena kot jedka za kožo in pod pogojem, da je registracijski zavezanec razvrstil snov kot dražilno za oči; ali

| — | je snov močna kislina (pH < 2,0) ali baza (pH > 11,5); ali |
| --- | --- |

—

je snov močna kislina (pH < 2,0) ali baza (pH > 11,5); ali

| — | je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi; |
| --- | --- |

—

je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi;

Mutagenost

| 8.4.2. | Študija citogenetičnosti in vitro v celicah sesalcev |
| --- | --- |

8.4.2.

Študija citogenetičnosti in vitro v celicah sesalcev

| 8.4.2. | Običajno študije ni treba izvesti:






  — | če so na voljo ustrezni podatki iz testa citogenetičnosti in vivo ali |
| --- | --- | --- |

8.4.2.

Običajno študije ni treba izvesti:

—

če so na voljo ustrezni podatki iz testa citogenetičnosti in vivo ali

| — | če je za snov znano, da je rakotvorna, skupine 1 ali 2, ali mutagena, skupine 1, 2 ali 3. |
| --- | --- |

—

če je za snov znano, da je rakotvorna, skupine 1 ali 2, ali mutagena, skupine 1, 2 ali 3.

| 8.4.3. | Študija genske mutacije in vitro v celicah sesalcev, če so bili rezultati v oddelku 8.4.1 Priloge VII in oddelku 8.4.2 Priloge VIII negativni. |
| --- | --- |

8.4.3.

Študija genske mutacije in vitro v celicah sesalcev, če so bili rezultati v oddelku 8.4.1 Priloge VII in oddelku 8.4.2 Priloge VIII negativni.

| 8.4.3. | Študije običajno ni treba izvesti, če so na voljo primerni podatki iz zanesljivegatesta genske mutacije pri sesalcih in vivo. |
| --- | --- |

8.4.3.

Študije običajno ni treba izvesti, če so na voljo primerni podatki iz zanesljivegatesta genske mutacije pri sesalcih in vivo.

| 8.4. | Če so rezultati katere koli študije genotoksičnosti iz prilog V ali VI pozitivni, je treba upoštevati primerne študije mutagenosti in vivo. |
| --- | --- |

8.4.

Če so rezultati katere koli študije genotoksičnosti iz prilog V ali VI pozitivni, je treba upoštevati primerne študije mutagenosti in vivo.

| 8.5. | Akutna strupenost |
| --- | --- |

8.5.

Akutna strupenost

| 8.5. | Študij(-e) običajno ni treba izvesti, če:






  — | je snov razvrščena kot jedka za kožo. |
| --- | --- | --- |

8.5.

Študij(-e) običajno ni treba izvesti, če:

—

je snov razvrščena kot jedka za kožo.

Za snovi razen plinov se informacije iz točk od 8.5.2. do 8.5.3. zagotovijo za izpostavljenost pri zaužitju (8.5.1) in vsaj še en način izpostavljenosti. Izbira drugega načina bo odvisna od narave snovi in verjetnega načina izpostavljenosti ljudi. Če obstaja le en način izpostavljenosti, je treba zagotoviti informacije zgolj za ta način.

| 8.5.2. | Pri vdihavanju |
| --- | --- |

8.5.2.

Pri vdihavanju

| 8.5.2. | Testiranje pri vdihavanju je ustrezno, če izpostavljenost ljudi pri vdihavanju verjetna ob upoštevanju parnega tlaka snovi in/ali možnosti izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti. |
| --- | --- |

8.5.2.

Testiranje pri vdihavanju je ustrezno, če izpostavljenost ljudi pri vdihavanju verjetna ob upoštevanju parnega tlaka snovi in/ali možnosti izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti.

| 8.5.3. | V stiku s kožo |
| --- | --- |

8.5.3.

V stiku s kožo

| 8.5.3. | Testiranje v stiku s kožo je ustrezno, če:






  (1) | je vdihavanje snovi malo verjetno; in |
| --- | --- | --- |

8.5.3.

Testiranje v stiku s kožo je ustrezno, če:

(1)

je vdihavanje snovi malo verjetno; in

| (2) | je verjeten stik s kožo pri proizvodnji in/ali uporabi; in |
| --- | --- |

(2)

je verjeten stik s kožo pri proizvodnji in/ali uporabi; in

| (3) | fizikalno-kemijske in toksikološke lastnosti kažejo na možnost povečane absorpcije skozi kožo. |
| --- | --- |

(3)

fizikalno-kemijske in toksikološke lastnosti kažejo na možnost povečane absorpcije skozi kožo.

Strupenost pri ponovljenih odmerkih

| 8.6.1. | Študija kratkodobne strupenosti pri ponovljenih odmerkih (28 dni), ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi. |
| --- | --- |

8.6.1.

Študija kratkodobne strupenosti pri ponovljenih odmerkih (28 dni), ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi.

| 8.6.1. | Študije kratkodobne strupenosti (28 dni) ni treba izvesti, če:






  — | je na voljo zanesljiva študija subkronične (90 dni) ali kronične strupenosti, pod pogojem, da so bile uporabljene ustrezne vrste, odmerek, topilo in način vnosa; ali |
| --- | --- | --- |

8.6.1.

Študije kratkodobne strupenosti (28 dni) ni treba izvesti, če:

—

je na voljo zanesljiva študija subkronične (90 dni) ali kronične strupenosti, pod pogojem, da so bile uporabljene ustrezne vrste, odmerek, topilo in način vnosa; ali

| — | je snov podvržena takojšnjemu razpadanju in je na voljo dovolj podatkov o produktih razpada; ali |
| --- | --- |

—

je snov podvržena takojšnjemu razpadanju in je na voljo dovolj podatkov o produktih razpada; ali

| — | je mogoče izključiti izpostavljenost ljudi v skladu s Prilogo XI (oddelek 3). |
| --- | --- |

—

je mogoče izključiti izpostavljenost ljudi v skladu s Prilogo XI (oddelek 3).

Ustrezen način se izbere na podlagi naslednjega:

| | Testiranje v stiku s kožo je ustrezno, če:






  (1) | je vdihavanje snovi malo verjetno; in |
| --- | --- | --- |

Testiranje v stiku s kožo je ustrezno, če:

(1)

je vdihavanje snovi malo verjetno; in

| (2) | je verjeten stik s kožo pri proizvodnji in/ali uporabi; in |
| --- | --- |

(2)

je verjeten stik s kožo pri proizvodnji in/ali uporabi; in

| (3) | fizikalno-kemijske in toksikološke lastnosti kažejo na možnost povečane absorpcije skozi kožo. |
| --- | --- |

(3)

fizikalno-kemijske in toksikološke lastnosti kažejo na možnost povečane absorpcije skozi kožo.

| | Testiranje pri vdihavanju je ustrezno, če izpostavljenost ljudi pri vdihavanju verjetna ob upoštevanju parnega tlaka snovi in/ali možnosti izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti. |
| --- | --- |

Testiranje pri vdihavanju je ustrezno, če izpostavljenost ljudi pri vdihavanju verjetna ob upoštevanju parnega tlaka snovi in/ali možnosti izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti.

Registracijski zavezanec predlaga študijo subkronične strupenosti (90 dni) (Priloga IX, 8.6.2), če:

pogostost in trajanje izpostavljenosti ljudi kažeta, da je primerna dolgodobna študija; in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| — | drugi razpoložljivi podatki kažejo, da ima snov lahko nevarno lastnost, ki je ni mogoče odkriti v študiji kratkodobne strupenosti; ali |
| --- | --- |

—

drugi razpoložljivi podatki kažejo, da ima snov lahko nevarno lastnost, ki je ni mogoče odkriti v študiji kratkodobne strupenosti; ali

| — | ustrezno oblikovane toksikokinetične študije odkrivajo kopičenje snovi ali njenih metabolitov v nekaterih tkivih ali organih, ki jih mogoče ne bi odkrili v študiji kratkodobne strupenosti, vendar bi lahko povzročili škodljive učinke po daljši izpostavljenosti. |
| --- | --- |

—

ustrezno oblikovane toksikokinetične študije odkrivajo kopičenje snovi ali njenih metabolitov v nekaterih tkivih ali organih, ki jih mogoče ne bi odkrili v študiji kratkodobne strupenosti, vendar bi lahko povzročili škodljive učinke po daljši izpostavljenosti.

Registracijski zavezanec predlaga nadaljnje študije ali pa jih lahko zahteva Agencija v skladu s členom 39 ali 40 v primeru, če:

| — | ni mogoče opredeliti NOAEL v 28- ali 90-dnevni študiji, razen če je razlog za nezmožnost opredelitve NOAEL odsotnost škodljivih strupenih učinkov; ali |
| --- | --- |

—

ni mogoče opredeliti NOAEL v 28- ali 90-dnevni študiji, razen če je razlog za nezmožnost opredelitve NOAEL odsotnost škodljivih strupenih učinkov; ali

| — | strupenost vzbuja posebno zaskrbljenost (npr. resni/hudi učinki); ali |
| --- | --- |

—

strupenost vzbuja posebno zaskrbljenost (npr. resni/hudi učinki); ali

| — | so razpoložljivi dokazi za indikacije učinka neustrezni za toksikološki opis in/ali opredelitev tveganja; v takih primerih je mogoče primerneje izvajati posebne toksikološke študije, ki so oblikovane za raziskovanje teh učinkov (npr. imunotoksičnost, nevrotoksičnost); ali |
| --- | --- |

—

so razpoložljivi dokazi za indikacije učinka neustrezni za toksikološki opis in/ali opredelitev tveganja; v takih primerih je mogoče primerneje izvajati posebne toksikološke študije, ki so oblikovane za raziskovanje teh učinkov (npr. imunotoksičnost, nevrotoksičnost); ali

| — | način izpostavljenosti, uporabljen v začetni študiji strupenosti pri ponovljenih odmerkih, ni bil primeren glede pričakovanega načina izpostavljenosti ljudi in ekstrapolacije z enega načina na drugega ni mogoče izvesti; ali |
| --- | --- |

—

način izpostavljenosti, uporabljen v začetni študiji strupenosti pri ponovljenih odmerkih, ni bil primeren glede pričakovanega načina izpostavljenosti ljudi in ekstrapolacije z enega načina na drugega ni mogoče izvesti; ali

| — | obstaja posebna zaskrbljenost v zvezi z izpostavljenostjo (npr. uporaba v izdelkih za široko potrošnjo, ki vodi k ravnem izpostavljenosti blizu ravnem odmerka, pri katerem se strupenost za ljudi lahko pričakuje); ali |
| --- | --- |

—

obstaja posebna zaskrbljenost v zvezi z izpostavljenostjo (npr. uporaba v izdelkih za široko potrošnjo, ki vodi k ravnem izpostavljenosti blizu ravnem odmerka, pri katerem se strupenost za ljudi lahko pričakuje); ali

| — | učinki, dokazani pri snoveh, ki so v molekulski strukturi jasno povezane s preučevano snovjo, niso bili odkriti v 28- ali 90-dnevni študiji. |
| --- | --- |

—

učinki, dokazani pri snoveh, ki so v molekulski strukturi jasno povezane s preučevano snovjo, niso bili odkriti v 28- ali 90-dnevni študiji.

Strupenost za razmnoževanje

| 8.7.1. | Preverjanje strupenosti za razmnoževanje/razvoj, ena vrsta (OECD 421 ali 422), če iz razpoložljivih informacij ni dokazov o strukturno sorodnih snoveh, iz ocen (Q)SAR ali metod in vitro, da bi lahko bila snov strupena za razvoj. |
| --- | --- |

8.7.1.

Preverjanje strupenosti za razmnoževanje/razvoj, ena vrsta (OECD 421 ali 422), če iz razpoložljivih informacij ni dokazov o strukturno sorodnih snoveh, iz ocen (Q)SAR ali metod in vitro, da bi lahko bila snov strupena za razvoj.

| 8.7.1. | Te študije ni treba izvesti, če:






  — | je znano, da je snov genotoksično rakotvorna in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali |
| --- | --- | --- |

8.7.1.

Te študije ni treba izvesti, če:

—

je znano, da je snov genotoksično rakotvorna in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali

| — | je znano, da je snov mutagen zarodnih celic in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali |
| --- | --- |

—

je znano, da je snov mutagen zarodnih celic in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali

| — | je mogoče izključiti izpostavljenost ljudi v skladu s Prilogo XI(oddelek 3); ali |
| --- | --- |

—

je mogoče izključiti izpostavljenost ljudi v skladu s Prilogo XI(oddelek 3); ali

| — | je na voljo študija strupenosti za prenatalni razvoj (oddelek 8.7.2 te priloge) ali študija dvogeneracijske strupenosti za razmnoževanje (oddelek 8.7.3. te priloge). |
| --- | --- |

—

je na voljo študija strupenosti za prenatalni razvoj (oddelek 8.7.2 te priloge) ali študija dvogeneracijske strupenosti za razmnoževanje (oddelek 8.7.3. te priloge).

Če je za snov znano, da ima škodljive posledice za plodnost, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje ali 2: za okvirno oceno tveganja zadoščajo R60 in ustrezni podatki, ki so na voljo, takrat ne bo potrebno nadaljnje testiranje za plodnost. Vendar pa je treba upoštevati testiranje strupenosti za razvoj.

Če je za snov znano, da povzroča strupenost za razvoj, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje 1 ali 2: za okvirno oceno tveganja zadoščajo R61 in ustrezni podatki, ki so na voljo, takrat ne bo potrebno nadaljnje testiranje strupenosti za razvoj. Vendar pa je treba upoštevati testiranje učinkov na plodnost

V primerih, kadar obstaja resna zaskrbljenost glede možnosti za škodljive učinke na plodnost ali razvoj, sme registracijski zavezanec namesto študije preverjanja predlagati študijo strupenosti za prenatalni razvoj (Priloga IX, oddelek 8.7.2.) ali pa študijo dvogeneracijske strupenosti za razmnoževanje (Priloga IX, 8.7.3.)

Toksikokinetika

| 8.8.1. | Ocena toksikokinetičnega vedenja snovi v obsegu, ki ga je mogoče izpeljati iz ustreznih razpoložljivih informacij |
| --- | --- |

8.8.1.

Ocena toksikokinetičnega vedenja snovi v obsegu, ki ga je mogoče izpeljati iz ustreznih razpoložljivih informacij

9.   EKOTOKSIKOLOŠKE INFORMACIJE

| STOLPEC 1
  ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE | STOLPEC 2
  POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1 |
| --- | --- |
| 9.1.3. | Testiranje kratkodobne strupenosti za ribe: Registracijski zavezanec lahko upošteva testiranje dolgodobne namesto kratkodobne strupenosti. |

STOLPEC 1

ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE

STOLPEC 2

POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1

9.1.3.

Testiranje kratkodobne strupenosti za ribe: Registracijski zavezanec lahko upošteva testiranje dolgodobne namesto kratkodobne strupenosti.

| 9.1.3. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | olajševalni dejavniki kažejo na majhno verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna; ali ni verjetno, da bo snov prešla biološke membrane; ali |
| --- | --- | --- |

9.1.3.

Študije ni treba izvesti, če:

—

olajševalni dejavniki kažejo na majhno verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna; ali ni verjetno, da bo snov prešla biološke membrane; ali

| — | je na razpolago študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za ribe. |
| --- | --- |

—

je na razpolago študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za ribe.

Upošteva se testiranje dolgodobne strupenosti za vodno okolje, kakor je opisano v Prilogi IX, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po preiskavi nadaljnjih učinkov na vodne organizme. Izbira ustreznega(-ih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti.

Študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za ribe (Priloga IX, oddelek 9.1.6) se upošteva, če je snov v vodi slabo topna.

| 9.1.4. | Preskušanje inhibicije respiracij aktivnega blata |
| --- | --- |

9.1.4.

Preskušanje inhibicije respiracij aktivnega blata

| 9.1.4. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | ni emisij na čistilno napravo; ali |
| --- | --- | --- |

9.1.4.

Študije ni treba izvesti, če:

—

ni emisij na čistilno napravo; ali

| — | olajševalni dejavniki kažejo na majhno verjetnost pojava mikrobiološke strupenosti, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna; ali |
| --- | --- |

—

olajševalni dejavniki kažejo na majhno verjetnost pojava mikrobiološke strupenosti, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna; ali

| — | se ugotovi, da je snov takoj biološko razgradljiva in so uporabljene testne koncentracije v območju koncentracij, ki jih je mogoče pričakovati v dotoku na čistilno napravo. |
| --- | --- |

—

se ugotovi, da je snov takoj biološko razgradljiva in so uporabljene testne koncentracije v območju koncentracij, ki jih je mogoče pričakovati v dotoku na čistilno napravo.

Študija se lahko nadomesti s preskusom zaviranja nitrifikacije, če razpoložljivi podatki kažejo, da je snov verjetno zaviralec mikrobiološke rasti ali funkcije, zlasti nitrifikacijskih bakterij.

| 9.2. | Razkroj |
| --- | --- |

9.2.

Razkroj

| 9.2. | Upošteva se nadaljnje preskušanje razkroja, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi razkroja snovi. Izbira ustreznega(-ih) preskusa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti. |
| --- | --- |

9.2.

Upošteva se nadaljnje preskušanje razkroja, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi razkroja snovi. Izbira ustreznega(-ih) preskusa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti.

Abiotičen

| 9.2.2.1. | Hidroliza kot funkcija pH. |
| --- | --- |

9.2.2.1.

Hidroliza kot funkcija pH.

| 9.2.2.1. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov takoj biološko razgradljiva; ali |
| --- | --- | --- |

9.2.2.1.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov takoj biološko razgradljiva; ali

| — | je snov v vodi težko topna. |
| --- | --- |

—

je snov v vodi težko topna.

Usoda in obnašanje v okolju

| 9.3.1. | Screening adsorpcije/desorpcije |
| --- | --- |

9.3.1.

Screening adsorpcije/desorpcije

| 9.3.1. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | se na podlagi fizikalno-kemijskih lastnosti lahko pričakuje, da bo imela snov nizek adsorpcijski potencial (npr. snov ima majhen porazdelitveni koeficient oktanol/voda); ali |
| --- | --- | --- |

9.3.1.

Študije ni treba izvesti, če:

—

se na podlagi fizikalno-kemijskih lastnosti lahko pričakuje, da bo imela snov nizek adsorpcijski potencial (npr. snov ima majhen porazdelitveni koeficient oktanol/voda); ali

| — | snov in njeni zadevni razkrojni produkti hitro razpadejo. |
| --- | --- |

—

snov in njeni zadevni razkrojni produkti hitro razpadejo.

---

(1)  Prav tako se uporabljajo pogoji, pod katerimi se določen preskus ne zahteva, ki so določeni v ustreznih preskusnih metodah v Uredbi Komisije o preskusnih metodah, kakor je določeno v členu 13(2) ter se v stolpcu 2 ponovno ne navajajo.

PRILOGA IX

ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 100 TON ALI VEČ

Na ravni te priloge mora v skladu s členom 12(1)(d) registracijski zavezanec predložiti predlog in časovni razpored za izpolnjevanje zahtev po informacijah te priloge.

Stolpec 1 te priloge določa zahtevane standardne informacije za vse snovi, ki so proizvedene ali uvožene v količini 100 ton ali več v skladu s členom 12(1)(d). Informacije, ki se zahtevajo v stolpcu 1 te priloge, v skladu s tem dopolnjujejo tiste, ki se zahtevajo v stolpcu 1 Prilog VII in VIII. Zagotovijo se vse druge ustrezne in razpoložljive fizikalno-kemijske, toksikološke in ekotoksikološke informacije. Stolpec 2 te priloge navaja posebna pravila, v skladu s katerimi lahko registracijski zavezanec predlaga opustitev zahtevanih standardnih informacij, njihovo nadomestitev z drugimi informacijami, zagotovitev na kasnejši stopnji ali prilagoditev na drugačen način. Če so izpolnjeni pogoji, pod katerimi stolpec 2 te priloge dovoljuje predložitev prilagoditve, registracijski zavezanec to dejstvo in razloge za vsako prilagoditev jasno navede pod ustreznim naslovom v registracijski dokumentaciji.

Poleg teh posebnih pravil lahko registracijski zavezanec predlaga prilagoditev zahtevanih standardnih informacij iz stolpca 1 te priloge v skladu s splošnimi pravili iz Priloge XI. Tudi v tem primeru registracijski zavezanec jasno navede razloge za vsako odločitev o predlogu prilagoditve standardnih informacij pod ustreznimi naslovi v registracijski dokumentaciji in pri tem navede ustrezno(-a) posebno(-a) pravilo(-a) iz stolpca 2 ali iz Priloge XI (1).

Pred izvedbo novih preskusov za določitev lastnosti iz te priloge se najprej ocenijo vsi razpoložljivi podatki in vitro in in vivo, obstoječi podatki, ki veljajo za ljudi, podatki iz veljavnih ocen (Q)SAR in podatki, pridobljeni iz strukturno sorodnih snovi (pristop navzkrižnega branja). Izogiba se testiranju in vivo z jedkimi snovmi pri ravneh koncentracije/odmerka, ki povzročajo korozijo. Pred testiranjem naj se poleg te priloge upoštevajo tudi dodatna navodila o strategiji testiranja.

Kadar se za določene končne točke predlaga, da se informacije ne zagotovijo zaradi drugih razlogov, ki niso navedeni v stolpcu 2 te priloge ali Prilogi XI, se prav tako jasno navede to dejstvo in razloge.

7.   INFORMACIJE O FIZIKALNO-KEMIJSKIH LASTNOSTIH SNOVI

| STOLPEC 1
  ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE | STOLPEC 2
  POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1 |
| --- | --- |
| 7.15. | Stabilnost v organskih topilih in identiteta ustreznih produktov razkroja
  Se zahtevata le, če je ocenjeno, da je stabilnost snovi kritična. |

STOLPEC 1

ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE

STOLPEC 2

POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1

7.15.

Stabilnost v organskih topilih in identiteta ustreznih produktov razkroja

Se zahtevata le, če je ocenjeno, da je stabilnost snovi kritična.

| 7.15. | Študije ni treba izvesti, če je snov anorganska. |
| --- | --- |

7.15.

Študije ni treba izvesti, če je snov anorganska.

| 7.16. | Disociacijska konstanta |
| --- | --- |

7.16.

Disociacijska konstanta

| 7.16. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov hidrolitsko nestabilna (razpolovna doba manj kot 12 ur) ali v vodi takoj oksidira; ali |
| --- | --- | --- |

7.16.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov hidrolitsko nestabilna (razpolovna doba manj kot 12 ur) ali v vodi takoj oksidira; ali

| — | testa zaradi znanstvenih razlogov ni mogoče opraviti, na primer, če analitična metoda ni dovolj občutljiva. |
| --- | --- |

—

testa zaradi znanstvenih razlogov ni mogoče opraviti, na primer, če analitična metoda ni dovolj občutljiva.

| 7.17. | Viskoznost |
| --- | --- |

7.17.

Viskoznost

8.   TOKSIKOLOŠKE INFORMACIJE

| STOLPEC 1
  ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE | STOLPEC 2
  POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1 |
| --- | --- |
| | 8.4. | Če je rezultat vseh študij genotoksičnosti in vitro iz prilog VII ali VIII pozitiven in še ni razpoložljivih rezultatov iz študije in vivo, registracijski zavezanec predlaga ustreznoštudijo genotoksičnosti somatske celice in vivo.
  Če je na voljo pozitiven rezultat študije somatske celice in vivo, naj se na podlagi razpoložljivih podatkov in toksikokinetičnih dokazov upošteva možnost mutagenosti zarodnih celic. Če jasnih zaključkov o mutagenosti zarodnih celic ni mogoče pridobiti, se izvedejo dodatne preiskave. |

STOLPEC 1

ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE

STOLPEC 2

POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1

8.4.

Če je rezultat vseh študij genotoksičnosti in vitro iz prilog VII ali VIII pozitiven in še ni razpoložljivih rezultatov iz študije in vivo, registracijski zavezanec predlaga ustreznoštudijo genotoksičnosti somatske celice in vivo.

Če je na voljo pozitiven rezultat študije somatske celice in vivo, naj se na podlagi razpoložljivih podatkov in toksikokinetičnih dokazov upošteva možnost mutagenosti zarodnih celic. Če jasnih zaključkov o mutagenosti zarodnih celic ni mogoče pridobiti, se izvedejo dodatne preiskave.

Strupenost pri ponovljenih odmerkih

| 8.6.1. | Študija kratkodobne strupenosti pri ponovljenih odmerkih (28 dni), ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi, razen če ni že zagotovljeno kot del zahtev iz Priloge VIII ali če so predlagani testi v skladu z oddelkom 8.6.2 te priloge. V tem primeru se oddelek 3 Priloge XI ne uporablja. |
| --- | --- |

8.6.1.

Študija kratkodobne strupenosti pri ponovljenih odmerkih (28 dni), ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi, razen če ni že zagotovljeno kot del zahtev iz Priloge VIII ali če so predlagani testi v skladu z oddelkom 8.6.2 te priloge. V tem primeru se oddelek 3 Priloge XI ne uporablja.

| 8.6.2. | Študija subkronične strupenosti (90 dni), ena vrsta, glodalec, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi. |
| --- | --- |

8.6.2.

Študija subkronične strupenosti (90 dni), ena vrsta, glodalec, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi.

| 8.6.2. | Študije subkronične strupenosti (90 dni) ni treba izvesti, če:






  — | je na voljo zanesljiva študija kratkodobne strupenosti (28 dni), ki kaže resne učinke strupenosti v skladu s kriteriji za razvrstitev snovi kot R48, za katero opazovana NOAEL-28 dni, z uporabo ustreznega dejavnika negotovosti, omogoča ekstrapolacijo proti NOAEL-90 dni za enak način izpostavljenosti; ali |
| --- | --- | --- |

8.6.2.

Študije subkronične strupenosti (90 dni) ni treba izvesti, če:

—

je na voljo zanesljiva študija kratkodobne strupenosti (28 dni), ki kaže resne učinke strupenosti v skladu s kriteriji za razvrstitev snovi kot R48, za katero opazovana NOAEL-28 dni, z uporabo ustreznega dejavnika negotovosti, omogoča ekstrapolacijo proti NOAEL-90 dni za enak način izpostavljenosti; ali

| — | je na voljo zanesljiva študija kronične strupenosti, pod pogojem, da so bile uporabljene ustrezne vrste in načini dajanja; ali |
| --- | --- |

—

je na voljo zanesljiva študija kronične strupenosti, pod pogojem, da so bile uporabljene ustrezne vrste in načini dajanja; ali

| — | je snov podvržena takojšnjemu razpadanju in je na voljo dovolj podatkov o produktih razpada (za sistemske učinke in učinke na mestu vnosa); ali |
| --- | --- |

—

je snov podvržena takojšnjemu razpadanju in je na voljo dovolj podatkov o produktih razpada (za sistemske učinke in učinke na mestu vnosa); ali

| — | snov ni reaktivna, topna in je ni mogoče vdihavati ter ne obstajajo dokazi absorpcije in strupenosti v 28-dnevnem „mejnem preskusu“, zlasti če je tak vzorec povezan z omejeno izpostavljenostjo ljudi. |
| --- | --- |

—

snov ni reaktivna, topna in je ni mogoče vdihavati ter ne obstajajo dokazi absorpcije in strupenosti v 28-dnevnem „mejnem preskusu“, zlasti če je tak vzorec povezan z omejeno izpostavljenostjo ljudi.

Ustrezen način se izbere na podlagi naslednjega:

Testiranje v stiku s kožo je ustrezno, če:

| (1) | je verjeten stik s kožo pri proizvodnji in/ali uporabi; in |
| --- | --- |

(1)

je verjeten stik s kožo pri proizvodnji in/ali uporabi; in

| (2) | fizikalno-kemijske lastnosti kažejo na pomemben delež absorpcije skozi kožo; in |
| --- | --- |

(2)

fizikalno-kemijske lastnosti kažejo na pomemben delež absorpcije skozi kožo; in

| (3) | je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  — | se strupenost opazi pri testu akutne dermalne toksičnosti pri nižjih odmerkih kakor pri testu oralne toksičnosti; ali |
| --- | --- | --- |

(3)

je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

—

se strupenost opazi pri testu akutne dermalne toksičnosti pri nižjih odmerkih kakor pri testu oralne toksičnosti; ali

| — | se pri študijah draženja kože in/ali oči opazijo sistemski učinki ali drugi dokazi absorpcije; ali |
| --- | --- |

—

se pri študijah draženja kože in/ali oči opazijo sistemski učinki ali drugi dokazi absorpcije; ali

| — | preskusi in vitro kažejo pomembno absorpcijo skozi kožo; ali |
| --- | --- |

—

preskusi in vitro kažejo pomembno absorpcijo skozi kožo; ali

| — | se za strukturno sorodne snovi ugotovi pomembna strupenost za kožo ali prodiranje skozi kožo. |
| --- | --- |

—

se za strukturno sorodne snovi ugotovi pomembna strupenost za kožo ali prodiranje skozi kožo.

Testiranje z vdihavanjem je ustrezno, če:

| — | izpostavljenost ljudi pri vdihavanju je verjetna ob upoštevanju parnega tlaka snovi in/ali možnost izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti |
| --- | --- |

—

izpostavljenost ljudi pri vdihavanju je verjetna ob upoštevanju parnega tlaka snovi in/ali možnost izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti

Registracijski zavezanec predlaga dodatne študije ali pa jih lahko zahteva Agencija v skladu s členom 39 ali 40 v primeru, da:

| — | ni mogoče opredeliti NOAEL v 90-dnevni študiji, razen če je razlog za nezmožnost opredelitve NOAEL odsotnost škodljivih strupenih učinkov; ali |
| --- | --- |

—

ni mogoče opredeliti NOAEL v 90-dnevni študiji, razen če je razlog za nezmožnost opredelitve NOAEL odsotnost škodljivih strupenih učinkov; ali

| — | strupenost vzbuja posebno zaskrbljenost (npr. resni/hudi učinki); ali |
| --- | --- |

—

strupenost vzbuja posebno zaskrbljenost (npr. resni/hudi učinki); ali

| — | so razpoložljivi dokazi za indikacije učinka neustrezni za toksikološki opis in/ali opredelitev tveganja. V teh primerih bi mogoče bilo tudi primerneje izvajati posebne toksikološke študije, ki so oblikovane za raziskavo teh učinkov (npr. imunotoksičnost, nevrotoksičnost); ali |
| --- | --- |

—

so razpoložljivi dokazi za indikacije učinka neustrezni za toksikološki opis in/ali opredelitev tveganja. V teh primerih bi mogoče bilo tudi primerneje izvajati posebne toksikološke študije, ki so oblikovane za raziskavo teh učinkov (npr. imunotoksičnost, nevrotoksičnost); ali

| — | če obstaja posebna zaskrbljenost v zvezi z izpostavljenostjo (npr. uporaba v izdelkih za široko potrošnjo, ki vodi k ravnem izpostavljenosti blizu ravnem odmerka, pri katerih se strupenost za ljudi lahko pričakuje). |
| --- | --- |

—

če obstaja posebna zaskrbljenost v zvezi z izpostavljenostjo (npr. uporaba v izdelkih za široko potrošnjo, ki vodi k ravnem izpostavljenosti blizu ravnem odmerka, pri katerih se strupenost za ljudi lahko pričakuje).

| 8.7. | Strupenost za razmnoževanje |
| --- | --- |

8.7.

Strupenost za razmnoževanje

| 8.7. | Študij ni treba izvesti, če:






  — | je znano, da je snov genotoksično rakotvorna in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali |
| --- | --- | --- |

8.7.

Študij ni treba izvesti, če:

—

je znano, da je snov genotoksično rakotvorna in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali

| — | je znano, da je snov mutagen zarodnih celic in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali |
| --- | --- |

—

je znano, da je snov mutagen zarodnih celic in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali

| — | je snov slabo toksikološko dejavna (pri nobenem razpoložljivem preskusu ni dokaza o strupenosti), se lahko iz toksikoloških podatkov dokaže, da ustrezni načini izpostavljenosti ne povzročajo nobene sistemske absorpcije (npr. koncentracije plazme/krvi pod mejo odkrivanja z uporabo občutljive metode ter odsotnost snovi in metabolitov snovi v urinu, žolču in izdihanem zraku) ter da ni izpostavljenosti ljudi ali ta ni bistvena. |
| --- | --- |

—

je snov slabo toksikološko dejavna (pri nobenem razpoložljivem preskusu ni dokaza o strupenosti), se lahko iz toksikoloških podatkov dokaže, da ustrezni načini izpostavljenosti ne povzročajo nobene sistemske absorpcije (npr. koncentracije plazme/krvi pod mejo odkrivanja z uporabo občutljive metode ter odsotnost snovi in metabolitov snovi v urinu, žolču in izdihanem zraku) ter da ni izpostavljenosti ljudi ali ta ni bistvena.

Če je za snov znano, da ima neugodne posledice za plodnost, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje 1 ali 2: za okvirno oceno tveganja zadoščajo R60 in ustrezni podatki, ki so na voljo, takrat ne bo potrebno nadaljnje testiranje za plodnost. Vendar pa je treba upoštevati testiranje strupenosti za razvoj.

Če je za snov znano, da povzroča strupenost za razvoj, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje 1 ali 2: za okvirno oceno tveganja zadoščajo R61 in ustrezni podatki, ki so na voljo, takrat ne bo potrebno nadaljnje testiranje strupenosti za razvoj. Vendar pa je treba upoštevati testiranje učinkov na plodnost

| 8.7.2. | Študija strupenosti za prenatalni razvoj, ena vrsta, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi (B. 31 Uredbe Komisije o testnih metodah, določenih v členu 13(2) ali OECD 414). |
| --- | --- |

8.7.2.

Študija strupenosti za prenatalni razvoj, ena vrsta, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi (B. 31 Uredbe Komisije o testnih metodah, določenih v členu 13(2) ali OECD 414).

| 8.7.2. | Študija se v začetku izvede na eni vrsti. Odločitev o izvajanju študije na drugi vrsti pri tej ravni tonaže ali naslednji mora temeljiti na izidu prvega preskusa in vseh drugih ustreznih razpoložljivih podatkih. |
| --- | --- |

8.7.2.

Študija se v začetku izvede na eni vrsti. Odločitev o izvajanju študije na drugi vrsti pri tej ravni tonaže ali naslednji mora temeljiti na izidu prvega preskusa in vseh drugih ustreznih razpoložljivih podatkih.

| 8.7.3. | Dvogeneracijska študija strupenosti za razmnoževanje, ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi, če 29- ali 90-dnevna študija kaže škodljive učinke na reproduktivne organe ali tkiva. |
| --- | --- |

8.7.3.

Dvogeneracijska študija strupenosti za razmnoževanje, ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi, če 29- ali 90-dnevna študija kaže škodljive učinke na reproduktivne organe ali tkiva.

| 8.7.3. | Študija se v začetku izvede na eni vrsti. Odločitev o izvajanju študije pri tej ravni tonaže ali naslednji na drugi vrsti mora temeljiti na rezultatih prvega preskusa in vseh drugih ustreznih razpoložljivih podatkih. |
| --- | --- |

8.7.3.

Študija se v začetku izvede na eni vrsti. Odločitev o izvajanju študije pri tej ravni tonaže ali naslednji na drugi vrsti mora temeljiti na rezultatih prvega preskusa in vseh drugih ustreznih razpoložljivih podatkih.

9.   EKOTOKSIKOLOŠKE INFORMACIJE

| STOLPEC 1
  ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE | STOLPEC 2
  POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1 |
| --- | --- |
| 9.1. | Strupenost za vodno okolje |

STOLPEC 1

ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE

STOLPEC 2

POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1

9.1.

Strupenost za vodno okolje

| 9.1. | Registracijski zavezanec predlaga testiranje dolgodobne strupenosti, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po dodatni preiskavi učinkov na vodne organizme. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti. |
| --- | --- |

9.1.

Registracijski zavezanec predlaga testiranje dolgodobne strupenosti, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po dodatni preiskavi učinkov na vodne organizme. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti.

| 9.1.5. | Testiranje dolgodobne strupenosti na nevretenčarjih (najprimernejše vrste Daphnia), (razen če je že zagotovljena kot del zahtev Priloge VII) |
| --- | --- |

9.1.5.

Testiranje dolgodobne strupenosti na nevretenčarjih (najprimernejše vrste Daphnia), (razen če je že zagotovljena kot del zahtev Priloge VII)

| 9.1.6. | Testiranje dolgodobne strupenosti na ribah (razen če je že zagotovljena kot del zahtev Priloge VIII)
  Treba je zagotoviti informacije za enega od naslednjih oddelkov: 9.1.6.1, 9.1.6.2 ali 9.1.6.3. |
| --- | --- |

9.1.6.

Testiranje dolgodobne strupenosti na ribah (razen če je že zagotovljena kot del zahtev Priloge VIII)

Treba je zagotoviti informacije za enega od naslednjih oddelkov: 9.1.6.1, 9.1.6.2 ali 9.1.6.3.

| 9.1.6.1 | Test strupenosti za ribe v zgodnji fazi življenja (FELS) |
| --- | --- |

9.1.6.1

Test strupenosti za ribe v zgodnji fazi življenja (FELS)

| 9.1.6.2 | Test kratkodobne strupenosti na zarodkih rib in ribji zalegi |
| --- | --- |

9.1.6.2

Test kratkodobne strupenosti na zarodkih rib in ribji zalegi

| 9.1.6.3 | Test rasti mladih rib |
| --- | --- |

9.1.6.3

Test rasti mladih rib

| 9.2. | Razkroj |
| --- | --- |

9.2.

Razkroj

| 9.2. | Registracijski zavezanec predlaga nadaljnje testiranje biotičnega razkroja, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi razkroja snovi in njenih razkrojnih produktov. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti in lahko vsebuje simulacijsko preskušanje v ustreznem mediju (npr. voda, sediment ali tla). |
| --- | --- |

9.2.

Registracijski zavezanec predlaga nadaljnje testiranje biotičnega razkroja, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi razkroja snovi in njenih razkrojnih produktov. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti in lahko vsebuje simulacijsko preskušanje v ustreznem mediju (npr. voda, sediment ali tla).

| 9.2.1. | Biotičen |
| --- | --- |

9.2.1.

Biotičen

| 9.2.1.2. | Simulacijsko testiranje o dokončnem razkroju v površinski vodi |
| --- | --- |

9.2.1.2.

Simulacijsko testiranje o dokončnem razkroju v površinski vodi

| 9.2.1.2. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | so snovi v vodi težko topne; |
| --- | --- | --- |

9.2.1.2.

Študije ni treba izvesti, če:

—

so snovi v vodi težko topne;

| — | če je snov takoj biološko razgradljiva. |
| --- | --- |

—

če je snov takoj biološko razgradljiva.

| 9.2.1.3. | Simulacijsko testiranje v tleh (za snovi z visoko zmožnostjo adsorpcije v tla) |
| --- | --- |

9.2.1.3.

Simulacijsko testiranje v tleh (za snovi z visoko zmožnostjo adsorpcije v tla)

| 9.2.1.3. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov takoj biološko razgradljiva; ali |
| --- | --- | --- |

9.2.1.3.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov takoj biološko razgradljiva; ali

| — | neposredna in posredna izpostavljenost tal nista verjetni. |
| --- | --- |

—

neposredna in posredna izpostavljenost tal nista verjetni.

| 9.2.1.4. | Simulacijsko preskušanje v usedlinah (za snovi z visoko zmožnostjo adsorpcije v usedline) |
| --- | --- |

9.2.1.4.

Simulacijsko preskušanje v usedlinah (za snovi z visoko zmožnostjo adsorpcije v usedline)

| 9.2.1.4. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov takoj biološko razgradljiva; ali |
| --- | --- | --- |

9.2.1.4.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov takoj biološko razgradljiva; ali

| — | neposredna in posredna izpostavljenost usedline nista verjetni. |
| --- | --- |

—

neposredna in posredna izpostavljenost usedline nista verjetni.

| 9.2.3. | Identifikacija produktov razkroja |
| --- | --- |

9.2.3.

Identifikacija produktov razkroja

| 9.2.3. | Razen če snov ni takoj biološko razgradljiva. |
| --- | --- |

9.2.3.

Razen če snov ni takoj biološko razgradljiva.

Usoda in obnašanje v okolju

| 9.3.2. | Kopičenje snovi v vodnih vrstah, najprimerneje v ribi |
| --- | --- |

9.3.2.

Kopičenje snovi v vodnih vrstah, najprimerneje v ribi

| 9.3.2. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | ima snov nizko zmožnost kopičenja v organizmih (na primer log Kow < 3) in/ali nizko zmožnost prehajanja skozi biološke membrane; ali |
| --- | --- | --- |

9.3.2.

Študije ni treba izvesti, če:

—

ima snov nizko zmožnost kopičenja v organizmih (na primer log Kow < 3) in/ali nizko zmožnost prehajanja skozi biološke membrane; ali

| — | neposredna in posredna izpostavljenost vodnega prostora nista verjetni. |
| --- | --- |

—

neposredna in posredna izpostavljenost vodnega prostora nista verjetni.

| 9.3.3. | Nadaljnje informacije o adsorpciji/desorpciji, ki so odvisne od rezultatov študije, zahtevane v Prilogi VIII |
| --- | --- |

9.3.3.

Nadaljnje informacije o adsorpciji/desorpciji, ki so odvisne od rezultatov študije, zahtevane v Prilogi VIII

| 9.3.3. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | se na podlagi fizikalno-kemijskih lastnosti lahko pričakuje, da bo imela snov nizek adsorpcijski potencial (npr. snov ima nizek porazdelitveni koeficient oktanol/voda); ali |
| --- | --- | --- |

9.3.3.

Študije ni treba izvesti, če:

—

se na podlagi fizikalno-kemijskih lastnosti lahko pričakuje, da bo imela snov nizek adsorpcijski potencial (npr. snov ima nizek porazdelitveni koeficient oktanol/voda); ali

| — | snov in njeni razkrojni produkti hitro razpadejo. |
| --- | --- |

—

snov in njeni razkrojni produkti hitro razpadejo.

| 9.4. | Učinki na kopenske organizme |
| --- | --- |

9.4.

Učinki na kopenske organizme

| 9.4. | Teh študij ni treba izvesti, če neposredna in posredna izpostavljenost tal nista verjetni.
  Za oceno izpostavljenosti organizmov v tleh se v odsotnosti podatkov o strupenosti za organizme v tleh lahko uporabi metoda uravnotežene porazdelitve. Izbira ustreznih testov je odvisna od izida ocene kemijske varnosti.
  Predvsem za snovi, ki imajo visoko zmožnost adsorpcije v tla ali so zelo obstojne, upošteva registracijski zavezanec testiranje dolgodobne namesto kratkodobne strupenosti. |
| --- | --- |

9.4.

Teh študij ni treba izvesti, če neposredna in posredna izpostavljenost tal nista verjetni.

Za oceno izpostavljenosti organizmov v tleh se v odsotnosti podatkov o strupenosti za organizme v tleh lahko uporabi metoda uravnotežene porazdelitve. Izbira ustreznih testov je odvisna od izida ocene kemijske varnosti.

Predvsem za snovi, ki imajo visoko zmožnost adsorpcije v tla ali so zelo obstojne, upošteva registracijski zavezanec testiranje dolgodobne namesto kratkodobne strupenosti.

| 9.4.1. | Kratkodobna strupenost za nevretenčarje |
| --- | --- |

9.4.1.

Kratkodobna strupenost za nevretenčarje

| 9.4.2. | Učinki na mikroorganizme v tleh |
| --- | --- |

9.4.2.

Učinki na mikroorganizme v tleh

| 9.4.3. | Kratkodobna strupenost za rastline |
| --- | --- |

9.4.3.

Kratkodobna strupenost za rastline

10.   METODE ODKRIVANJA IN ANALIZA

Opis analitičnih metod se zagotovi na zahtevo, in sicer za ustrezna področja, za katera so bile izvedene študije z uporabo zadevnih analitičnih metod. Če analitične metode niso na voljo, se to utemelji.

---

(1)  Prav tako se uporabljajo pogoji, pod katerimi se določen preskus ne zahteva, ki so določeni v ustreznih preskusnih metodah v Uredbi Komisije o preskusnih metodah, kakor je določeno v členu 13(2) ter se v stolpcu 2 ponovno ne navajajo.

PRILOGA X

ZAHTEVE PO STANDARDNIH INFORMACIJAH ZA SNOVI, KI SO PROIZVEDENE ALI UVOŽENE V KOLIČINI 1 000 TON ALI VEČ

Na ravni te priloge mora v skladu s členom 12(1)(e) registracijski zavezanec predložiti predlog in časovni razpored za izpolnjevanje zahtev po informacijah te priloge.

Stolpec 1 te priloge določa zahtevane standardne informacije za vse snovi, ki so proizvedene ali uvožene v količini 1 000 ton ali več v skladu s členom 12(1)(e). Informacije, ki se zahtevajo v stolpcu 1 te priloge, v skladu s tem dopolnjujejo tiste, ki se zahtevajo v stolpcu 1 Prilog VII, VIII in IX. Zagotovijo se vse druge ustrezne in razpoložljive fizikalno-kemijske, toksikološke in ekotoksikološke informacije. Stolpec 2 te priloge navaja posebna pravila, v skladu s katerimi lahko registracijski zavezanec predlaga opustitev zahtevanih standardnih informacij, njihovo nadomestitev z drugimi informacijami, zagotovitev na kasnejši stopnji ali prilagoditev na drugačen način. Če so izpolnjeni pogoji, pod katerimi stolpec 2 te priloge dovoljuje predložitev prilagoditve, registracijski zavezanec to dejstvo in razloge za vsako prilagoditev jasno navede pod ustreznim naslovom v registracijski dokumentaciji.

Poleg teh posebnih pravil lahko registracijski zavezanec predlaga prilagoditev zahtevanih standardnih informacij iz stolpca 1 te priloge v skladu s splošnimi pravili iz Priloge XI. Tudi v tem primeru registracijski zavezanec jasno navede razloge za vsako odločitev o predlogu prilagoditve standardnih informacij pod ustreznimi naslovi v registracijski dokumentaciji in pri tem navede ustrezno(-a) posebno(-a) pravilo(-a) iz stolpca 2 ali iz Priloge XI (1).

Pred izvedbo novih testov za določitev lastnosti iz te priloge se najprej ocenijo vsi razpoložljivi podatki in vitro in in vivo, obstoječi podatki, ki veljajo za ljudi, podatki iz veljavnih ocen (Q)SAR in podatki, pridobljeni iz strukturno sorodnih snovi (pristop navzkrižnega branja). Izogiba se testiranju in vivo z jedkimi snovmi pri ravneh koncentracije/odmerka, ki povzročajo korozijo. Pred testiranjem naj se poleg te priloge upoštevajo tudi dodatna navodila o strategiji testiranja.

Kadar se za določene končne točke predlaga, da se informacije ne zagotovijo zaradi drugih razlogov, ki niso navedeni v stolpcu 2 te priloge ali Prilogi XI, se prav tako jasno navede to dejstvo in razloge.

8.   TOKSIKOLOŠKE INFORMACIJE

| STOLPEC 1
  ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE | STOLPEC 2
  POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1 |
| --- | --- |
| | 8.4. | Če je rezultat katere izmed študij genotoksičnosti in vitro iz prilog VII ali VIII pozitiven, je lahko nujen drugi test na somatskih celicah in vivo, odvisno od kakovosti in pomembnosti razpoložljivih podatkov.
  Če je na voljo pozitiven rezultat študije somatske celice in vivo, naj se na podlagi razpoložljivih podatkov in toksikokinetičnih dokazov upošteva možnost mutagenosti zarodnih celic. Upoštevajo se dodatne preiskave, če jasnih zaključkov o mutagenosti zarodnih celic ni mogoče pridobiti. |

STOLPEC 1

ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE

STOLPEC 2

POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1

8.4.

Če je rezultat katere izmed študij genotoksičnosti in vitro iz prilog VII ali VIII pozitiven, je lahko nujen drugi test na somatskih celicah in vivo, odvisno od kakovosti in pomembnosti razpoložljivih podatkov.

Če je na voljo pozitiven rezultat študije somatske celice in vivo, naj se na podlagi razpoložljivih podatkov in toksikokinetičnih dokazov upošteva možnost mutagenosti zarodnih celic. Upoštevajo se dodatne preiskave, če jasnih zaključkov o mutagenosti zarodnih celic ni mogoče pridobiti.

| 8.6.3. | Registracijski zavezanec lahko predlaga študijo dolgodobne ponovljene strupenosti (≥ 12 mesecev) ali jo lahko zahteva Agencija v skladu s členi 39 ali 40, če pogostost in trajanje izpostavljenosti ljudi kažeta, da je primerna dolgodobnejša študija in je bil izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  — | v 28- ali 90-dnevni študiji so bili opaženi resni ali hudi učinki strupenosti, ki povzročajo posebno zaskrbljenost, pri katerih so razpoložljivi dokazi neustrezni za oceno strupenosti ali opredelitev tveganja; ali |
| --- | --- | --- |

8.6.3.

Registracijski zavezanec lahko predlaga študijo dolgodobne ponovljene strupenosti (≥ 12 mesecev) ali jo lahko zahteva Agencija v skladu s členi 39 ali 40, če pogostost in trajanje izpostavljenosti ljudi kažeta, da je primerna dolgodobnejša študija in je bil izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

—

v 28- ali 90-dnevni študiji so bili opaženi resni ali hudi učinki strupenosti, ki povzročajo posebno zaskrbljenost, pri katerih so razpoložljivi dokazi neustrezni za oceno strupenosti ali opredelitev tveganja; ali

| — | učinki, dokazani pri snoveh, ki so v molekulski strukturi jasno povezani s preučevano snovjo, niso bili odkriti v 28- ali 90-dnevni študiji; ali |
| --- | --- |

—

učinki, dokazani pri snoveh, ki so v molekulski strukturi jasno povezani s preučevano snovjo, niso bili odkriti v 28- ali 90-dnevni študiji; ali

| — | ima snov lahko nevarno lastnost, ki je ni mogoče odkriti v 90-dnevni študiji. |
| --- | --- |

—

ima snov lahko nevarno lastnost, ki je ni mogoče odkriti v 90-dnevni študiji.

| 8.6.4. | Registracijski zavezanec predlaga nadaljnje študije ali pa jih lahko zahteva Agencija v skladu s členoma 39 ali 40 v primeru, če:






  — | strupenost vzbuja posebno zaskrbljenost (npr. resni/hudi učinki); ali |
| --- | --- | --- |

8.6.4.

Registracijski zavezanec predlaga nadaljnje študije ali pa jih lahko zahteva Agencija v skladu s členoma 39 ali 40 v primeru, če:

—

strupenost vzbuja posebno zaskrbljenost (npr. resni/hudi učinki); ali

| — | so razpoložljivi dokazi za indikacije učinka neustrezni za toksikološki opis in/ali opredelitev tveganja; v teh primerih bi mogoče bilo tudi primerneje izvajati posebne toksikološke študije, ki so oblikovane za raziskavo teh učinkov (npr. imunotoksičnost, nevrotoksičnost); ali |
| --- | --- |

—

so razpoložljivi dokazi za indikacije učinka neustrezni za toksikološki opis in/ali opredelitev tveganja; v teh primerih bi mogoče bilo tudi primerneje izvajati posebne toksikološke študije, ki so oblikovane za raziskavo teh učinkov (npr. imunotoksičnost, nevrotoksičnost); ali

| — | če obstaja posebna zaskrbljenost v zvezi z izpostavljenostjo (npr. uporaba v izdelkih za široko potrošnjo, ki vodi k ravnem izpostavljenosti blizu ravnem odmerka, pri katerem lahko pričakujemo strupenost). |
| --- | --- |

—

če obstaja posebna zaskrbljenost v zvezi z izpostavljenostjo (npr. uporaba v izdelkih za široko potrošnjo, ki vodi k ravnem izpostavljenosti blizu ravnem odmerka, pri katerem lahko pričakujemo strupenost).

| 8.7. | Strupenost za razmnoževanje |
| --- | --- |

8.7.

Strupenost za razmnoževanje

| 8.7. | Študij ni treba izvesti, če:






  — | je znano, da je snov genotoksično rakotvorna in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali |
| --- | --- | --- |

8.7.

Študij ni treba izvesti, če:

—

je znano, da je snov genotoksično rakotvorna in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali

| — | je znano, da je snov mutagen zarodnih celic in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali |
| --- | --- |

—

je znano, da je snov mutagen zarodnih celic in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; ali

| — | je snov slabo toksikološko dejavna (pri nobenem razpoložljivem preskusu ni dokaza o strupenosti), se lahko iz toksikoloških podatkov dokaže, da ustrezni načini izpostavljenosti ne povzročajo nobene sistemske absorpcije (npr. koncentracije plazme/krvi pod mejo odkrivanja z uporabo občutljive metode ter odsotnost snovi in metabolitov snovi v urinu, žolču in izdihanem zraku) ter da ni izpostavljenosti ljudi ali ta ni bistvena |
| --- | --- |

—

je snov slabo toksikološko dejavna (pri nobenem razpoložljivem preskusu ni dokaza o strupenosti), se lahko iz toksikoloških podatkov dokaže, da ustrezni načini izpostavljenosti ne povzročajo nobene sistemske absorpcije (npr. koncentracije plazme/krvi pod mejo odkrivanja z uporabo občutljive metode ter odsotnost snovi in metabolitov snovi v urinu, žolču in izdihanem zraku) ter da ni izpostavljenosti ljudi ali ta ni bistvena

Če je za snov znano, da ima škodljive posledice za plodnost, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje 1 ali 2: za okvirno oceno tveganja zadoščajo R60 in ustrezni podatki, ki so na voljo, takrat ne bo potrebno nadaljnje testiranje za plodnost. Vendar pa je treba upoštevati testiranje strupenosti za razvoj

Če je za snov znano, da povzroča strupenost za razvoj, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje 1 ali 2: za okvirno oceno tveganja zadoščajo R61 in ustrezni podatki, ki so na voljo, takrat ne bo potrebno nadaljnje testiranje strupenosti za razvoj. Vendar pa je treba upoštevati testiranje učinkov na plodnost.

| 8.7.2. | Študija strupenosti za razvoj, ena vrsta, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi (OECD 414). |
| --- | --- |

8.7.2.

Študija strupenosti za razvoj, ena vrsta, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi (OECD 414).

| 8.7.3. | Študija dvogeneracijske strupenosti za razmnoževanje, ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi, razen če ni že zagotovljeno kot del zahtev iz Priloge IX |
| --- | --- |

8.7.3.

Študija dvogeneracijske strupenosti za razmnoževanje, ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi, razen če ni že zagotovljeno kot del zahtev iz Priloge IX

| 8.9.1. | Študija rakotvornosti |
| --- | --- |

8.9.1.

Študija rakotvornosti

| 8.9.1. | Registracijski zavezanec predlaga študijo rakotvornosti ali pa jo lahko zahteva Agencija v skladu s členom 39 ali 40, če:






  — | je uporaba snovi disperzivna ali obstaja dokaz o pogosti ali dolgotrajni izpostavljenosti ljudi; in |
| --- | --- | --- |

8.9.1.

Registracijski zavezanec predlaga študijo rakotvornosti ali pa jo lahko zahteva Agencija v skladu s členom 39 ali 40, če:

—

je uporaba snovi disperzivna ali obstaja dokaz o pogosti ali dolgotrajni izpostavljenosti ljudi; in

| — | je snov razvrščena kot mutagen skupine 3 ali obstaja dokaz iz študij(-e) ponovljenih odmerkov, da snov lahko povzroči hiperplazijo in/ali preneoplastične spremembe. |
| --- | --- |

—

je snov razvrščena kot mutagen skupine 3 ali obstaja dokaz iz študij(-e) ponovljenih odmerkov, da snov lahko povzroči hiperplazijo in/ali preneoplastične spremembe.

Če je snov razvrščena kot mutagena skupine 1 ali 2, je privzeta domneva ta, da obstaja verjetnost genotoksičnega mehanizma za rakotvornost. Praviloma se v teh primerih testiranje rakotvornosti ne zahteva.

9.   EKOTOKSIKOLOŠKE INFORMACIJE

| STOLPEC 1
  ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE | STOLPEC 2
  POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1 |
| --- | --- |
| 9.2. | Razkroj |

STOLPEC 1

ZAHTEVANE STANDARDNE INFORMACIJE

STOLPEC 2

POSEBNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV IZ STOLPCA 1

9.2.

Razkroj

| 9.2. | Predlaga se nadaljnje preskušanje biotičnega razkroja, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi razkroja snovi in njenih razkrojnih produktov. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti in lahko vsebuje simulacijsko testiranje v ustreznem mediju (npr. voda, sediment ali tla). |
| --- | --- |

9.2.

Predlaga se nadaljnje preskušanje biotičnega razkroja, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi razkroja snovi in njenih razkrojnih produktov. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti in lahko vsebuje simulacijsko testiranje v ustreznem mediju (npr. voda, sediment ali tla).

| 9.2.1. | Biotičen |
| --- | --- |

9.2.1.

Biotičen

Obstanek in obnašanje v okolju

| 9.3.4. | Dodatne informacije o obstanku snovi in njenem obnašanju v okolju in/ali produktov razkroja |
| --- | --- |

9.3.4.

Dodatne informacije o obstanku snovi in njenem obnašanju v okolju in/ali produktov razkroja

| 9.3.4. | Registracijski zavezanec predlaga nadaljnje preskuse ali pa jih zahteva Agencija v skladu s členom 39 ali 40, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi obstanka snovi in njenega obnašanja v okolju. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti. |
| --- | --- |

9.3.4.

Registracijski zavezanec predlaga nadaljnje preskuse ali pa jih zahteva Agencija v skladu s členom 39 ali 40, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi obstanka snovi in njenega obnašanja v okolju. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti.

| 9.4. | Učinki na kopenske organizme |
| --- | --- |

9.4.

Učinki na kopenske organizme

| 9.4. | Registracijski zavezanec predlaga testiranje dolgoročne strupenosti, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po dodatni preiskavi učinkov snovi in/ali produktov razkroja na kopenske organizme. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od izida ocene kemijske varnosti.
  Teh študij ni treba izvesti, če neposredna in posredna izpostavljenost tal nista verjetni. |
| --- | --- |

9.4.

Registracijski zavezanec predlaga testiranje dolgoročne strupenosti, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po dodatni preiskavi učinkov snovi in/ali produktov razkroja na kopenske organizme. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od izida ocene kemijske varnosti.

Teh študij ni treba izvesti, če neposredna in posredna izpostavljenost tal nista verjetni.

| 9.4.4. | Testiranje dolgodobne strupenosti na nevretenčarjih, razen če je že zagotovljeno kot del zahtev Priloge IX. |
| --- | --- |

9.4.4.

Testiranje dolgodobne strupenosti na nevretenčarjih, razen če je že zagotovljeno kot del zahtev Priloge IX.

| 9.4.6. | Testiranje dolgodobne strupenosti na rastlinah, razen če je že zagotovljeno kot del zahtev Priloge IX. |
| --- | --- |

9.4.6.

Testiranje dolgodobne strupenosti na rastlinah, razen če je že zagotovljeno kot del zahtev Priloge IX.

| 9.5.1. | Dolgodobna strupenost za organizme v usedlinah |
| --- | --- |

9.5.1.

Dolgodobna strupenost za organizme v usedlinah

| 9.5.1. | Registracijski zavezanec predlaga testiranje dolgodobne strupenosti, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi učinkov snovi in/ali ustreznih produktov razkroja na organizme v sedimentih. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti. |
| --- | --- |

9.5.1.

Registracijski zavezanec predlaga testiranje dolgodobne strupenosti, če ocena kemijske varnosti v skladu s Prilogo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi učinkov snovi in/ali ustreznih produktov razkroja na organizme v sedimentih. Izbira ustreznega(-nih) testa(-ov) je odvisna od rezultatov ocene kemijske varnosti.

| 9.6.1. | Dolgodobna strupenost ali strupenost za razmnoževanje za ptice |
| --- | --- |

9.6.1.

Dolgodobna strupenost ali strupenost za razmnoževanje za ptice

| 9.6.1. | Vsaka potreba po testiranje naj se podrobno preuči ob upoštevanju obširne podatkovne zbirke o sesalcih, ki je običajno na voljo pri teh ravneh tonaže. |
| --- | --- |

9.6.1.

Vsaka potreba po testiranje naj se podrobno preuči ob upoštevanju obširne podatkovne zbirke o sesalcih, ki je običajno na voljo pri teh ravneh tonaže.

10.   METODE ODKRIVANJA IN ANALIZA

Opis analitičnih metod se zagotovi na zahtevo, in sicer za ustrezna področja, za katera so bile izvedene študije z uporabo zadevnih analitičnih metod. Če analitične metode niso na voljo, se to utemelji.

---

(1)  Prav tako se uporabljajo pogoji, pod katerimi se določen preskus ne zahteva, ki so določeni v ustreznih preskusnih metodah v Uredbi Komisije o preskusnih metodah, kakor je določeno v členu 13(2) ter se v stolpcu 2 ponovno ne navajajo.

PRILOGA XI

SPLOŠNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV STANDARDNEGA REŽIMA TESTIRANJA IZ PRILOG VII DO X

Priloge VII do X določajo zahteve po informacijah za vse snovi, ki so proizvedene ali uvožene v količinah:

| — | 1 tone ali več v skladu s členom 12(1)(a), |
| --- | --- |

—

1 tone ali več v skladu s členom 12(1)(a),

| — | 10 ton ali več v skladu s členom 12(1)(c), |
| --- | --- |

—

10 ton ali več v skladu s členom 12(1)(c),

| — | 100 ton ali več v skladu s členom 12(1)(d), |
| --- | --- |

—

100 ton ali več v skladu s členom 12(1)(d),

| — | 1 000 ton ali več v skladu s členom 12(1)(e). |
| --- | --- |

—

1 000 ton ali več v skladu s členom 12(1)(e).

Poleg posebnih pravil iz stolpca 2 prilog VII do X sme registracijski zavezanec prilagoditi standardni režim testiranja v skladu s splošnimi pravili iz oddelka 1 te priloge. Med evalvacijo lahko pristojni organi držav članic, ki evalvacijo izvaja, ocenijo te prilagoditve standardnega režima testiranja.

1.   TESTIRANJE ZNANSTVENO NI POTREBNO

1.1.   Uporaba obstoječih podatkov

1.1.1.   Podatki o fizikalno-kemijskih lastnostih iz testov, ki niso izvedeni v skladu z dobro laboratorijsko prakso (DLP) ali testnimi metodami iz člena 13(2)

Podatki se upoštevajo kot enakovredni podatkom, pridobljenim z ustreznimi testnimi metodami iz člena 13(2), če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (1) | primernost za namen razvrščanja in označevanja ter/ali ocene tveganja; |
| --- | --- |

(1)

primernost za namen razvrščanja in označevanja ter/ali ocene tveganja;

| (2) | je zagotovljena zadostna dokumentacija za oceno primernosti študije in |
| --- | --- |

(2)

je zagotovljena zadostna dokumentacija za oceno primernosti študije in

| (3) | so podatki za končno točko, ki se preiskuje, veljavni, študija pa se izvede na sprejemljivi ravni zagotovitve kakovosti. |
| --- | --- |

(3)

so podatki za končno točko, ki se preiskuje, veljavni, študija pa se izvede na sprejemljivi ravni zagotovitve kakovosti.

1.1.2.   Podatki o zdravju ljudi in okoljskih lastnostih iz testov, ki niso izvedeni v skladu z dobro laboratorijsko prakso (DLP) ali testnimi metodami iz člena 13(2)

Podatki se upoštevajo kot enakovredni podatkom, pridobljenim z ustreznimi testnimi metodami iz člena 13(2), če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (1) | primernost za namen razvrščanja in označevanja ter/ali ocene tveganja; |
| --- | --- |

(1)

primernost za namen razvrščanja in označevanja ter/ali ocene tveganja;

| (2) | primerna in zanesljiva zajetost ključnih parametrov, predvidenih za preiskavo v ustrezni testni metodi iz člena 13(2); |
| --- | --- |

(2)

primerna in zanesljiva zajetost ključnih parametrov, predvidenih za preiskavo v ustrezni testni metodi iz člena 13(2);

| (3) | trajanje izpostavljenosti, ki je primerljivo z ustrezno testno metodo iz člena 13(2) ali je od njega daljše, če je trajanje izpostavljenosti primeren parameter; in |
| --- | --- |

(3)

trajanje izpostavljenosti, ki je primerljivo z ustrezno testno metodo iz člena 13(2) ali je od njega daljše, če je trajanje izpostavljenosti primeren parameter; in

| (4) | je zagotovljena primerna in zanesljiva dokumentacija študije. |
| --- | --- |

(4)

je zagotovljena primerna in zanesljiva dokumentacija študije.

1.1.3.   Historični podatki, ki se nanašajo na človeka

Upoštevajo se historični podatki, ki se nanašajo na človeka, kot na primer epidemiološke študije na izpostavljenih populacijah, podatki o nezgodni ali poklicni izpostavljenosti ter klinične študije.

Zahtevnost podatkov za posebne učinke za zdravje ljudi je med drugim odvisna od vrste analize, zajetih parametrov, obsega in specifičnosti odziva ter posledično od predvidljivosti učinkov. Kriteriji za ocenjevanje primernosti podatkov vključujejo:

| (1) | pravilno izbiro in opredelitev izpostavljenih in kontrolnih skupin, |
| --- | --- |

(1)

pravilno izbiro in opredelitev izpostavljenih in kontrolnih skupin,

| (2) | primerno opredelitev izpostavljenosti, |
| --- | --- |

(2)

primerno opredelitev izpostavljenosti,

| (3) | zadostno trajanje spremljanja pojavnosti bolezni, |
| --- | --- |

(3)

zadostno trajanje spremljanja pojavnosti bolezni,

| (4) | veljavno metodo za opazovanje učinka, |
| --- | --- |

(4)

veljavno metodo za opazovanje učinka,

| (5) | pravilno obravnavanje pristranskosti in zavajajočih dejavnikov ter |
| --- | --- |

(5)

pravilno obravnavanje pristranskosti in zavajajočih dejavnikov ter

| (6) | sprejemljivo statistično zanesljivost za utemeljitev sklepa. |
| --- | --- |

(6)

sprejemljivo statistično zanesljivost za utemeljitev sklepa.

Vedno se zagotovi primerna in zanesljiva dokumentacija.

1.2.   Zanesljivost dokazov

Iz več neodvisnih virov podatkov je mogoče dovolj zanesljivo domnevati/sklepati, da ima snov določene nevarne lastnosti ali pa teh nima, medtem ko se informacije samo iz vsakega posameznega vira štejejo kot nezadostne za podporo tega mnenja.

Dokazi iz uporabe novih testnih metod, ki še niso vključene med testne metode iz člena 13(2), ali mednarodne testne metode, ki jo kot enakovredno priznava Komisija ali Agencija, lahko dovolj zanesljivo kažejo na prisotnost ali odsotnost posebne nevarne lastnosti v snovi.

Kadar je na voljo dovolj zanesljivih dokazov za prisotnost ali odsotnost določene nevarne lastnosti:

| — | se za to lastnost opusti nadaljnje testiranje na vretenčarjih, |
| --- | --- |

—

se za to lastnost opusti nadaljnje testiranje na vretenčarjih,

| — | se lahko opusti nadaljnje testiranje, ki ne vključuje vretenčarjev. |
| --- | --- |

—

se lahko opusti nadaljnje testiranje, ki ne vključuje vretenčarjev.

Vedno se zagotovi primerna in zanesljiva dokumentacija.

1.3.   Kvalitativno in kvantitativno razmerje med strukturo in aktivnostjo (SAR)

Rezultati, pridobljeni iz veljavnih kvalitativnih ali kvantitativnih modelov razmerja med strukturo in aktivnostjo ((Q)SAR), lahko kažejo na prisotnost določene nevarne lastnosti ali njeno odsotnost. Rezultati iz (Q)SAR se lahko uporabijo namesto testiranja, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| — | rezultati so izpeljani iz modela (Q)SAR, katerega znanstvena veljavnost je bila |
| --- | --- |

—

rezultati so izpeljani iz modela (Q)SAR, katerega znanstvena veljavnost je bila

| — | ugotovljena, za snov velja področje uporabe modela (Q)SAR, |
| --- | --- |

—

ugotovljena, za snov velja področje uporabe modela (Q)SAR,

| — | rezultati so primerni za razvrščanje in označevanje ter/ali oceno tveganja in |
| --- | --- |

—

rezultati so primerni za razvrščanje in označevanje ter/ali oceno tveganja in

| — | zagotovljena je primerna in zanesljiva dokumentacija uporabljene metode. |
| --- | --- |

—

zagotovljena je primerna in zanesljiva dokumentacija uporabljene metode.

Agencija v sodelovanju s Komisijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi oblikuje in zagotovi smernice pri ocenjevanju, kateri model (Q)SAR bo izpolnil te pogoje, ter zagotovi primere.

1.4.   Metode in vitro

Rezultati, pridobljeni iz ustreznih metod in vitro, lahko kažejo prisotnost določene nevarne lastnosti ali so lahko pomembni za razumevanje mehanizmov, ki so lahko pomembni za oceno. Tu „ustrezno“ pomeni dovolj dobro razvito v skladu z mednarodno dogovorjenimi kriteriji za razvoj testov (npr. kriteriji Evropskega centra za validacijo alternativnih metod ECVAM za vstop testa v postopek pred validacijo). Odvisno od možnega tveganja je lahko za zadevne ravni tonaže potrebna takojšnja potrditev, ki zahteva testiranje za pridobitev več informacij, kakor so predvidene v prilogah VII ali VIII, ali predlagana potrditev, ki zahteva testiranje za pridobitev več informacij, kakor so predvidene v prilogah IX ali X.

Če rezultati, pridobljeni iz uporabe takšnih metod in vitro, ne pokažejo določene nevarne lastnosti, se ustrezni test pri ustrezni ravni tonaže vseeno izvede, da bi potrdili negativen rezultat, razen če se testiranje ne zahteva v skladu s Prilogami od VII do X ali drugimi pravili iz te priloge.

Od te potrditve se lahko odstopi, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (1) | rezultati izhajajo iz metode in vitro, katere znanstvena veljavnost je bila ugotovljena z validacijsko študijo v skladu z mednarodno dogovorjenimi načeli validacije, |
| --- | --- |

(1)

rezultati izhajajo iz metode in vitro, katere znanstvena veljavnost je bila ugotovljena z validacijsko študijo v skladu z mednarodno dogovorjenimi načeli validacije,

| (2) | rezultati so primerni za razvrščanje in označevanje ter/ali oceno tveganja in |
| --- | --- |

(2)

rezultati so primerni za razvrščanje in označevanje ter/ali oceno tveganja in

| (3) | zagotovljena je primerna in zanesljiva dokumentacija uporabljene metode. |
| --- | --- |

(3)

zagotovljena je primerna in zanesljiva dokumentacija uporabljene metode.

1.5.   Združevanje snovi v skupine in pristop navzkrižnega branja

Snovi, katerih fizikalno-kemijske, toksikološke ali ekotoksikološke lastnosti so lahko podobne ali sledijo urejenemu vzorcu kot rezultat strukturne podobnosti, se lahko upoštevajo kot skupina ali „kategorija“ snovi. Uporaba koncepta skupine zahteva, da je mogoče fizikalno-kemijske lastnosti, učinke za zdravje ljudi in učinke za okolje ali obstanek v okolju napovedati iz podatkov za referenčno snov znotraj skupine z interpolacijo na druge snovi v skupini (pristop navzkrižnega branja). Na ta način se izogne potrebi po testiranju vsake snovi za vsako končno točko.

Podobnosti lahko temeljijo na:

| (1) | skupni funkcionalni skupini, |
| --- | --- |

(1)

skupni funkcionalni skupini,

| (2) | skupnih predhodnih produktih in/ali verjetnosti skupnih produktov razgradnje preko fizikalnih in bioloških procesov, ki so rezultat strukturno podobnih kemikalij, ali |
| --- | --- |

(2)

skupnih predhodnih produktih in/ali verjetnosti skupnih produktov razgradnje preko fizikalnih in bioloških procesov, ki so rezultat strukturno podobnih kemikalij, ali

| (3) | stalnem vzorcu spreminjanja učinkovitosti lastnosti znotraj kategorije. |
| --- | --- |

(3)

stalnem vzorcu spreminjanja učinkovitosti lastnosti znotraj kategorije.

Če se uporablja koncept skupine, se snovi razvrščajo in označujejo na tej podlagi.

Rezultati morajo vedno:

| — | biti primerni za namen razvrščanja in označevanja ter/ali ocene tveganja, |
| --- | --- |

—

biti primerni za namen razvrščanja in označevanja ter/ali ocene tveganja,

| — | izkazovati primerno in zanesljivo zajetost ključnih parametrov, predvidenih za preiskavo v ustrezni testni metodi iz člena 13(2); |
| --- | --- |

—

izkazovati primerno in zanesljivo zajetost ključnih parametrov, predvidenih za preiskavo v ustrezni testni metodi iz člena 13(2);

| — | zajemati trajanje izpostavljenost, ki je primerljivo ustrezni testni metodi iz člena 13(2) ali je od nje daljše, če je trajanje izpostavljenosti primeren parameter; in |
| --- | --- |

—

zajemati trajanje izpostavljenost, ki je primerljivo ustrezni testni metodi iz člena 13(2) ali je od nje daljše, če je trajanje izpostavljenosti primeren parameter; in

| — | zagotoviti primerno in zanesljivo dokumentacijo uporabljene metode. |
| --- | --- |

—

zagotoviti primerno in zanesljivo dokumentacijo uporabljene metode.

2.   TEHNIČNO NEIZVEDLJIVO TESTIRANJE

Testiranje za določeno končno točko se lahko opusti, če študije zaradi lastnosti snovi tehnično ni mogoče izvesti: npr. ni mogoče uporabiti zelo hlapljivih, visoko reaktivnih ali nestabilnih snovi, mešanje snovi z vodo lahko povzroči nevarnost požara ali eksplozije ali označevanje radioaktivnosti snovi, ki se zahtevajo v nekaterih študijah, ni mogoče. Vedno se upoštevajo navodila, ki so podana v testnih metodah v členu 13(2), zlasti o tehničnih omejitvah določene metode.

3.   TESTIRANJE GLEDE NA IZPOSTAVLJENOST SNOVI

| 3.1 | Testiranje v skladu z oddelkoma 6.6 in 6.7 Priloge VIII, prilogama IXin X se lahko opusti na podlagi predvidenega(-ih) scenarijev(-ov) izpostavljenosti, oblikovanih v poročilu o kemijski varnosti. |
| --- | --- |

3.1

Testiranje v skladu z oddelkoma 6.6 in 6.7 Priloge VIII, prilogama IXin X se lahko opusti na podlagi predvidenega(-ih) scenarijev(-ov) izpostavljenosti, oblikovanih v poročilu o kemijski varnosti.

| 3.2 | Vedno se zagotovita primerna utemeljitev in dokumentacija. Utemeljitev je oblikovana na oceni izpostavljenosti v skladu z Oddelkom 5 Priloge I in se mora skladati z merili, sprejetimi na podlagi oddelka 3.3, posebne pogoje uporabe pa je treba sporočati po dobavni verigi kemikalije v skladu s členom 31 ali 32. |
| --- | --- |

3.2

Vedno se zagotovita primerna utemeljitev in dokumentacija. Utemeljitev je oblikovana na oceni izpostavljenosti v skladu z Oddelkom 5 Priloge I in se mora skladati z merili, sprejetimi na podlagi oddelka 3.3, posebne pogoje uporabe pa je treba sporočati po dobavni verigi kemikalije v skladu s členom 31 ali 32.

| 3.3. | Komisija sprejme kriterije za opredelitev primerne utemeljitve iz Oddelka 2, in sicer v skladu s postopkom iz člena 132(3) do ... (1). |
| --- | --- |

3.3.

Komisija sprejme kriterije za opredelitev primerne utemeljitve iz Oddelka 2, in sicer v skladu s postopkom iz člena 132(3) do ... (1).

---

(1)  18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

PRILOGA XII

SPLOŠNE DOLOČBE ZA UPORABNIKE NA NIŽJI STOPNJI ZA OCENJEVANJE SNOVI IN PRIPRAVO POROČIL O KEMIJSKI VARNOSTI

UVOD

Namen te priloge je določiti, kako morajo uporabniki na nižji stopnji oceniti in dokumentirati, da so tveganja, izhajajoča iz snovi, ki jo(jih) uporabljajo, pod primernim nadzorom med njihovo uporabo, in sicer za uporabo, ki je varnostni list, ki so ga prejeli, ne vključuje, in da drugi uporabniki v nadaljevanju dobavne verige temu primerno lahko nadzorujejo tveganja. Ocena vsebuje življenjski krog snovi, od prejema uporabnika na nižji stopnji za njegove lastne uporabe in opredeljene uporabe v nadaljevanju dobavne verige. Ocena upošteva uporabo snovi samostojno, v pripravku ali izdelku.

Uporabnik na nižji stopnji pri oblikovanju ocene kemijske varnosti in izdelavi poročila o kemijski varnosti upošteva informacije, ki jih je prejel od dobavitelja kemikalije v skladu s členoma 31 in 32 te uredbe. Pri oceni kemijske varnosti se, kadar je to na voljo in primerno, upošteva ocena, izvršena v skladu z zakonodajo Skupnosti (npr. ocene tveganj, opravljene v skladu z Uredbo (EGS) št. 793/93) in bo izražena v poročilu o kemijski varnosti. Odstopanja od takšnih ocen se utemeljijo. Prav tako se lahko upoštevajo ocene, izvedene v skladu z drugimi mednarodnimi in nacionalnimi programi.

Postopek, ki ga opravi uporabnik na nižji stopnji pri oblikovanju ocene kemijske varnosti in izdelavi poročila o kemijski varnosti, je sestavljen iz treh korakov:

KORAK 1: PRIPRAVA PREDVIDENEGA(-IH) SCENARIJA(-OV) IZPOSTAVLJENOSTI

Uporabnik na nižji stopnji v skladu z oddelkom 5 Priloge I oblikuje predvidene scenarije izpostavljenosti za uporabe, ki jih varnostni list, ki ga je prejel, ne obravnava.

KORAK 2: IZBOLJŠANJE DOBAVITELJEVE OCENE NEVARNOSTI, ČE JE POTREBNO

Če so po mnenju uporabnika na nižji stopnji ocene nevarnosti in PBT, sporočene v varnostnem listu, ki ga je prejel, primerne, nadaljnje ocene nevarnosti ali PBT in vPvB niso potrebne. V tem primeru za opredelitev tveganja uporabi ustrezne informacije, ki jih je sporočil dobavitelj. To se navede v poročilu o kemijski varnosti.

Če nadaljnji uporabnik meni, da so ocene z varnostnega lista, ki ga je prejel, neustrezne, opravi ustrezne ocene v skladu z oddelki od 1 do 4 Priloge I, odvisno od njegovega primera.

V primerih, v katerih so po mnenju uporabnika na nižji stopnji informacije poleg informacij, ki jih je zagotovil dobavitelj, nujne za izdelavo poročila o kemijski varnosti, jih uporabnik na nižji stopnji pridobi. Kadar se te informacije lahko pridobijo le s testiranjem na vretenčarjih, predloži Agenciji v skladu s členom 37 predlog strategije testiranja. Pojasni, zakaj meni, da so dodatne informacije nujne. Uporabnik na nižji stopnji med čakanjem na rezultate nadaljnjih testov v svojem poročilu o kemijski varnosti evidentira ukrepe za obvladovanje tveganj, katerih namen je obvladovati tveganja, ki jih je predvidel in se jih preiskuje.

Ob zaključku vseh dodatnih testiranj uporabnik na nižji stopnji revidira poročilo o kemijski varnosti in svoj varnostni list, če ga mora pripraviti, kakor je primerno.

KORAK 3: OPREDELITEV TVEGANJA

Za vsak nov scenarij izpostavljenosti je treba opredeliti tveganje, kot je predpisano v oddelku 6 Priloge I. Opredelitev tveganja se predstavi v ustreznem poglavju poročila o kemijski varnosti in povzame v ustrezni rubriki ali ustreznih rubrikah na varnostnem listu.

Pri pripravi scenarija izpostavljenosti je treba določiti začetne predpostavke o delovnih pogojih in ukrepih za obvladovanje tveganj. Če iz začetnih predpostavk izhaja opredelitev tveganja, po kateri naj zdravje ljudi in okolje ne bi bila dovolj zaščitena, je nujno opraviti iterativni postopek ob spremembi enega ali več dejavnikov, dokler se ne dokaže, da je nadzor primeren. Zaradi tega se lahko zahteva ustvarjanje dodatnega tveganja ali podatki o izpostavljenosti ali ustrezna sprememba postopka, delovnih pogojev ali ukrepov za obvladovanje tveganj. Ponovitve se tako lahko opravijo med izdelavo in revizijo predvidenega scenarija (začetne) izpostavljenosti, ki vključuje razvijanje in izvajanje ukrepov za obvladovanje tveganja, in pripravo nadaljnjih informacij za izdelavo dokončnega predvidenega scenarija izpostavljenosti. Namen priprave nadaljnjih informacij je izdelati natančnejšo opredelitev tveganja, ki temelji na izboljšani oceni nevarnosti in/ali oceni izpostavljenosti.

Uporabnik na nižji stopnji izdela poročilo o kemijski varnosti, v katerem natančno navede svoje ocene kemijske varnosti in pri tem uporabi del B oddelkov 9 in 10 obrazca iz oddelka 7 Priloge I in drugih oddelkov tega obrazca, če je primerno.

Del A poročila o kemijski varnosti vključuje izjavo, da uporabnik na nižji stopnji za svoje lastne uporabe izvaja ukrepe za obvladovanje tveganja, ki so opisani v ustreznih predvidenih scenarijih izpostavljenosti, in da se ukrepi za obvladovanje tveganja, ki so opisani v predvidenih scenarijih izpostavljenosti, za opredeljene uporabe sporočajo naprej po dobavni verigi.

PRILOGA XIII

KRITERIJI ZA IDENTIFIKACIJO OBSTOJNIH SNOVI, SNOVI, KI SE KOPIČIJO V ORGANIZMIH IN STRUPENIH SNOVI TER ZELO OBSTOJNIH SNOVI IN SNOVI, KI SE ZELO LAHKO KOPIČIJO V ORGANIZMIH

Ta priloga določa kriterije za opredelitev:

| i) | snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene (PBT snovi) in |
| --- | --- |

i)

snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene (PBT snovi) in

| ii) | snovi, ki so zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih (vPvB snovi). |
| --- | --- |

ii)

snovi, ki so zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih (vPvB snovi).

Neka snov se opredeli kot PBT snov, če izpolnjuje kriterije iz oddelkov 1.1, 1.2 in 1.3. Neka snov se opredeli kot vPvB snov, če izpolnjuje kriterije iz oddelkov 2.1 in 2.2. Ta priloga se ne uporablja za anorganske snovi, uporablja pa se za organokovinske spojine.

1.   PBT SNOVI

Med PBT snovi štejemo snovi, ki izpolnjujejo vse tri kriterije iz spodnjih oddelkov.

1.1.   Obstojnost

Snov izpolnjuje merilo obstojnosti (P-), če:

| — | je razpolovna doba v morski vodi daljša od 60 dni, ali |
| --- | --- |

—

je razpolovna doba v morski vodi daljša od 60 dni, ali

| — | je razpolovna doba v sladki vodi ali vodi rečnega ustja daljša od 40 dni, ali |
| --- | --- |

—

je razpolovna doba v sladki vodi ali vodi rečnega ustja daljša od 40 dni, ali

| — | je razpolovna doba v morskem sedimentu daljša od 180 dni, ali |
| --- | --- |

—

je razpolovna doba v morskem sedimentu daljša od 180 dni, ali

| — | je razpolovna doba v sladkovodnem sedimentu ali sedimentu rečnega ustja daljša od 120 dni, ali |
| --- | --- |

—

je razpolovna doba v sladkovodnem sedimentu ali sedimentu rečnega ustja daljša od 120 dni, ali

| — | je razpolovna doba v tleh daljša od 120 dni. |
| --- | --- |

—

je razpolovna doba v tleh daljša od 120 dni.

Ocena obstojnosti v okolju temelji na razpoložljivih podatkih o razpolovni dobi, zbranih pod ustreznimi pogoji, ki jih opiše registracijski zavezanec.

1.2.   Kopičenje v organizmih

Snov izpolnjuje kriterij kopičenja v organizmih (B-), če:

| — | je biokoncentracijski faktor (BCF) višji od 2 000. |
| --- | --- |

—

je biokoncentracijski faktor (BCF) višji od 2 000.

Ocena kopičenja v organizmih temelji na izmerjenih podatkih o biokoncentraciji v vodnih vrstah. Lahko se uporabi podatke za sladkovodne ali morske vrste rib.

1.3.   Strupenost

Snov izpolnjuje merilo strupenosti v organizmih (T-), če:

| — | je dolgodobna koncentracija brez opaženega učinka (NOEC) za morske ali sladkovodne organizme manj kot 0.01 mg/l ali |
| --- | --- |

—

je dolgodobna koncentracija brez opaženega učinka (NOEC) za morske ali sladkovodne organizme manj kot 0.01 mg/l ali

| — | je snov razvrščena med rakotvorne (skupini 1 in 2), mutagene (skupini 1 in 2) snovi ali snovi, strupene za razmnoževanje (skupine 1, 2 in 3), ali |
| --- | --- |

—

je snov razvrščena med rakotvorne (skupini 1 in 2), mutagene (skupini 1 in 2) snovi ali snovi, strupene za razmnoževanje (skupine 1, 2 in 3), ali

| — | obstajajo drugi dokazi kronične strupenosti, kot se opredeli na podlagi razvrstitev: T, R48, ali Xn, R48 skladno z Direktivo 67/548/EGS. |
| --- | --- |

—

obstajajo drugi dokazi kronične strupenosti, kot se opredeli na podlagi razvrstitev: T, R48, ali Xn, R48 skladno z Direktivo 67/548/EGS.

2.   vPvB SNOVI

Med vPvB snovi štejemo snovi, ki izpolnjujejo kriterije iz spodnjih oddelkov.

2.1.   Obstojnost

Snov izpolnjuje kriterij dolge obstojnosti (vP-), če:

| — | je razpolovna doba v morski, sladki vodi ali vodi rečnega ustja daljša od 60 dni, ali |
| --- | --- |

—

je razpolovna doba v morski, sladki vodi ali vodi rečnega ustja daljša od 60 dni, ali

| — | je razpolovna doba v morski, sladkovodnem sedimentu ali sedimentu rečnega ustja daljša od 180 dni, ali |
| --- | --- |

—

je razpolovna doba v morski, sladkovodnem sedimentu ali sedimentu rečnega ustja daljša od 180 dni, ali

| — | je razpolovna doba v tleh daljša od 180 dni. |
| --- | --- |

—

je razpolovna doba v tleh daljša od 180 dni.

2.2.   Kopičenje v organizmih

Snov izpolnjuje kriterij visokega kopičenja v organizmih (vB-), če:

| — | je biokoncentracijski faktor(BCF) višji od 5 000. |
| --- | --- |

—

je biokoncentracijski faktor(BCF) višji od 5 000.

PRILOGA XIV

SEZNAM SNOVI, KI SO PREDMET ODOBRITVE

PRILOGA XV

DOKUMENTACIJA

I.   UVOD IN SPLOŠNE DOLOČBE

Ta priloga določa splošna načela za pripravo dokumentacije za predlog in utemeljitev:

| — | usklajene razvrstitve in označitve CMR dražil dihal in drugih vplivov; |
| --- | --- |

—

usklajene razvrstitve in označitve CMR dražil dihal in drugih vplivov;

| — | identifikacije PBT, vPvB ali snovi, ki vzbuja enakovredno zaskrbljenost; |
| --- | --- |

—

identifikacije PBT, vPvB ali snovi, ki vzbuja enakovredno zaskrbljenost;

| — | omejitev proizvodnje, dajanja v promet ali uporabe snovi znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

—

omejitev proizvodnje, dajanja v promet ali uporabe snovi znotraj Skupnosti.

Ustrezni deli Priloge I se uporabijo za metodologijo in obliko vsake dokumentacije v skladu s to prilogo.

Za vso dokumentacijo se upoštevajo vse ustrezne informacije iz registracijske dokumentacije in se lahko uporabijo druge razpoložljive informacije. Za informacije o nevarnosti, ki predhodno še niso bile predložene Agenciji, se v dokumentacijo vključi grobi povzetek študije.

II.   VSEBINA DOKUMENTACIJE

1.   Dokumentacija za usklajeno razvrstitev in označitev CMR, dražil dihal in drugih vplivov

Predlog

Predlog vključuje identiteto(-e) zadevne(-ih) snovi ter predlagano usklajeno razvrstitev in označitev.

Utemeljitev

Primerjava razpoložljivih informacij s kriteriji iz Direktive 67/548/EGS za CMR snovi in snovi, ki povzročajo preobčutljivost diha in drugih vplivov na podlagi posameznega primeral se v skladu z ustreznimi deli Oddelka 1 Priloge I dopolni in dokumentira v obliki, ki je določena v Delu B poročila o kemijski varnosti iz Priloge I.

Utemeljitev za druge vplive na ravni Skupnosti.

Utemeljitev se zagotovi, če se izkaže potreba po dejavnosti na ravni Skupnosti.

2.   Dokumentacija za identifikacijo snovi kot CMR, PBT, vPvB ali snovi, ki vzbuja enakovredno zaskrbljenost v skladu s členom 58.

Predlog

Predlog vključuje identiteto zadevne(-h) snovi ter ali je predlagano, da se opredeli(-jo) kot PBT v skladu s členom 56(d), CMR v skladu s členom 56(a), (b) in (c), PBT v skladu s členom 56(e) ali snov, ki vzbuja enakovredno zaskrbljenost v skladu s členom 56(f).

Utemeljitev

Dopolni se primerjava razpoložljivih informacij s kriteriji iz Priloge XIII za PBT v skladu s členom 56(d) in vPvB v skladu s členom 56(e) ali ocena nevarnosti in primerjava s členom 56(f) v skladu z ustreznimi deli oddelkov 1 do 4 Priloge I. To se dokumentira v obliki, ki je določena v Delu B poročila o kemijski varnosti iz Priloge I.

Informacije o izpostavljenosti, alternativnih snoveh in tveganjih

Zagotovijo se razpoložljive informacije o uporabi in izpostavljenosti ter informacije o alternativnih snoveh in tehnikah.

3.   Dokumentacija za predlog omejitev

Predlog

Predlog vključuje identiteto snovi in predlagano(-e) omejitev(-ve) proizvodnje, dajanja v promet ali uporab(-e) ter povzetek utemeljitve.

Informacije o nevarnosti in tveganju

Opišejo se tveganja, ki jih bo omejitev obravnavala, na podlagi ocene nevarnosti in tveganj v skladu z ustreznimi deli Priloge I ter se dokumentirajo v obliki, ki je določena v Delu B te priloge za poročilo o kemijski varnosti.

Zagotovi se dokaz, da izvajani ukrepi za obvladovanje tveganja (vključno s tistimi, ki so opredeljeni v registracijah v okviru členov od 10 do 14) ne zadostujejo.

Informacije o alternativah

Zagotovijo se informacije o alternativnih snoveh in tehnikah, vključno z/s:

| — | informacijami o tveganju za ljudi in okolje, ki je povezano s proizvodnjo ali uporabo alternativ; |
| --- | --- |

—

informacijami o tveganju za ljudi in okolje, ki je povezano s proizvodnjo ali uporabo alternativ;

| — | razpoložljivostjo, vključno s časovnim okvirjem; |
| --- | --- |

—

razpoložljivostjo, vključno s časovnim okvirjem;

| — | tehnično in ekonomsko združljivostjo. |
| --- | --- |

—

tehnično in ekonomsko združljivostjo.

Utemeljitev omejitev na ravni Skupnosti

Zagotovi se utemeljitev, da:

| — | se zahteva ukrepanje na ravni celotne Skupnosti |
| --- | --- |

—

se zahteva ukrepanje na ravni celotne Skupnosti

| — | je omejitev najprimernejši ukrep na ravni celotne Skupnosti, ki bo ocenjen z uporabo naslednjih kriterijev:






  (i) | učinkovitost: omejitev mora biti osredotočena na učinke ali izpostavljenosti, ki povzročajo opredeljena tveganja, in mora ta tveganja v ustreznem časovnem obdobju in sorazmerno tveganju znižati do sprejemljive ravni; |
| --- | --- | --- |

—

je omejitev najprimernejši ukrep na ravni celotne Skupnosti, ki bo ocenjen z uporabo naslednjih kriterijev:

(i)

učinkovitost: omejitev mora biti osredotočena na učinke ali izpostavljenosti, ki povzročajo opredeljena tveganja, in mora ta tveganja v ustreznem časovnem obdobju in sorazmerno tveganju znižati do sprejemljive ravni;

| (ii) | uporabnost: omejitev mora biti izvedljiva, izvršljiva in obvladljiva; |
| --- | --- |

(ii)

uporabnost: omejitev mora biti izvedljiva, izvršljiva in obvladljiva;

| (iii) | nadzorljivost: zmožnost nadzorovanja rezultatov izvajanja predlagane omejitve. |
| --- | --- |

(iii)

nadzorljivost: zmožnost nadzorovanja rezultatov izvajanja predlagane omejitve.

Socialno-ekonomska ocena

Socialno-ekonomski vplivi predlagane omejitve se smejo preučiti z ozirom na Prilogo XVI. V ta namen se dejanske koristi predlagane omejitve za zdravje ljudi in okolje lahko primerjajo z njenimi dejanskimi stroški, ki jih povzroči proizvajalcem, uvoznikom, uporabnikom na nižji stopnji, distributerjem, potrošnikom ter družbi kot celoti.

Informacije o posvetovanju zainteresiranih strani

V dokumentacijo so vključene informacije o posvetovanju zainteresiranih strani in o tem, kako so bila upoštevana njihova stališča.

PRILOGA XVI

SOCIALNO-EKONOMSKA ANALIZA

Ta priloga navaja informacije, ki jih lahko upoštevajo predlagatelji socialno-ekonomske analize (SEA) z vlogo za odobritev, kakor je navedeno v členu 61(5)(a) ali v povezavi s predlagano omejitvijo, kakor je navedeno v členu 68(6)(b).

Agencija pripravi navodila za pripravo socialno-ekonomskih analiz. Socialno-ekonomske analize ali prispevki k tem analizam se predložijo v obliki, ki jo določi Agencija v skladu s členom 110.

Vendar pa je vlagatelj za odobritev odgovoren za raven podrobnosti in področje uporabe SEA ali prispevkov k tej analizi; v primeru predlagane omejitve je za to odgovorna zainteresirana stran. Zagotovljene informacije lahko na vsaki stopnji obravnavajo socialno-ekonomske vplive.

SEA lahko vključuje naslednje elemente:

| — | Vpliv odobrene ali zavrnjene odobritve na vlagatelja(-e) ali, v primeru predlagane omejitve, vpliv na industrijo (npr. proizvajalce in uvoznike). Vpliv na vse druge udeležence dobavne verige, uporabnike na nižji stopnji in povezane posle z vidika ekonomskih posledic, kot so vpliv na vlaganja, raziskave in razvoj, inovacije, enkratne in obratovalne stroške (npr. skladnost; prehodne ureditve; spremembe obstoječih postopkov, sistemi sporočanja in spremljanja; vgradnja novih tehnologij itd.), ob upoštevanju splošnih gibanj na trgu in v tehnologiji. |
| --- | --- |

—

Vpliv odobrene ali zavrnjene odobritve na vlagatelja(-e) ali, v primeru predlagane omejitve, vpliv na industrijo (npr. proizvajalce in uvoznike). Vpliv na vse druge udeležence dobavne verige, uporabnike na nižji stopnji in povezane posle z vidika ekonomskih posledic, kot so vpliv na vlaganja, raziskave in razvoj, inovacije, enkratne in obratovalne stroške (npr. skladnost; prehodne ureditve; spremembe obstoječih postopkov, sistemi sporočanja in spremljanja; vgradnja novih tehnologij itd.), ob upoštevanju splošnih gibanj na trgu in v tehnologiji.

| — | Vplive odobrene ali zavrnjene odobritve ali predlagane omejitve na potrošnike. Na primer cene izdelkov, spremembe v sestavi ali kakovosti izdelkov, dosegljivost izdelkov, potrošniška izbira ter učinki na zdravje ljudi in okolje, če ti vplivajo na potrošnike. |
| --- | --- |

—

Vplive odobrene ali zavrnjene odobritve ali predlagane omejitve na potrošnike. Na primer cene izdelkov, spremembe v sestavi ali kakovosti izdelkov, dosegljivost izdelkov, potrošniška izbira ter učinki na zdravje ljudi in okolje, če ti vplivajo na potrošnike.

| — | Družbene posledice odobrene ali zavrnjene odobritve ali predlagane omejitve. Na primer varnost delovnega mesta in zaposlovanje. |
| --- | --- |

—

Družbene posledice odobrene ali zavrnjene odobritve ali predlagane omejitve. Na primer varnost delovnega mesta in zaposlovanje.

| — | Razpoložljivost, primernost in tehnično združljivost alternativnih snovi in/ali tehnologij in njihove ekonomske posledice ter informacije o stopnjah tehnoloških sprememb in možnostih za te spremembe v zadevnem(-ih) sektorju(-ih). Socialne in/ali ekonomske vplive uporabe vseh razpoložljivih alternativnih možnosti, opredeljenih v členu 61(5)(b) v primeru vloge za izdajo odobritve. |
| --- | --- |

—

Razpoložljivost, primernost in tehnično združljivost alternativnih snovi in/ali tehnologij in njihove ekonomske posledice ter informacije o stopnjah tehnoloških sprememb in možnostih za te spremembe v zadevnem(-ih) sektorju(-ih). Socialne in/ali ekonomske vplive uporabe vseh razpoložljivih alternativnih možnosti, opredeljenih v členu 61(5)(b) v primeru vloge za izdajo odobritve.

| — | Širše posledice za trgovanje, konkurenco in ekonomski razvoj (zlasti za mala in srednje velika podjetja in v povezavi s tretjimi državami) odobrene ali zavrnjene odobritve ali predlagane omejitve. To lahko vključuje upoštevanje lokalnih, regionalnih, nacionalnih ali mednarodnih vidikov. |
| --- | --- |

—

Širše posledice za trgovanje, konkurenco in ekonomski razvoj (zlasti za mala in srednje velika podjetja in v povezavi s tretjimi državami) odobrene ali zavrnjene odobritve ali predlagane omejitve. To lahko vključuje upoštevanje lokalnih, regionalnih, nacionalnih ali mednarodnih vidikov.

| — | V primeru predlagane omejitve predloge za druge regulativne in neregulativne ukrepe, ki bi lahko izpolnili cilj predlagane omejitve (to upošteva obstoječo zakonodajo). To naj vključuje oceno učinkovitosti in stroškov, povezanih z alternativnimi ukrepi za obvladovanje tveganja. |
| --- | --- |

—

V primeru predlagane omejitve predloge za druge regulativne in neregulativne ukrepe, ki bi lahko izpolnili cilj predlagane omejitve (to upošteva obstoječo zakonodajo). To naj vključuje oceno učinkovitosti in stroškov, povezanih z alternativnimi ukrepi za obvladovanje tveganja.

| — | V primeru predlagane omejitve ali zavrnjene odobritve koristi za zdravje ljudi in okolje ter socialne in ekonomske koristi predlagane omejitve. Na primer zdravje delavcev, okoljska uspešnost in porazdelitev teh koristi, na primer v geografske skupine in skupine prebivalstva. |
| --- | --- |

—

V primeru predlagane omejitve ali zavrnjene odobritve koristi za zdravje ljudi in okolje ter socialne in ekonomske koristi predlagane omejitve. Na primer zdravje delavcev, okoljska uspešnost in porazdelitev teh koristi, na primer v geografske skupine in skupine prebivalstva.

| — | SEA prav tako lahko obravnava katero koli drugo vprašanje, ki je za vlagatelja(-e) ali zainteresirane strani pomembno. |
| --- | --- |

—

SEA prav tako lahko obravnava katero koli drugo vprašanje, ki je za vlagatelja(-e) ali zainteresirane strani pomembno.

PRILOGA XVII

OMEJITVE PROIZVODNJE, DAJANJA V PROMET IN UPORABE NEKATERIH NEVARNIH SNOVI, PRIPRAVKOV IN IZDELKOV

| Oznaka snovi, skupin snovi ali pripravka | Pogoji omejitve |
| --- | --- |
| 1. | Poliklorirani terfenili (PCT)






  — | Pripravki, vključno z odpadnimi olji, z vsebnostjo PCT višjo od 0,005 masnih %. |

Oznaka snovi, skupin snovi ali pripravka

Pogoji omejitve

1.

Poliklorirani terfenili (PCT)

—

Pripravki, vključno z odpadnimi olji, z vsebnostjo PCT višjo od 0,005 masnih %.

| 1. | Se ne uporabljajo. Vendar pa se še naprej dovoli uporaba opreme, naprav in tekočin, ki so obratovale ali bile uporabljene na dan 30. junija 1986, do njihove odstranitve ali konca njihove življenjske dobe:






  (a) | transformatorji za električno opremo z zaprtim sistemom, upori in induktorji; |
| --- | --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo. Vendar pa se še naprej dovoli uporaba opreme, naprav in tekočin, ki so obratovale ali bile uporabljene na dan 30. junija 1986, do njihove odstranitve ali konca njihove življenjske dobe:

(a)

transformatorji za električno opremo z zaprtim sistemom, upori in induktorji;

| (b) | veliki kondenzatorji (≥ 1 kg skupne mase); |
| --- | --- |

(b)

veliki kondenzatorji (≥ 1 kg skupne mase);

| (c) | majhni kondenzatorji; |
| --- | --- |

(c)

majhni kondenzatorji;

| (d) | tekočine za prenos toplote v napravah za prenos toplote z zaprtim tokokrogom; |
| --- | --- |

(d)

tekočine za prenos toplote v napravah za prenos toplote z zaprtim tokokrogom;

| (e) | hidravlične tekočine za opremo za podzemno rudarstvo. |
| --- | --- |

(e)

hidravlične tekočine za opremo za podzemno rudarstvo.

| 2. | Zaradi varovanja zdravja in okolja država članica lahko prepove uporabo opreme, naprav in tekočin iz razdelka 1, preden so odstranjene ali preden se izteče njihova življenjska doba. |
| --- | --- |

2.

Zaradi varovanja zdravja in okolja država članica lahko prepove uporabo opreme, naprav in tekočin iz razdelka 1, preden so odstranjene ali preden se izteče njihova življenjska doba.

| 3. | Prepovedano je dajanje v promet že rabljene opreme, naprav in tekočin iz razdelka 1, ki še niso namenjene za odstranitev. |
| --- | --- |

3.

Prepovedano je dajanje v promet že rabljene opreme, naprav in tekočin iz razdelka 1, ki še niso namenjene za odstranitev.

| 4. | Kadar država članica meni, da iz tehničnih razlogov ni možno uporabljati nadomestnih izdelkov, lahko še naprej dovili uporabo PCT in njihovih pripravkov, če so v običajnih pogojih vzdrževanja opreme namenjeni izključno za dopolnitev ravni tekočin, ki vsebujejo PCT, v pravilno delujoče obstoječe naprave, pridobljene pred 1. oktobrom 1985. |
| --- | --- |

4.

Kadar država članica meni, da iz tehničnih razlogov ni možno uporabljati nadomestnih izdelkov, lahko še naprej dovili uporabo PCT in njihovih pripravkov, če so v običajnih pogojih vzdrževanja opreme namenjeni izključno za dopolnitev ravni tekočin, ki vsebujejo PCT, v pravilno delujoče obstoječe naprave, pridobljene pred 1. oktobrom 1985.

| 5. | Država članica lahko dovoli odstopanja od prepovedi dajanja v promet in uporabe takih primarnih in vmesnih snovi ali pripravkov, če meni, da taka odstopanja nimajo škodljivih učinkov na zdravje in okolje ter pod pogojem, da z navedbo razlogov o tem predhodno uradno obvestijo Komisijo. |
| --- | --- |

5.

Država članica lahko dovoli odstopanja od prepovedi dajanja v promet in uporabe takih primarnih in vmesnih snovi ali pripravkov, če meni, da taka odstopanja nimajo škodljivih učinkov na zdravje in okolje ter pod pogojem, da z navedbo razlogov o tem predhodno uradno obvestijo Komisijo.

| 6. | Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z označevanjem nevarnih snovi in pripravkov morajo biti na opremi in napravah, ki vsebujejo PCT, izobešena tudi navodila o odstranjevanju PCT ter vzdrževanju in uporabi opreme in naprav, ki PCT vsebujejo. Navodila morajo biti izobešena tako, da jih je možno brati vodoravno, ko je objekt, ki vsebuje PCT, vgrajen ali postavljen na običajni način. Napis se mora jasno razlikovati od ozadja in mora biti v jeziku, razumljivem na ozemlju, kjer se uporablja. |
| --- | --- |

6.

Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z označevanjem nevarnih snovi in pripravkov morajo biti na opremi in napravah, ki vsebujejo PCT, izobešena tudi navodila o odstranjevanju PCT ter vzdrževanju in uporabi opreme in naprav, ki PCT vsebujejo. Navodila morajo biti izobešena tako, da jih je možno brati vodoravno, ko je objekt, ki vsebuje PCT, vgrajen ali postavljen na običajni način. Napis se mora jasno razlikovati od ozadja in mora biti v jeziku, razumljivem na ozemlju, kjer se uporablja.

| 2. | Kloro-1-etilen (monomer vinil klorid)
  Št. CAS 75-01-4
  Št. EINECS 200-831-0 |
| --- | --- |

2.

Kloro-1-etilen (monomer vinil klorid)

Št. CAS 75-01-4

Št. EINECS 200-831-0

Se ne uporablja kot potisni plin za razprševanje aerosolov za katerikoli namen.

| 3. | Tekoče snovi ali pripravki, ki se štejejo za nevarne po opredelitvah iz Direktive Sveta 67/548/EGS in Direktive 1999/45/ES. |
| --- | --- |

3.

Tekoče snovi ali pripravki, ki se štejejo za nevarne po opredelitvah iz Direktive Sveta 67/548/EGS in Direktive 1999/45/ES.

| 1. | Se ne uporabljajo v:






  — | okrasnih predmetih, namenjenih za dajanje svetlobe ali barvnih učinkov z različnimi fazami, na primer v okrasnih svetilkah in pepelnikih, |
| --- | --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo v:

—

okrasnih predmetih, namenjenih za dajanje svetlobe ali barvnih učinkov z različnimi fazami, na primer v okrasnih svetilkah in pepelnikih,

| — | trikih in šalah, |
| --- | --- |

—

trikih in šalah,

| — | igrah za enega ali več udeležencev ali katerem koli predmetu, namenjenem za uporabo kot takem, četudi samo za okrasne namene. |
| --- | --- |

—

igrah za enega ali več udeležencev ali katerem koli predmetu, namenjenem za uporabo kot takem, četudi samo za okrasne namene.

| 2. | Brez poseganja v razdelek 1 snovi in pripravki, ki:






  — | predstavljajo tveganje pri vdihavanju in so označeni s stavkom R65, in |
| --- | --- | --- |

2.

Brez poseganja v razdelek 1 snovi in pripravki, ki:

—

predstavljajo tveganje pri vdihavanju in so označeni s stavkom R65, in

| — | se lahko uporabijo kot gorivo v okrasnih svetilkah, ter |
| --- | --- |

—

se lahko uporabijo kot gorivo v okrasnih svetilkah, ter

| — | se dajejo na trg v embalaži s prostornino 15 litrov ali manj, |
| --- | --- |

—

se dajejo na trg v embalaži s prostornino 15 litrov ali manj,

ne vsebujejo, razen če to ni potrebno iz davčnih razlogov, barvila ali parfuma ali obojega.

| 3. | Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem ter označevanjem nevarnih snovi in pripravkov mora biti embalaža snovi in pripravkov, zajetih v razdelku 2, če so namenjeni za uporabo v svetilkah, čitljivo in trajno označena na naslednji način:
  „Svetilke, napolnjene s to tekočino, hraniti zunaj dosega otrok“. |
| --- | --- |

3.

Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem ter označevanjem nevarnih snovi in pripravkov mora biti embalaža snovi in pripravkov, zajetih v razdelku 2, če so namenjeni za uporabo v svetilkah, čitljivo in trajno označena na naslednji način:

„Svetilke, napolnjene s to tekočino, hraniti zunaj dosega otrok“.

| 4. | Tris (2,3 dibromopropil) fosfat
  Št. CAS 126-72-7 |
| --- | --- |

4.

Tris (2,3 dibromopropil) fosfat

Št. CAS 126-72-7

Se ne uporablja za tekstilne izdelke, kakor so oblačila, spodnja oblačila in perilo, ki so namenjeni stiku s kožo.

| 5. | Benzen
  Št. CAS 71-43-2
  Št. EINECS 200-753-7 |
| --- | --- |

5.

Benzen

Št. CAS 71-43-2

Št. EINECS 200-753-7

| 1. | Ni dovoljen v igračah ali delih igrač, kakršne so dane v promet, kadar koncentracija prostega benzena presega 5 mg/kg mase igrače ali dela igrače. |
| --- | --- |

1.

Ni dovoljen v igračah ali delih igrač, kakršne so dane v promet, kadar koncentracija prostega benzena presega 5 mg/kg mase igrače ali dela igrače.

| 2. | Se ne uporablja v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnih % v snoveh ali pripravkih, ki se dajejo v promet. |
| --- | --- |

2.

Se ne uporablja v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnih % v snoveh ali pripravkih, ki se dajejo v promet.

| 3. | Razdelek 2 pa se ne uporablja za:






  (a) | motorna goriva, zajeta z Direktivo 98/70/ES; |
| --- | --- | --- |

3.

Razdelek 2 pa se ne uporablja za:

(a)

motorna goriva, zajeta z Direktivo 98/70/ES;

| (b) | snovi in pripravke za uporabo v industrijskih postopkih, ki ne dopuščajo emisije benzena v količinah, ki presegajo količine, določene v obstoječi zakonodaji; |
| --- | --- |

(b)

snovi in pripravke za uporabo v industrijskih postopkih, ki ne dopuščajo emisije benzena v količinah, ki presegajo količine, določene v obstoječi zakonodaji;

| (c) | odpadke, zajete z Direktivo 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih (1) in Direktivo 2006/12/ES. |
| --- | --- |

(c)

odpadke, zajete z Direktivo 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih (1) in Direktivo 2006/12/ES.

| 6. | Azbestna vlakna






  (a) | Krokidolit
  Št. CAS 12001-28-4 |
| --- | --- | --- |

6.

Azbestna vlakna

(a)

Krokidolit

Št. CAS 12001-28-4

| (b) | Amozit
  Št. CAS 12172-73-5 |
| --- | --- |

(b)

Amozit

Št. CAS 12172-73-5

| (c) | Antofilit
  Št. CAS 77536-67-5 |
| --- | --- |

(c)

Antofilit

Št. CAS 77536-67-5

| (d) | Aktinolit
  Št. CAS 77536-66-4 |
| --- | --- |

(d)

Aktinolit

Št. CAS 77536-66-4

| (e) | Tremolit
  Št. CAS 77536-68-6 |
| --- | --- |

(e)

Tremolit

Št. CAS 77536-68-6

| (f) | Krizotil (2)

  Št. CAS 12001-29-5
  Št. CAS 132207-32-0 |
| --- | --- |

(f)

Krizotil (2)

Št. CAS 12001-29-5

Št. CAS 132207-32-0

| 1. | Dajanje v promet ter uporaba teh vlaken in izdelkov, ki so jim bila ta vlakna namenoma dodana, sta prepovedana.
  Vendar države članice iz te prepovedi lahko izvzamejo dajanje v promet in uporabo diafragm, ki vsebujejo krizotil (točka (f)) za obstoječe naprave za elektrolizo do konca njihove življenjske dobe ali dokler ne bodo na voljo nadomestne možnosti, ki ne vsebujejo azbesta, kar je prej. Komisija bo to izjemo ponovno preučila pred 1. januarjem 2008. |
| --- | --- |

1.

Dajanje v promet ter uporaba teh vlaken in izdelkov, ki so jim bila ta vlakna namenoma dodana, sta prepovedana.

Vendar države članice iz te prepovedi lahko izvzamejo dajanje v promet in uporabo diafragm, ki vsebujejo krizotil (točka (f)) za obstoječe naprave za elektrolizo do konca njihove življenjske dobe ali dokler ne bodo na voljo nadomestne možnosti, ki ne vsebujejo azbesta, kar je prej. Komisija bo to izjemo ponovno preučila pred 1. januarjem 2008.

| 2. | Uporaba izdelkov, ki vsebujejo azbestna vlakna iz razdelka 1 zgoraj, ki so že bila vgrajena in/ali že v uporabi pred 1. januarjem 2005, je še naprej dovoljena do njihove odstranitve ali do konca njihove življenjske dobe. Vendar države članice iz razlogov varovanja zdravja lahko prepovejo uporabo takšnih izdelkov preden se jih odstrani ali preden se izteče njihova življenjska doba.
  Države članice na svojih ozemljih ne dovolijo uvedbe novih načinov uporabe krizotilnega azbesta. |
| --- | --- |

2.

Uporaba izdelkov, ki vsebujejo azbestna vlakna iz razdelka 1 zgoraj, ki so že bila vgrajena in/ali že v uporabi pred 1. januarjem 2005, je še naprej dovoljena do njihove odstranitve ali do konca njihove življenjske dobe. Vendar države članice iz razlogov varovanja zdravja lahko prepovejo uporabo takšnih izdelkov preden se jih odstrani ali preden se izteče njihova življenjska doba.

Države članice na svojih ozemljih ne dovolijo uvedbe novih načinov uporabe krizotilnega azbesta.

| 3. | Brez poseganja v uporabo drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in pripravkov se dajanje v promet ter uporaba teh vlaken in izdelkov, ki ta vlakna vsebujejo, kakor je dovoljeno v skladu z zgoraj navedenimi izjemami, dovoli le, če so izdelki označeni v skladu z določbami Dodatka 7 te uredbe. |
| --- | --- |

3.

Brez poseganja v uporabo drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in pripravkov se dajanje v promet ter uporaba teh vlaken in izdelkov, ki ta vlakna vsebujejo, kakor je dovoljeno v skladu z zgoraj navedenimi izjemami, dovoli le, če so izdelki označeni v skladu z določbami Dodatka 7 te uredbe.

| 7. | Tris-aziridinil-fosfinoksid
  Št. CAS 5455-55-1 |
| --- | --- |

7.

Tris-aziridinil-fosfinoksid

Št. CAS 5455-55-1

Se ne uporablja za tekstilne izdelke, kakor so oblačila, spodnja oblačila in perilo, ki so namenjeni stiku s kožo.

| 8. | Polibrombifenili; Polibromirani bifenili (PBB)
  Št. CAS 59536-65-1 |
| --- | --- |

8.

Polibrombifenili; Polibromirani bifenili (PBB)

Št. CAS 59536-65-1

| 9. | Milni prašek iz lubja (Quillaja saponaria) in njegovi derivati, ki vsebujejo saponine
  Prašek iz korenin Helleborus viridis in Helleborus niger

  Prašek iz korenin Veratrum album in Veratrum nigrum

  Benzidin in/ali njegovi derivati
  Št. CAS 92-87-5
  Št. EINECS 202-199-1

  o-nitrobenzaldehid
  Št. CAS 552-89-6
  Lesni prah |
| --- | --- |

9.

Milni prašek iz lubja (Quillaja saponaria) in njegovi derivati, ki vsebujejo saponine

Prašek iz korenin Helleborus viridis in Helleborus niger

Prašek iz korenin Veratrum album in Veratrum nigrum

Benzidin in/ali njegovi derivati

Št. CAS 92-87-5

Št. EINECS 202-199-1

o-nitrobenzaldehid

Št. CAS 552-89-6

Lesni prah

| 1. | Se ne uporabljajo v igračah — dražilih ali predmetih, ki se bodo uporabljali kot taki, na primer kot sestavina kihalnega praška in smrdljivih bomb. |
| --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo v igračah — dražilih ali predmetih, ki se bodo uporabljali kot taki, na primer kot sestavina kihalnega praška in smrdljivih bomb.

| 2. | Vendar pa se razdelek 1 ne uporablja za smrdljive bombe, ki vsebujejo več kot 1,5 ml tekočine. |
| --- | --- |

2.

Vendar pa se razdelek 1 ne uporablja za smrdljive bombe, ki vsebujejo več kot 1,5 ml tekočine.

| 10. | Amonijev sulfid
  Št. CAS 12135-76-1
  Amonijev hidrogen sulfid
  Št. CAS 12124-99-1
  Amonijev polisulfid
  Št. CAS 9080-17-5
  Št. EINECS 232-989-1 |
| --- | --- |

10.

Amonijev sulfid

Št. CAS 12135-76-1

Amonijev hidrogen sulfid

Št. CAS 12124-99-1

Amonijev polisulfid

Št. CAS 9080-17-5

Št. EINECS 232-989-1

| 11. | Hlapni estri bromocetnih kislin: | Metil bromacetat |
| --- | --- | --- |

11.

Hlapni estri bromocetnih kislin:

Metil bromacetat

| | Št. CAS 96-32-2 |
| --- | --- |

Št. CAS 96-32-2

| | Št. EINECS 202-499-2 |
| --- | --- |

Št. EINECS 202-499-2

| | Etil bromacetat |
| --- | --- |

Etil bromacetat

| | Št. CAS 105-36-2 |
| --- | --- |

Št. CAS 105-36-2

| | Št. EINECS 203-290-9 |
| --- | --- |

Št. EINECS 203-290-9

| | Propil bromacetat |
| --- | --- |

Propil bromacetat

| | Št. CAS 35223-80-4 |
| --- | --- |

Št. CAS 35223-80-4

| | Butil bromacetat |
| --- | --- |

Butil bromacetat

| 12. | 2-naftilamin
  Št. CAS 91-59-8
  Št. EINECS 202-080-4
  in njegove soli |
| --- | --- |

12.

2-naftilamin

Št. CAS 91-59-8

Št. EINECS 202-080-4

in njegove soli

| 13. | Benzidin
  Št. CAS 92-87-5
  Št. EINECS 202-199-1
  in njegove soli |
| --- | --- |

13.

Benzidin

Št. CAS 92-87-5

Št. EINECS 202-199-1

in njegove soli

| 14. | 4-nitrobifenil
  Št. CAS 92-93-3
  Št. EINECS 202-204-7 |
| --- | --- |

14.

4-nitrobifenil

Št. CAS 92-93-3

Št. EINECS 202-204-7

| 15. | 4-aminobifenil
  Št. CAS 92-67-1
  Št. EINECS 202-177-1
  in njegove soli |
| --- | --- |

15.

4-aminobifenil

Št. CAS 92-67-1

Št. EINECS 202-177-1

in njegove soli

| 1. | Se ne uporablja v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnih % v snoveh in pripravkih, ki se dajejo v promet.
  Ta določba se ne uporablja za odpadke, ki vsebujejo eno ali več teh snovi, zajete z Direktivama 91/689/EGS in 2006/12/ES. |
| --- | --- |

1.

Se ne uporablja v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnih % v snoveh in pripravkih, ki se dajejo v promet.

Ta določba se ne uporablja za odpadke, ki vsebujejo eno ali več teh snovi, zajete z Direktivama 91/689/EGS in 2006/12/ES.

| 2. | Take snovi in pripravki se ne dajejo v splošno rabo. |
| --- | --- |

2.

Take snovi in pripravki se ne dajejo v splošno rabo.

| 3. | Brez poseganja v uporabo drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in pripravkov mora biti na embalaži takih pripravkov čitljiva in neizbrisna oznaka, kakor sledi:
  „Samo za poklicne uporabnike“. |
| --- | --- |

3.

Brez poseganja v uporabo drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in pripravkov mora biti na embalaži takih pripravkov čitljiva in neizbrisna oznaka, kakor sledi:

„Samo za poklicne uporabnike“.

| 16. | Svinčevi ogljiki:






  (a) | nevtralni anhidridni karbonat (PbCO3)
  Št. CAS 598-63-0
  Št. EINECS 209-943-4 |
| --- | --- | --- |

16.

Svinčevi ogljiki:

(a)

nevtralni anhidridni karbonat (PbCO3)

Št. CAS 598-63-0

Št. EINECS 209-943-4

| (b) | svinčev hidrokarbonat 2 Pb CO3-Pb(OH)2

  Št. CAS 1319-46-6
  Št. EINECS 215-290-6 |
| --- | --- |

(b)

svinčev hidrokarbonat 2 Pb CO3-Pb(OH)2

Št. CAS 1319-46-6

Št. EINECS 215-290-6

Se ne uporabljajo kot snovi in sestavina pripravkov za barve, razen za restavriranje in vzdrževanje umetniških del in zgodovinskih zgradb ter njihove notranjosti, kadar države članice na svojem ozemlju to želijo dovoliti v skladu z določbami Konvencije 13 ILO o uporabi belega svinca in sulfatov svinca v barvi.

| 17. | Svinčevi sulfati:






  (a) | PbSO4 (1:1)
  Št. CAS 7446-14-2
  Št. EINECS 231-198-9 |
| --- | --- | --- |

17.

Svinčevi sulfati:

(a)

PbSO4 (1:1)

Št. CAS 7446-14-2

Št. EINECS 231-198-9

| (b) | Pbx SO4

  Št. CAS 15739-80-7
  Št. EINECS 239-831-0 |
| --- | --- |

(b)

Pbx SO4

Št. CAS 15739-80-7

Št. EINECS 239-831-0

| 18. | Spojine živega srebra |
| --- | --- |

18.

Spojine živega srebra

| 1. | Se ne uporabljajo kot snovi in sestavine pripravkov za uporabo:






  (a) | pri preprečevanju obraščanja mikroorganizmov, rastlin ali živali:






  — | na lupine čolnov, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo kot snovi in sestavine pripravkov za uporabo:

(a)

pri preprečevanju obraščanja mikroorganizmov, rastlin ali živali:

—

na lupine čolnov,

| — | na varovalne mreže, plavače, mreže in vse druge naprave ali opremo, ki se uporabljajo pri gojenju rib ali lupinarjev, |
| --- | --- |

—

na varovalne mreže, plavače, mreže in vse druge naprave ali opremo, ki se uporabljajo pri gojenju rib ali lupinarjev,

| — | na vse v celoti ali delno potopljene naprave ali opremo; |
| --- | --- |

—

na vse v celoti ali delno potopljene naprave ali opremo;

| (b) | pri impregnaciji lesa; |
| --- | --- |

(b)

pri impregnaciji lesa;

| (c) | pri impregnaciji visoko odpornih industrijskih tekstilij in preje za njihovo izdelavo; |
| --- | --- |

(c)

pri impregnaciji visoko odpornih industrijskih tekstilij in preje za njihovo izdelavo;

| (d) | pri obdelavi industrijskih vod, ne glede na njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(d)

pri obdelavi industrijskih vod, ne glede na njihovo uporabo.

| 2. | Prepovedano je dajanje v promet baterij in akumulatorjev, ki vsebujejo več kakor 0,0005 masnih % živega srebra, vključno s primeri, v katerih so takšne baterije in akumulatorji vgrajeni v naprave. Gumbaste celice in baterije, sestavljene iz gumbastih celic, ki vsebujejo največ 2 masna % živega srebra, so izvzete iz te prepovedi. |
| --- | --- |

2.

Prepovedano je dajanje v promet baterij in akumulatorjev, ki vsebujejo več kakor 0,0005 masnih % živega srebra, vključno s primeri, v katerih so takšne baterije in akumulatorji vgrajeni v naprave. Gumbaste celice in baterije, sestavljene iz gumbastih celic, ki vsebujejo največ 2 masna % živega srebra, so izvzete iz te prepovedi.

| 19. | Spojine arzena |
| --- | --- |

19.

Spojine arzena

| 1. | Se ne uporabljajo kot snovi in sestavine pripravkov za uporabo:






  (a) | pri preprečevanju obraščanja mikroorganizmov, rastlin ali živali:






  — | na lupine čolnov, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo kot snovi in sestavine pripravkov za uporabo:

(a)

pri preprečevanju obraščanja mikroorganizmov, rastlin ali živali:

—

na lupine čolnov,

| — | na varovalne mreže, plavače, mreže in vse druge naprave ali opremo, ki se uporabljajo pri gojenju rib ali lupinarjev, |
| --- | --- |

—

na varovalne mreže, plavače, mreže in vse druge naprave ali opremo, ki se uporabljajo pri gojenju rib ali lupinarjev,

| — | na vse v celoti ali delno potopljene naprave ali opremo; |
| --- | --- |

—

na vse v celoti ali delno potopljene naprave ali opremo;

| (b) | pri impregnaciji lesa. Tudi tako obdelan les se ne daje v promet; |
| --- | --- |

(b)

pri impregnaciji lesa. Tudi tako obdelan les se ne daje v promet;

| (c) | izjeme:






  (i) | v zvezi s snovmi in pripravki za zaščito lesa: lahko se uporabljajo le v industrijskih obratih z uporabo vakuuma ali pritiska za impregnacijo lesa, če so to raztopine anorganskih spojin bakra, kroma in arzena (CCA) tipa C. Tako obdelan les se ne daje v promet pred dokončanjem fiksacije sredstva za zaščito. |
| --- | --- | --- |

(c)

izjeme:

(i)

v zvezi s snovmi in pripravki za zaščito lesa: lahko se uporabljajo le v industrijskih obratih z uporabo vakuuma ali pritiska za impregnacijo lesa, če so to raztopine anorganskih spojin bakra, kroma in arzena (CCA) tipa C. Tako obdelan les se ne daje v promet pred dokončanjem fiksacije sredstva za zaščito.

| (ii) | v zvezi z lesom, obdelanim z raztopinami CCA v industrijskih obratih v skladu s točko (i): lahko se dajejo v promet za strokovno in industrijsko uporabo ter pod pogojem, da se zahteva strukturna celovitost lesa zaradi varnosti ljudi ali živine ter med uporabno dobo lesa stik s človeško kožo ni verjeten:






  — | za konstrukcijski gradbeni les v javnih in kmetijskih zgradbah, poslovnih zgradbah in industrijskih kompleksih, |
| --- | --- | --- |

(ii)

v zvezi z lesom, obdelanim z raztopinami CCA v industrijskih obratih v skladu s točko (i): lahko se dajejo v promet za strokovno in industrijsko uporabo ter pod pogojem, da se zahteva strukturna celovitost lesa zaradi varnosti ljudi ali živine ter med uporabno dobo lesa stik s človeško kožo ni verjeten:

—

za konstrukcijski gradbeni les v javnih in kmetijskih zgradbah, poslovnih zgradbah in industrijskih kompleksih,

| — | za mostove in mostičke, |
| --- | --- |

—

za mostove in mostičke,

| — | za konstrukcijski gradbeni les na področjih sladke vode in somornice, npr. za valobrane in mostove, |
| --- | --- |

—

za konstrukcijski gradbeni les na področjih sladke vode in somornice, npr. za valobrane in mostove,

| — | za protihrupne pregrade, |
| --- | --- |

—

za protihrupne pregrade,

| — | za nadzor plazov, |
| --- | --- |

—

za nadzor plazov,

| — | za varnostne ograje in pregrade ob avtocestah, |
| --- | --- |

—

za varnostne ograje in pregrade ob avtocestah,

| — | za krožno zaščito debel iglavcev pred živino, |
| --- | --- |

—

za krožno zaščito debel iglavcev pred živino,

| — | za konstrukcije za zadrževanje prsti, |
| --- | --- |

—

za konstrukcije za zadrževanje prsti,

| — | za drogove pri prenosu električne energije in telekomunikacij, |
| --- | --- |

—

za drogove pri prenosu električne energije in telekomunikacij,

| — | za pragove pri podzemni železnici. |
| --- | --- |

—

za pragove pri podzemni železnici.

Brez poseganja v uporabo drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in pripravkov se ves obdelan les, ki se daje v promet, posamezno označi „Samo za strokovno in industrijsko uporabo v industrijskih obratih, vsebuje arzen“. Ves les, ki se daje v promet v paketih, se označi z navedbo „Pri rokovanju z lesom uporabljajte zaščitne rokavice. Uporabljajte protiprašno masko in zaščito za oči, ko žagate ali drugače obdelujete ta les. Pooblaščeno podjetje z odpadki iz tega lesa ravna kot z nevarnimi odpadki“.

| (iii) | Obdelan les, naveden pod točkama (i) in (ii), se ne uporablja:






  — | v stanovanjskih zgradbah ali hišah, kakršenkoli že je njihov namen, |
| --- | --- | --- |

(iii)

Obdelan les, naveden pod točkama (i) in (ii), se ne uporablja:

—

v stanovanjskih zgradbah ali hišah, kakršenkoli že je njihov namen,

| — | pri kakršnikoli uporabi, kjer obstaja tveganje za ponavljajoči stik s kožo, |
| --- | --- |

—

pri kakršnikoli uporabi, kjer obstaja tveganje za ponavljajoči stik s kožo,

| — | v morskih vodah, |
| --- | --- |

—

v morskih vodah,

| — | za kmetijske namene, razen za stebre v ogradi za živino in uporabo v konstrukcijah/gradbeništvu v skladu s točko (ii), |
| --- | --- |

—

za kmetijske namene, razen za stebre v ogradi za živino in uporabo v konstrukcijah/gradbeništvu v skladu s točko (ii),

| — | pri kakršnikoli uporabi, kjer bi tretiran les lahko prihajal v stik z vmesnimi ali končnimi proizvodi, predvidenimi za prehrano ljudi in/ali živali. |
| --- | --- |

—

pri kakršnikoli uporabi, kjer bi tretiran les lahko prihajal v stik z vmesnimi ali končnimi proizvodi, predvidenimi za prehrano ljudi in/ali živali.

| 2. | Se ne uporabljajo kot snovi in sestavine pripravkov, predvidenih za uporabo pri obdelavi industrijskih vod, ne glede na njihovo uporabo. |
| --- | --- |

2.

Se ne uporabljajo kot snovi in sestavine pripravkov, predvidenih za uporabo pri obdelavi industrijskih vod, ne glede na njihovo uporabo.

| 20. | Organokositrne spojine |
| --- | --- |

20.

Organokositrne spojine

| 1. | Se ne dajejo v promet za uporabo kot snovi in sestavine pripravkov, kadar delujejo kot biocidi v barvah, kjer organokositrne spojine niso kemijsko vezane na vezivo. |
| --- | --- |

1.

Se ne dajejo v promet za uporabo kot snovi in sestavine pripravkov, kadar delujejo kot biocidi v barvah, kjer organokositrne spojine niso kemijsko vezane na vezivo.

| 2. | Se ne dajejo v promet ali uporabljajo kot snovi in sestavine pripravkov, ki delujejo kot biocidi za preprečevanje obraščanja mikroorganizmov, rastlin ali živali na:






  (a) | vsa plovila, ne glede na dolžino, namenjena za uporabo v morskih, obalnih in celinskih plovnih poteh, jezerih ter rečnih vodah ob izlivu v morje; |
| --- | --- | --- |

2.

Se ne dajejo v promet ali uporabljajo kot snovi in sestavine pripravkov, ki delujejo kot biocidi za preprečevanje obraščanja mikroorganizmov, rastlin ali živali na:

(a)

vsa plovila, ne glede na dolžino, namenjena za uporabo v morskih, obalnih in celinskih plovnih poteh, jezerih ter rečnih vodah ob izlivu v morje;

| (b) | varovalne mreže, plavače, mreže in vse druge naprave ali opremo, ki se uporabljajo pri gojenju rib ali lupinarjev; |
| --- | --- |

(b)

varovalne mreže, plavače, mreže in vse druge naprave ali opremo, ki se uporabljajo pri gojenju rib ali lupinarjev;

| (c) | vse v celoti ali delno potopljene naprave ali opremo; |
| --- | --- |

(c)

vse v celoti ali delno potopljene naprave ali opremo;

| 3. | Se ne uporabljajo kot snovi in sestavine pripravkov, namenjenih za uporabo pri obdelavi industrijskih voda. |
| --- | --- |

3.

Se ne uporabljajo kot snovi in sestavine pripravkov, namenjenih za uporabo pri obdelavi industrijskih voda.

| 21. | Di-μ-okso-di-n-butil hidroksi kositrov boran C8H19BO3Sn (DBB)
  Št. CAS 75113-37-0
  Št. ELINCS 401-040-5 |
| --- | --- |

21.

Di-μ-okso-di-n-butil hidroksi kositrov boran C8H19BO3Sn (DBB)

Št. CAS 75113-37-0

Št. ELINCS 401-040-5

Je prepovedan v koncentraciji enaki ali večji od 0,1 % v snoveh in sestavinah pripravkov, ki se dajejo v promet. Ta predpis se ne uporablja za to snov (DBB) ali pripravke, ki to snov vsebujejo, če so namenjeni izključno za predelavo v končne izdelke, v katerih se ta snov bo več pojavljala v koncentraciji enaki ali večji od 0,1 %.

| 22. | Pentaklorofenol
  Št. CAS 87-86-5
  Št. EINECS 201-778-6
  ter njegove soli in estri |
| --- | --- |

22.

Pentaklorofenol

Št. CAS 87-86-5

Št. EINECS 201-778-6

ter njegove soli in estri

| 1. | Se ne uporabljajo v koncentraciji enaki ali večji od 0,1 masnih % v snoveh in pripravkih, ki se dajejo v promet. |
| --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo v koncentraciji enaki ali večji od 0,1 masnih % v snoveh in pripravkih, ki se dajejo v promet.

| 2. | Prehodne določbe:
  Izjemoma se do 31. decembra 2008 Francija, Irska, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo lahko odločijo, da te določbe ne bodo uporabljali za snovi in pripravke, namenjene za uporabo v industrijskih obratih, kjer ni emisij in/ali izpusta pentaklorofenola (PCP) v količinah, ki presegajo količine, predpisane z obstoječo zakonodajo:






  (a) | pri impregnaciji lesa.
  Vendar pa se impregniran les ne uporablja:






  — | znotraj stavb, za dekorativne namene ali ne, ne glede na njihov namen (bivanje, zaposlitev, prosti čas), |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Prehodne določbe:

Izjemoma se do 31. decembra 2008 Francija, Irska, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo lahko odločijo, da te določbe ne bodo uporabljali za snovi in pripravke, namenjene za uporabo v industrijskih obratih, kjer ni emisij in/ali izpusta pentaklorofenola (PCP) v količinah, ki presegajo količine, predpisane z obstoječo zakonodajo:

(a)

pri impregnaciji lesa.

Vendar pa se impregniran les ne uporablja:

—

znotraj stavb, za dekorativne namene ali ne, ne glede na njihov namen (bivanje, zaposlitev, prosti čas),

| — | za izdelavo in ponovno obdelavo:






  (i) | vsebnikov, namenjenih za gojenje rastlin; |
| --- | --- | --- |

—

za izdelavo in ponovno obdelavo:

(i)

vsebnikov, namenjenih za gojenje rastlin;

| (ii) | embalaže, ki lahko pride v stik s surovinami, polizdelki ali končnimi izdelki, namenjenimi za prehrano ljudi in/ali živali; |
| --- | --- |

(ii)

embalaže, ki lahko pride v stik s surovinami, polizdelki ali končnimi izdelki, namenjenimi za prehrano ljudi in/ali živali;

| (iii) | drugih materialov, ki lahko kontaminirajo izdelke, navedene v (i) in (ii); |
| --- | --- |

(iii)

drugih materialov, ki lahko kontaminirajo izdelke, navedene v (i) in (ii);

| (b) | pri impregniranju vlaken in zlasti odpornih tekstilij, ki niso v nobenem primeru namenjene za oblačila ali za dekorativno blago; |
| --- | --- |

(b)

pri impregniranju vlaken in zlasti odpornih tekstilij, ki niso v nobenem primeru namenjene za oblačila ali za dekorativno blago;

| (c) | s posebno izjemo lahko države članice, za vsak primer posebej, na svojem ozemlju dovolijo, da specializirani strokovnjaki izvedejo na licu mesta sanacijo gradbenega lesa in zidovja okuženega s solzivko (Serpula lacrymans) in zidno gobo v stavbah kulturnega, umetniškega in zgodovinskega pomena ali v drugih nujnih primerih. |
| --- | --- |

(c)

s posebno izjemo lahko države članice, za vsak primer posebej, na svojem ozemlju dovolijo, da specializirani strokovnjaki izvedejo na licu mesta sanacijo gradbenega lesa in zidovja okuženega s solzivko (Serpula lacrymans) in zidno gobo v stavbah kulturnega, umetniškega in zgodovinskega pomena ali v drugih nujnih primerih.

V vsakem primeru:

| (a) | pentaklorofenol, uporabljen sam ali kot sestavina pripravkov, uporabljenih v okviru zgoraj navedenih izjem, mora imeti skupno vsebnost heksaklorodibenzoparadioksina (HCDD) največ dva dela na milijon (ppm); |
| --- | --- |

(a)

pentaklorofenol, uporabljen sam ali kot sestavina pripravkov, uporabljenih v okviru zgoraj navedenih izjem, mora imeti skupno vsebnost heksaklorodibenzoparadioksina (HCDD) največ dva dela na milijon (ppm);

| (b) | teh snovi in pripravkov se ne:






  — | daje v promet, razen v embalaži po 20 litrov ali več; |
| --- | --- | --- |

(b)

teh snovi in pripravkov se ne:

—

daje v promet, razen v embalaži po 20 litrov ali več;

| — | daje v splošno rabo. |
| --- | --- |

—

daje v splošno rabo.

| 3. | Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in pripravkov, mora biti embalaža snovi in pripravkov iz razdelkov 1 in 2 označena jasno in neizbrisno:
  „Samo za industrijsko in profesionalno uporabo“.
  Ta določba se ne uporablja za odpadke, ki jih zajemata Direktivi 91/689/EGS in 2006/12/ES. |
| --- | --- |

3.

Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in pripravkov, mora biti embalaža snovi in pripravkov iz razdelkov 1 in 2 označena jasno in neizbrisno:

„Samo za industrijsko in profesionalno uporabo“.

Ta določba se ne uporablja za odpadke, ki jih zajemata Direktivi 91/689/EGS in 2006/12/ES.

| 23. | Kadmij
  Št. CAS 7440-43-9
  Št. EINECS 231-152-8
  in njegove spojine |
| --- | --- |

23.

Kadmij

Št. CAS 7440-43-9

Št. EINECS 231-152-8

in njegove spojine

| 1. | Se ne uporabljajo za barvanje končnih izdelkov iz naslednjih snovi in pripravkov:






  (a) | — | polivinil klorid (PVC) [3904 10] [3904 21] [3904 22] (3) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo za barvanje končnih izdelkov iz naslednjih snovi in pripravkov:

(a)

—

polivinil klorid (PVC) [3904 10] [3904 21] [3904 22] (3)

| — | poliuretan (PUR) [3909 50] (3) |
| --- | --- |

—

poliuretan (PUR) [3909 50] (3)

| — | polietilen z nizko gostoto (ld PE), razen ko se ta uporablja za proizvodnjo barvane matične zmesi (masterbatch) [3901 10] (3) |
| --- | --- |

—

polietilen z nizko gostoto (ld PE), razen ko se ta uporablja za proizvodnjo barvane matične zmesi (masterbatch) [3901 10] (3)

| — | celulozni acetat (CA) [3912 11] [3912 12] (3) |
| --- | --- |

—

celulozni acetat (CA) [3912 11] [3912 12] (3)

| — | celulozni acetat butirat (CAB) [3912 11] [3912 12] (3) |
| --- | --- |

—

celulozni acetat butirat (CAB) [3912 11] [3912 12] (3)

| — | epoksidne smole [3907 30] (3) |
| --- | --- |

—

epoksidne smole [3907 30] (3)

| — | melamin formaldehidne smole (MF) [3909 20] (3) |
| --- | --- |

—

melamin formaldehidne smole (MF) [3909 20] (3)

| — | sečninsko formaldehidne smole (UF) [3909 10] (3) |
| --- | --- |

—

sečninsko formaldehidne smole (UF) [3909 10] (3)

| — | nenasičeni poliestri (UP) [3907 91] (3) |
| --- | --- |

—

nenasičeni poliestri (UP) [3907 91] (3)

| — | polietilen tereftalat (PET) [3907 60] (3) |
| --- | --- |

—

polietilen tereftalat (PET) [3907 60] (3)

| — | polibutilen tereftalat (PBT) (3) |
| --- | --- |

—

polibutilen tereftalat (PBT) (3)

| — | prozorni polistiren za splošne namene [3903 11] [3903 19] (3) |
| --- | --- |

—

prozorni polistiren za splošne namene [3903 11] [3903 19] (3)

| — | akrilonitril metilmetakrilat (AMMA) (3) |
| --- | --- |

—

akrilonitril metilmetakrilat (AMMA) (3)

| — | visoko zamreženi polietilen (VPE) (3) |
| --- | --- |

—

visoko zamreženi polietilen (VPE) (3)

| — | visokoodporni polistiren (3) |
| --- | --- |

—

visokoodporni polistiren (3)

| — | polipropilen (PP) [3902 10] (3) |
| --- | --- |

—

polipropilen (PP) [3902 10] (3)

| (b) | barve [3208] [3209] (3)

  Če imajo barve visoko vsebnost cinka, je koncentracija kadmija najnižja možna, v vsakem primeru pa ne sme presegati 0,1 masnih %. |
| --- | --- |

(b)

barve [3208] [3209] (3)

Če imajo barve visoko vsebnost cinka, je koncentracija kadmija najnižja možna, v vsakem primeru pa ne sme presegati 0,1 masnih %.

Končni izdelki in komponente izdelkov, izdelani iz zgoraj navedenih snovi in pripravkov, ki so obarvani s kadmijem, ne glede na njihovo uporabo ali končni namen, se ne dajejo v promet, če vsebnost kadmija (izraženo kot kovinski Cd) presega 0,01 masnih % v plastičnem materialu.

| 2. | Vendar pa se razdelek 1 ne uporablja za izdelke, ki se bodo barvali iz varnostnih razlogov. |
| --- | --- |

2.

Vendar pa se razdelek 1 ne uporablja za izdelke, ki se bodo barvali iz varnostnih razlogov.

| 3. | Ne uporabljajo se za stabilizacijo polimerov ali kopolimerov vinil klorida v naslednjih končnih izdelkih:






  — | materiali za pakiranje (vrečke, vsebniki, plastenke, pokrovi) [3923 29 10] [3920 41] [3920 42] (3) |
| --- | --- | --- |

3.

Ne uporabljajo se za stabilizacijo polimerov ali kopolimerov vinil klorida v naslednjih končnih izdelkih:

—

materiali za pakiranje (vrečke, vsebniki, plastenke, pokrovi) [3923 29 10] [3920 41] [3920 42] (3)

| — | pisarniške ali šolske potrebščine [3926 10] (3) |
| --- | --- |

—

pisarniške ali šolske potrebščine [3926 10] (3)

| — | pritrjevalni deli za pohištvo, karoserije ali podobni deli [3926 30] (3) |
| --- | --- |

—

pritrjevalni deli za pohištvo, karoserije ali podobni deli [3926 30] (3)

| — | oblačilni artikli in okraski (vključno z rokavicami) [3926 20] (3) |
| --- | --- |

—

oblačilni artikli in okraski (vključno z rokavicami) [3926 20] (3)

| — | talne in stenske obloge [3918 10] |
| --- | --- |

—

talne in stenske obloge [3918 10]

| — | impregnirani, prevlečeni, prekriti ali laminirani tekstilni materiali [5903 10] (3) |
| --- | --- |

—

impregnirani, prevlečeni, prekriti ali laminirani tekstilni materiali [5903 10] (3)

| — | imitacija usnja [4202] (3) |
| --- | --- |

—

imitacija usnja [4202] (3)

| — | gramofonske plošče [8524 10] (3) |
| --- | --- |

—

gramofonske plošče [8524 10] (3)

| — | cevi ter deli za njihovo pritrjevanje [3917 23] (3) |
| --- | --- |

—

cevi ter deli za njihovo pritrjevanje [3917 23] (3)

| — | nihajna vrata (3) |
| --- | --- |

—

nihajna vrata (3)

| — | vozila za cestni promet (notranjost, zunanjost, podvozje) (3) |
| --- | --- |

—

vozila za cestni promet (notranjost, zunanjost, podvozje) (3)

| — | premazi za jeklene plošče, ki se uporabljajo v gradbeništvu ali industriji (3) |
| --- | --- |

—

premazi za jeklene plošče, ki se uporabljajo v gradbeništvu ali industriji (3)

| — | izolacija za električne vodnike (3) |
| --- | --- |

—

izolacija za električne vodnike (3)

Ne glede na uporabo ali končni namen je prepovedano dajanje v promet končnih izdelkov in komponent izdelkov iz polimerov ali kopolimerov vinil klorida, ki so stabilizirani s snovmi, ki vsebujejo kadmij, če vsebnost kadmija (izraženo kot kovinski Cd) presega 0,01 masnih % polimera.

| 4. | Razdelek 3 se ne uporablja za končne izdelke, za katere se stabilizatorji na osnovi kadmija uporabljajo iz varnostnih razlogov. |
| --- | --- |

4.

Razdelek 3 se ne uporablja za končne izdelke, za katere se stabilizatorji na osnovi kadmija uporabljajo iz varnostnih razlogov.

| 5. | V tej direktivi je „kadmijeva prevleka“ vsak nanos ali prevleka kovinskega kadmija na kovinsko površino.
  Se ne uporabljajo za s kadmijem prevlečene kovinske izdelke ali komponente izdelkov, ki se uporabljajo na naslednjih področjih:






  (a) | oprema in stroji za:






  — | proizvodnjo živil [8210] [8417 20] [8419 81] [8421 11] [8421 22] [8422] [8435] [8437] [8438] [8476 11] (3) |
| --- | --- | --- | --- |

5.

V tej direktivi je „kadmijeva prevleka“ vsak nanos ali prevleka kovinskega kadmija na kovinsko površino.

Se ne uporabljajo za s kadmijem prevlečene kovinske izdelke ali komponente izdelkov, ki se uporabljajo na naslednjih področjih:

(a)

oprema in stroji za:

—

proizvodnjo živil [8210] [8417 20] [8419 81] [8421 11] [8421 22] [8422] [8435] [8437] [8438] [8476 11] (3)

| — | kmetijstvo [8419 31] [8424 81] [8432] [8433] [8434] [8436] (3) |
| --- | --- |

—

kmetijstvo [8419 31] [8424 81] [8432] [8433] [8434] [8436] (3)

| — | za ohlajanje in zamrzovanje [8418] (3) |
| --- | --- |

—

za ohlajanje in zamrzovanje [8418] (3)

| — | tiskanje in vezavo knjig [8440] [8442] [8443] (3) |
| --- | --- |

—

tiskanje in vezavo knjig [8440] [8442] [8443] (3)

| (b) | oprema in stroji za proizvodnjo:






  — | gospodinjskih izdelkov [7321] [8421 12] [8450] [8509] [8516] (3) |
| --- | --- | --- |

(b)

oprema in stroji za proizvodnjo:

—

gospodinjskih izdelkov [7321] [8421 12] [8450] [8509] [8516] (3)

| — | pohištva [8465] [8466] [9401] [9402] [9403] [9404] (3) |
| --- | --- |

—

pohištva [8465] [8466] [9401] [9402] [9403] [9404] (3)

| — | sanitarne keramike [7324] (3) |
| --- | --- |

—

sanitarne keramike [7324] (3)

| — | centralnega ogrevanja in klimatizacije [7322] [8403] [8404] [8415] (3) |
| --- | --- |

—

centralnega ogrevanja in klimatizacije [7322] [8403] [8404] [8415] (3)

Ne glede na uporabo ali končni namen je prepovedano dajanje v promet izdelkov ali komponent izdelkov s kadmijevo prevleko, ki se uporabljajo na področjih in za namene, navedene pod (a) in (b) zgoraj, ter izdelke s področij, navedenih pod (b) zgoraj.

| 6. | Določbe iz razdelka 5 se uporabljajo tudi za izdelke, ali za komponente iz takih izdelkov, prevlečene s kadmijem, ko se uporabljajo na področjih in za namene, navedene pod (a) in (b) spodaj, kakor tudi za izdelke s področj, navedenih pod (b) spodaj:






  (a) | oprema in stroji za proizvodnjo:






  — | papirja in lepenke [8419 32] [8439] [8441] (3) |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Določbe iz razdelka 5 se uporabljajo tudi za izdelke, ali za komponente iz takih izdelkov, prevlečene s kadmijem, ko se uporabljajo na področjih in za namene, navedene pod (a) in (b) spodaj, kakor tudi za izdelke s področj, navedenih pod (b) spodaj:

(a)

oprema in stroji za proizvodnjo:

—

papirja in lepenke [8419 32] [8439] [8441] (3)

| — | tekstilij in oblačil [8444] [8445] [8447] [8448] [8449] [8451] [8452] (3) |
| --- | --- |

—

tekstilij in oblačil [8444] [8445] [8447] [8448] [8449] [8451] [8452] (3)

| (b) | oprema in stroji za proizvodnjo:






  — | industrijske opreme in strojev [8425] [8426] [8427] [8428] [8429] [8430] [8431] (3) |
| --- | --- | --- |

(b)

oprema in stroji za proizvodnjo:

—

industrijske opreme in strojev [8425] [8426] [8427] [8428] [8429] [8430] [8431] (3)

| — | cestnih in kmetijskih vozil [poglavje 87] (3) |
| --- | --- |

—

cestnih in kmetijskih vozil [poglavje 87] (3)

| — | vagonov [poglavje 86] (3) |
| --- | --- |

—

vagonov [poglavje 86] (3)

| — | plovil [poglavje 89] (3) |
| --- | --- |

—

plovil [poglavje 89] (3)

| 7. | Omejitve iz razdelkov 5 in 6 se ne uporabljajo za:






  — | izdelke in komponente izdelkov, ki se uporabljajo na področjih letalstva, vesoljskih plovil, rudarstva, pomorstva in jedrske energije, katerih uporaba zahteva visoke varnostne standarde, ter za varnostne pripomočke v cestnih in kmetijskih vozilih, vagonih in plovilih, |
| --- | --- | --- |

7.

Omejitve iz razdelkov 5 in 6 se ne uporabljajo za:

—

izdelke in komponente izdelkov, ki se uporabljajo na področjih letalstva, vesoljskih plovil, rudarstva, pomorstva in jedrske energije, katerih uporaba zahteva visoke varnostne standarde, ter za varnostne pripomočke v cestnih in kmetijskih vozilih, vagonih in plovilih,

| — | električne kontakte na vseh področjih uporabe, zaradi zanesljivosti, ki se zahteva za aparat, v katerega so vgrajeni. |
| --- | --- |

—

električne kontakte na vseh področjih uporabe, zaradi zanesljivosti, ki se zahteva za aparat, v katerega so vgrajeni.

Zaradi razvoja znanja in tehnik v zvezi z manj nevarnimi nadomestki za kadmij in njegove spojine Komisija v posvetovanju z državami članicami in v rednih intervalih oceni stanje v skladu s postopkom iz člena 132(3) te uredbe.

| 24. | Monometil-tetraklorodifenil metan
  Blagovna znamka: Ugilec 141,
  Št. CAS 76253-60-6 |
| --- | --- |

24.

Monometil-tetraklorodifenil metan

Blagovna znamka: Ugilec 141,

Št. CAS 76253-60-6

| 1. | Prepovedano je tržiti in uporabljati to snov ter pripravke in izdelke, ki jo vsebujejo. |
| --- | --- |

1.

Prepovedano je tržiti in uporabljati to snov ter pripravke in izdelke, ki jo vsebujejo.

| 2. | Izjemoma razdelek 1 ne velja:






  (a) | za naprave in stroje, ki na dan 18. junija 1994 že obratujejo, do njihovega uničenja.
  Države članice lahko zaradi varovanja zdravja in okolja na svojem ozemlju prepovejo uporabo takih naprav ali strojev pred njihovim uničenjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izjemoma razdelek 1 ne velja:

(a)

za naprave in stroje, ki na dan 18. junija 1994 že obratujejo, do njihovega uničenja.

Države članice lahko zaradi varovanja zdravja in okolja na svojem ozemlju prepovejo uporabo takih naprav ali strojev pred njihovim uničenjem;

| (b) | če država članica ohrani naprave in stroje, ki na dan 18. junija 1994 že obratujejo na njenem ozemlju. |
| --- | --- |

(b)

če država članica ohrani naprave in stroje, ki na dan 18. junija 1994 že obratujejo na njenem ozemlju.

| 3. | Prepovedano je dajati v promet že rabljene snovi, pripravke ter naprave/stroje, ki to snov vsebujejo. |
| --- | --- |

3.

Prepovedano je dajati v promet že rabljene snovi, pripravke ter naprave/stroje, ki to snov vsebujejo.

| 25. | Monometil-dikloro-difenil metan
  Blagovna znamka: Ugilec 121, Ugilec 21; Št. CAS — ni znana |
| --- | --- |

25.

Monometil-dikloro-difenil metan

Blagovna znamka: Ugilec 121, Ugilec 21; Št. CAS — ni znana

Prepovedano je tržiti in uporabljati to snov ter pripravke in izdelke, ki jo vsebujejo.

| 26. | Monometil-dibromo-difenil metan bromobenzilbromotoluen, mešanica izomerov
  Blagovna znamka: DBBT
  Št. CAS 99688-47-8 |
| --- | --- |

26.

Monometil-dibromo-difenil metan bromobenzilbromotoluen, mešanica izomerov

Blagovna znamka: DBBT

Št. CAS 99688-47-8

Prepovedano je tržiti in uporabljati to snov ter pripravke in izdelke, ki jo vsebujejo.

| 27. | Nikelj
  Št. CAS 7440-02-0
  Št. EINECS 231-111-4
  in njegove spojine |
| --- | --- |

27.

Nikelj

Št. CAS 7440-02-0

Št. EINECS 231-111-4

in njegove spojine

| 1. | Se ne uporabljajo:






  (a) | v izdelkih, vstavljenih v prebodena ušesa ali druge prebodene dele človeškega telesa med celjenjem rane, ki jo povzroči prebadanje, ne glede na to, ali se pozneje odstranijo ali ne, razen če so tovrstni predmeti homogeni in je koncentracija niklja — izražena kot masa niklja na skupno maso — manjša od 0,05 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo:

(a)

v izdelkih, vstavljenih v prebodena ušesa ali druge prebodene dele človeškega telesa med celjenjem rane, ki jo povzroči prebadanje, ne glede na to, ali se pozneje odstranijo ali ne, razen če so tovrstni predmeti homogeni in je koncentracija niklja — izražena kot masa niklja na skupno maso — manjša od 0,05 %;

| (b) | v izdelkih, ki prihajajo v neposredni in podaljšani stik s kožo, npr.:






  — | uhani, |
| --- | --- | --- |

(b)

v izdelkih, ki prihajajo v neposredni in podaljšani stik s kožo, npr.:

—

uhani,

| — | ogrlice, zapestnice in verižice, gleženjske verižice, prstani, |
| --- | --- |

—

ogrlice, zapestnice in verižice, gleženjske verižice, prstani,

| — | ohišja zapestnih ur, pasovi in zaponke, |
| --- | --- |

—

ohišja zapestnih ur, pasovi in zaponke,

| — | gumbi, zaponke, sponke, zadrge in kovinski modni dodatki, kadar se uporabljajo na oblačilih, |
| --- | --- |

—

gumbi, zaponke, sponke, zadrge in kovinski modni dodatki, kadar se uporabljajo na oblačilih,

| — | če je količina niklja, sproščena iz delov teh izdelkov, ki prihajajo v neposredni in podaljšani stik s kožo, večja od 0,5 μg/cm2/teden; |
| --- | --- |

—

če je količina niklja, sproščena iz delov teh izdelkov, ki prihajajo v neposredni in podaljšani stik s kožo, večja od 0,5 μg/cm2/teden;

| (c) | v izdelkih, naštetih v razdelku 1(b) in prevlečenih s snovjo, ki ni nikelj, če taka prevleka ne zagotavlja, da količina niklja, sproščena iz delov teh izdelkov, ki prihajajo v neposredni in dolgotrajni stik s kožo, ne bo presegla 0,5 μg/cm2/teden, najmanj dve leti ob normalni uporabi izdelka. |
| --- | --- |

(c)

v izdelkih, naštetih v razdelku 1(b) in prevlečenih s snovjo, ki ni nikelj, če taka prevleka ne zagotavlja, da količina niklja, sproščena iz delov teh izdelkov, ki prihajajo v neposredni in dolgotrajni stik s kožo, ne bo presegla 0,5 μg/cm2/teden, najmanj dve leti ob normalni uporabi izdelka.

| 2. | Izdelki, ki so našteti v razdelku 1(a) do (c), se ne dajejo v promet, če niso v skladu z zahtevami iz teh točk. |
| --- | --- |

2.

Izdelki, ki so našteti v razdelku 1(a) do (c), se ne dajejo v promet, če niso v skladu z zahtevami iz teh točk.

| 3. | Standardi, ki jih je sprejel Evropski odbor za standardizacijo (CEN), se uporabljajo kakor preskusne metode za ugotavljanje skladnosti izdelkov z razdelkoma 1 in 2. |
| --- | --- |

3.

Standardi, ki jih je sprejel Evropski odbor za standardizacijo (CEN), se uporabljajo kakor preskusne metode za ugotavljanje skladnosti izdelkov z razdelkoma 1 in 2.

| 28. | Snovi, navedene v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS, razvrščene v 1. ali 2. skupino rakotvornosti in označene vsaj kot „Strupene (T)“ z opozorilnim stavkom R 45: „Lahko povzroči raka“ ali opozorilnim stavkom R 49: „Pri vdihavanju lahko povzroči raka“ in naštete, kakor sledi: | 1. skupina rakotvornosti, navedena v dodatku 1. |
| --- | --- | --- |

28.

Snovi, navedene v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS, razvrščene v 1. ali 2. skupino rakotvornosti in označene vsaj kot „Strupene (T)“ z opozorilnim stavkom R 45: „Lahko povzroči raka“ ali opozorilnim stavkom R 49: „Pri vdihavanju lahko povzroči raka“ in naštete, kakor sledi:

1. skupina rakotvornosti, navedena v dodatku 1.

| | 2. skupina rakotvornosti, navedena v dodatku 2. |
| --- | --- |

2. skupina rakotvornosti, navedena v dodatku 2.

Brez poseganja v druge dele te priloge, se za točke 28 do 30 uporablja naslednje:

| 1. | Se ne uporabljajo v snoveh in pripravkih, ki se dajejo v promet za splošno rabo, kadar je koncentracija posamezne snovi enaka ali večja od:






  — | ustrezne koncentracije, navedene v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS, ali |
| --- | --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo v snoveh in pripravkih, ki se dajejo v promet za splošno rabo, kadar je koncentracija posamezne snovi enaka ali večja od:

—

ustrezne koncentracije, navedene v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS, ali

| — | ustrezne koncentracije, navedene v Direktivi 1999/45/ES. |
| --- | --- |

—

ustrezne koncentracije, navedene v Direktivi 1999/45/ES.

| 29. | Snovi, navedene v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS, razvrščene v 1. ali 2. skupino mutagenosti in označene z opozorilnim stavkom R46: „Lahko povzroči dedne genetske okvare“ ter naštete, kakor sledi: | 1. skupina mutagenosti, navedena v Dodatku 3. |
| --- | --- | --- |

29.

Snovi, navedene v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS, razvrščene v 1. ali 2. skupino mutagenosti in označene z opozorilnim stavkom R46: „Lahko povzroči dedne genetske okvare“ ter naštete, kakor sledi:

1. skupina mutagenosti, navedena v Dodatku 3.

| | 2. skupina mutagenosti, navedena v Dodatku 4. |
| --- | --- |

2. skupina mutagenosti, navedena v Dodatku 4.

Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in pripravkov mora biti na embalaži takšnih snovi in pripravkov čitljivo in neizbrisljivo označeno:

„Samo za poklicne uporabnike“.

| 30. | Snovi, navedene v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS, razvrščene v 1. in 2. skupino strupenosti za razmnoževanje in označene z opozorilnim stavkom R60: „Lahko škoduje plodnosti“ in/ali R61: „Lahko škoduje nerojenemu otroku“ in naštete, kakor sledi: | 1. skupina strupenosti za razmnoževanje, navedena v Dodatku 5. |
| --- | --- | --- |

30.

Snovi, navedene v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS, razvrščene v 1. in 2. skupino strupenosti za razmnoževanje in označene z opozorilnim stavkom R60: „Lahko škoduje plodnosti“ in/ali R61: „Lahko škoduje nerojenemu otroku“ in naštete, kakor sledi:

1. skupina strupenosti za razmnoževanje, navedena v Dodatku 5.

| | 2. skupina strupenosti za razmnoževanje, navedena v Dodatku 6. |
| --- | --- |

2. skupina strupenosti za razmnoževanje, navedena v Dodatku 6.

| 2. | Z odstopanjem se razdelek 1 ne uporablja za:






  (a) | zdravila za ljudi in živali, določene z Direktivama 2001/82/ES in 2001/83/ES; |
| --- | --- | --- |

2.

Z odstopanjem se razdelek 1 ne uporablja za:

(a)

zdravila za ljudi in živali, določene z Direktivama 2001/82/ES in 2001/83/ES;

| (b) | kozmetične izdelke, določene z Direktivo Sveta 76/768/EGS; |
| --- | --- |

(b)

kozmetične izdelke, določene z Direktivo Sveta 76/768/EGS;

| (c) | — | motorna goriva, zajeta z Direktivo 98/70/ES, |
| --- | --- | --- |

(c)

—

motorna goriva, zajeta z Direktivo 98/70/ES,

| — | izdelke iz mineralnih olj, namenjene za uporabo kot gorivo v premičnih ali nepremičnih kurilnih napravah, |
| --- | --- |

—

izdelke iz mineralnih olj, namenjene za uporabo kot gorivo v premičnih ali nepremičnih kurilnih napravah,

| — | goriva, ki se dajejo v promet v zaprtih sistemih (npr. jeklenke utekočinjenega plina); |
| --- | --- |

—

goriva, ki se dajejo v promet v zaprtih sistemih (npr. jeklenke utekočinjenega plina);

| (d) | umetniške barve, zajete z Direktivo 1999/45/ES. |
| --- | --- |

(d)

umetniške barve, zajete z Direktivo 1999/45/ES.

| 31. | (a) | kreozot; pralno olje
  Št. CAS 8001-58-9
  Št. EINECS 232–287–5 |
| --- | --- | --- |

31.

(a)

kreozot; pralno olje

Št. CAS 8001-58-9

Št. EINECS 232–287–5

| (b) | kreozotno olje; pralno olje
  Št. CAS 61789-28-4
  Št. EINECS 263–047–8 |
| --- | --- |

(b)

kreozotno olje; pralno olje

Št. CAS 61789-28-4

Št. EINECS 263–047–8

| (c) | destilati (premogov katran), naftalenska olja; naftalensko olje
  Št. CAS 84650–04–4
  Št. EINECS 283-484-8 |
| --- | --- |

(c)

destilati (premogov katran), naftalenska olja; naftalensko olje

Št. CAS 84650–04–4

Št. EINECS 283-484-8

| (d) | kreozotno olje, acenaftenska frakcija; pralno olje
  Št. CAS 90640-84-9
  Št. EINECS 292-605-3 |
| --- | --- |

(d)

kreozotno olje, acenaftenska frakcija; pralno olje

Št. CAS 90640-84-9

Št. EINECS 292-605-3

| (e) | destilati (premogov katran), zgornja frakcija; težko antracensko olje
  Št. CAS 65996-91-0
  Št. EINECS 266–026–1 |
| --- | --- |

(e)

destilati (premogov katran), zgornja frakcija; težko antracensko olje

Št. CAS 65996-91-0

Št. EINECS 266–026–1

| (f) | antracensko olje
  Št. CAS 90640-80-5
  Št. EINECS 292-602-7 |
| --- | --- |

(f)

antracensko olje

Št. CAS 90640-80-5

Št. EINECS 292-602-7

| (g) | katranske kisline, premog, surove; surovi fenoli
  Št. CAS 65996-85-2
  Št. EINECS 266–019–3 |
| --- | --- |

(g)

katranske kisline, premog, surove; surovi fenoli

Št. CAS 65996-85-2

Št. EINECS 266–019–3

| (h) | kreozot, les
  Št. CAS 8021-39-4
  Št. EINECS 232-419-1 |
| --- | --- |

(h)

kreozot, les

Št. CAS 8021-39-4

Št. EINECS 232-419-1

| (i) | nizkotemperaturno alkalno katransko olje; ekstraktni ostanki (premog), nizkotemperaturni alkalni premogov katran
  Št. CAS 122384-78-5
  Št. EINECS 310-191–5 |
| --- | --- |

(i)

nizkotemperaturno alkalno katransko olje; ekstraktni ostanki (premog), nizkotemperaturni alkalni premogov katran

Št. CAS 122384-78-5

Št. EINECS 310-191–5

| 1. | Se ne uporablja kakor snov ali v pripravkih za obdelavo lesa. Tudi tako obdelan les se ne daje v promet. |
| --- | --- |

1.

Se ne uporablja kakor snov ali v pripravkih za obdelavo lesa. Tudi tako obdelan les se ne daje v promet.

| 2. | Izjeme:






  (a) | v zvezi s snovmi in pripravki: ti se lahko uporabljajo za obdelavo lesa v industrijskih obratih ali jih lahko uporabljajo profesionalci v skladu z zakonodajo Skupnosti o varstvu delavcev pri ponovni obdelavi lesa na licu mesta samo, če vsebujejo:






  (i) | benzo[a]piren v koncentraciji nižji od 0,005 masnih % |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Izjeme:

(a)

v zvezi s snovmi in pripravki: ti se lahko uporabljajo za obdelavo lesa v industrijskih obratih ali jih lahko uporabljajo profesionalci v skladu z zakonodajo Skupnosti o varstvu delavcev pri ponovni obdelavi lesa na licu mesta samo, če vsebujejo:

(i)

benzo[a]piren v koncentraciji nižji od 0,005 masnih %

| (ii) | in fenole, ki jih je mogoče ekstrahirati z vodo, v koncentraciji nižji od 3 masnih %. |
| --- | --- |

(ii)

in fenole, ki jih je mogoče ekstrahirati z vodo, v koncentraciji nižji od 3 masnih %.

Takšne snovi in pripravki, ki se uporabljajo pri obdelavi lesa v industrijskih obratih ali jih uporabljajo profesionalci:

| — | se lahko daje v promet samo v embalaži prostornine najmanj 20 litrov, |
| --- | --- |

—

se lahko daje v promet samo v embalaži prostornine najmanj 20 litrov,

| — | se ne prodajajo potrošnikom. |
| --- | --- |

—

se ne prodajajo potrošnikom.

Brez poseganja v uporabo drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in pripravkov mora biti na embalaži takih snovi in pripravkov čitljiva in neizbrisna oznaka, kakor sledi:

„Samo za industrijsko in profesionalno uporabo“.

| (b) | v zvezi z lesom, katerega obdelava poteka v industrijskih obratih ali jo izvajajo profesionalci v skladu s točko (i), ki se ga daje v promet prvič ali ponovno obdela na licu mesta: taka uporaba je dovoljena samo profesionalcem in v industrijske namene, npr. na železnicah, pri prenosu električne energije in telekomunikacijah, za ograje, za kmetijske namene (npr. koli za podpiranje dreves) ter v pristaniščih in na vodnih poteh. |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z lesom, katerega obdelava poteka v industrijskih obratih ali jo izvajajo profesionalci v skladu s točko (i), ki se ga daje v promet prvič ali ponovno obdela na licu mesta: taka uporaba je dovoljena samo profesionalcem in v industrijske namene, npr. na železnicah, pri prenosu električne energije in telekomunikacijah, za ograje, za kmetijske namene (npr. koli za podpiranje dreves) ter v pristaniščih in na vodnih poteh.

| (c) | prepoved v razdelku 1 glede dajanja v promet se ne uporablja za les, ki je bil obdelan s snovmi iz točke 31(a) do (i) pred 31. decembrom 2002 in če se les da v promet rabljenega blaga za ponovno uporabo. |
| --- | --- |

(c)

prepoved v razdelku 1 glede dajanja v promet se ne uporablja za les, ki je bil obdelan s snovmi iz točke 31(a) do (i) pred 31. decembrom 2002 in če se les da v promet rabljenega blaga za ponovno uporabo.

| 3. | Vendar se obdelan les iz razdelka 2(b) in (c) ne uporablja:






  — | v zgradbah, ne glede na njihov namen, |
| --- | --- | --- |

3.

Vendar se obdelan les iz razdelka 2(b) in (c) ne uporablja:

—

v zgradbah, ne glede na njihov namen,

| — | v igračah, |
| --- | --- |

—

v igračah,

| — | na igriščih, |
| --- | --- |

—

na igriščih,

| — | v parkih, vrtovih in rekreacijskih objektih na prostem, kjer obstaja nevarnost pogostega stika s kožo, |
| --- | --- |

—

v parkih, vrtovih in rekreacijskih objektih na prostem, kjer obstaja nevarnost pogostega stika s kožo,

| — | pri izdelavi vrtnega pohištva, kot npr. mize za piknik, |
| --- | --- |

—

pri izdelavi vrtnega pohištva, kot npr. mize za piknik,

| — | za izdelavo in uporabo in kakršno koli ponovno obdelavo:






  — | posod, namenjenih za gojenje rastlin, |
| --- | --- | --- |

—

za izdelavo in uporabo in kakršno koli ponovno obdelavo:

—

posod, namenjenih za gojenje rastlin,

| — | embalaže, ki lahko pride v stik s surovinami, vmesnimi ali končnimi izdelki, namenjenimi za prehrano ljudi in/ali živali, |
| --- | --- |

—

embalaže, ki lahko pride v stik s surovinami, vmesnimi ali končnimi izdelki, namenjenimi za prehrano ljudi in/ali živali,

| — | drugih materialov, ki lahko onesnažijo zgoraj navedene izdelke. |
| --- | --- |

—

drugih materialov, ki lahko onesnažijo zgoraj navedene izdelke.

| 32. | Kloroform
  Št. CAS 67-66-3
  Št. EINECS 200-663-8 |
| --- | --- |

32.

Kloroform

Št. CAS 67-66-3

Št. EINECS 200-663-8

| 33. | Karbon tetraklorid — tetraklormetan
  Št. CAS 56-23-5
  Št. EINECS 200-262-8 |
| --- | --- |

33.

Karbon tetraklorid — tetraklormetan

Št. CAS 56-23-5

Št. EINECS 200-262-8

| 34. | 1,1,2-trikloretan
  Št. CAS 79-00-5
  Št. EINECS 201-166-9 |
| --- | --- |

34.

1,1,2-trikloretan

Št. CAS 79-00-5

Št. EINECS 201-166-9

| 35. | 1,1,2,2-tetrakloretan
  Št. CAS 79-34-5
  Št. EINECS 201-197-8 |
| --- | --- |

35.

1,1,2,2-tetrakloretan

Št. CAS 79-34-5

Št. EINECS 201-197-8

| 36. | 1,1,1,2-tetrakloretan
  Št. CAS 630-20-6 |
| --- | --- |

36.

1,1,1,2-tetrakloretan

Št. CAS 630-20-6

| 37. | Pentakloretan
  Št. CAS 76-01-7
  Št. EINECS 200-925-1 |
| --- | --- |

37.

Pentakloretan

Št. CAS 76-01-7

Št. EINECS 200-925-1

| 38. | 1,1-dikloretilen
  Št. CAS 75-35-4
  Št. EINECS 200-864-0 |
| --- | --- |

38.

1,1-dikloretilen

Št. CAS 75-35-4

Št. EINECS 200-864-0

| 39. | 1,1,1-trikloretan, metil kloroform
  Št. CAS 71-55-6
  Št. EINECS 200-756-3 |
| --- | --- |

39.

1,1,1-trikloretan, metil kloroform

Št. CAS 71-55-6

Št. EINECS 200-756-3

| 1. | Se ne uporabljajo v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnega % v snoveh in pripravkih, ki se dajejo v promet za splošno rabo in/ali rabo pri postopkih, pri katerih se uporablja tehnika razprševanja, na primer za čiščenje površin in čiščenje tkanin. |
| --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnega % v snoveh in pripravkih, ki se dajejo v promet za splošno rabo in/ali rabo pri postopkih, pri katerih se uporablja tehnika razprševanja, na primer za čiščenje površin in čiščenje tkanin.

| 2. | Brez poseganja v uporabo drugih predpisov Skupnosti za razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih snovi in pripravkov se embalaža, ki vsebuje take snovi in pripravke v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnega %, čitljivo in trajno označi na naslednji način:
  „Samo za uporabo v industrijskih obratih“.
  Izjemoma se ta določba ne uporablja za:






  (a) | zdravila za ljudi in živali, določena z Direktivama 2001/82/ES in 2001/83/ES; |
| --- | --- | --- |

2.

Brez poseganja v uporabo drugih predpisov Skupnosti za razvrščanje, pakiranje in označevanje nevarnih snovi in pripravkov se embalaža, ki vsebuje take snovi in pripravke v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnega %, čitljivo in trajno označi na naslednji način:

„Samo za uporabo v industrijskih obratih“.

Izjemoma se ta določba ne uporablja za:

(a)

zdravila za ljudi in živali, določena z Direktivama 2001/82/ES in 2001/83/ES;

| (b) | kozmetične izdelke, določene z Direktivo 76/768/EGS. |
| --- | --- |

(b)

kozmetične izdelke, določene z Direktivo 76/768/EGS.

| 40. | Snovi, ki ustrezajo merilom vnetljivosti iz Direktive 67/548/EGS in so razvrščene kot vnetljive, lahko vnetljive ali zelo lahko vnetljive, ne glede ali so navedene v Prilogi I k tej direktivi ali ne. |
| --- | --- |

40.

Snovi, ki ustrezajo merilom vnetljivosti iz Direktive 67/548/EGS in so razvrščene kot vnetljive, lahko vnetljive ali zelo lahko vnetljive, ne glede ali so navedene v Prilogi I k tej direktivi ali ne.

| 1. | Se ne uporabljajo kot take ali v obliki pripravkov v aerosolnih razpršilcih, ki se dajejo v promet za splošno rabo za zabavo ali dekoracijo, na primer:






  — | kovinske bleščice za okraševanje, |
| --- | --- | --- |

1.

Se ne uporabljajo kot take ali v obliki pripravkov v aerosolnih razpršilcih, ki se dajejo v promet za splošno rabo za zabavo ali dekoracijo, na primer:

—

kovinske bleščice za okraševanje,

| — | umetni sneg in ivje, |
| --- | --- |

—

umetni sneg in ivje,

| — | cvileče blazinice oziroma balončki, |
| --- | --- |

—

cvileče blazinice oziroma balončki,

| — | aerosoli pisanih trakov, |
| --- | --- |

—

aerosoli pisanih trakov,

| — | imitacije iztrebkov, |
| --- | --- |

—

imitacije iztrebkov,

| — | rogovi za zabave, |
| --- | --- |

—

rogovi za zabave,

| — | okrasni kosmi in pene, |
| --- | --- |

—

okrasni kosmi in pene,

| — | umetna pajčevina, |
| --- | --- |

—

umetna pajčevina,

| — | smrdljive bombice, |
| --- | --- |

—

smrdljive bombice,

| — | itd. |
| --- | --- |

—

itd.

| 2. | Brez poseganja v uporabo drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi mora biti na embalaži zgoraj navedenih aerosolnih razpršilcev naslednje čitljivo in neizbrisno besedilo:
  „Samo za poklicne uporabnike“. |
| --- | --- |

2.

Brez poseganja v uporabo drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi mora biti na embalaži zgoraj navedenih aerosolnih razpršilcev naslednje čitljivo in neizbrisno besedilo:

„Samo za poklicne uporabnike“.

| 3. | Z odstopanjem se razdelka 1 in 2 ne uporabljata za aerosolne razpršilce iz člena 9a Direktive Sveta 75/324/EGS z dne 20. maja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih (4). |
| --- | --- |

3.

Z odstopanjem se razdelka 1 in 2 ne uporabljata za aerosolne razpršilce iz člena 9a Direktive Sveta 75/324/EGS z dne 20. maja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih (4).

4

| 4. | Izdelki, navedeni v razdelkih 1 in 2 zgoraj, se ne dajejo v promet, če niso v skladu z navedenimi zahtevami. |
| --- | --- |

4.

Izdelki, navedeni v razdelkih 1 in 2 zgoraj, se ne dajejo v promet, če niso v skladu z navedenimi zahtevami.

| 41. | Heksakloroetan
  Št. CAS 67-72-1
  Št. EINECS 200-666-4 |
| --- | --- |

41.

Heksakloroetan

Št. CAS 67-72-1

Št. EINECS 200-666-4

Se ne uporablja pri proizvodnji ali predelavi neželeznih kovin.

| 42. | Klorirani alkani, C10-C13, (klorirani parafini s kratkimi verigami)
  Št. EINECS 287-476–5 |
| --- | --- |

42.

Klorirani alkani, C10-C13, (klorirani parafini s kratkimi verigami)

10

13

Št. EINECS 287-476–5

Se jih ne daje v promet za uporabo kot snovi ali sestavine drugih snovi ali pripravkov v koncentraciji, višji od 1 %:

| — | v kovinarstvu; |
| --- | --- |

—

v kovinarstvu;

| — | za mastitev usnja. |
| --- | --- |

—

za mastitev usnja.

| 43. | Azo barvila |
| --- | --- |

43.

Azo barvila

| 1. | Azo barvila, ki z redukcijsko cepitvijo ene ali več azo skupin lahko sproščajo enega ali več aromatskih aminov, navedenih v Dodatku 8 k tej uredbi, v zaznavnih koncentracijah, to je nad 30 ppm v končnih izdelkih ali v barvanih delih teh izdelkov, se po preskusni metodi, pripravljeni v skladu s členom 132(3) te uredbe, ne uporabljajo za tekstilne in usnjene izdelke, ki lahko prihajajo v neposreden ali daljši stik s človeško kožo ali ustno votlino, kakor so:






  — | oblačila, posteljnina, brisače, lasni vložki, lasulje, klobuki, pleničke in drugi higienski artikli, spalne vreče, |
| --- | --- | --- |

1.

Azo barvila, ki z redukcijsko cepitvijo ene ali več azo skupin lahko sproščajo enega ali več aromatskih aminov, navedenih v Dodatku 8 k tej uredbi, v zaznavnih koncentracijah, to je nad 30 ppm v končnih izdelkih ali v barvanih delih teh izdelkov, se po preskusni metodi, pripravljeni v skladu s členom 132(3) te uredbe, ne uporabljajo za tekstilne in usnjene izdelke, ki lahko prihajajo v neposreden ali daljši stik s človeško kožo ali ustno votlino, kakor so:

—

oblačila, posteljnina, brisače, lasni vložki, lasulje, klobuki, pleničke in drugi higienski artikli, spalne vreče,

| — | obutev, rokavice, paščki za zapestne ure, torbice, denarnice/listnice, aktovke, prevleke za sedeže, denarnice, ki se nosijo okrog vratu, |
| --- | --- |

—

obutev, rokavice, paščki za zapestne ure, torbice, denarnice/listnice, aktovke, prevleke za sedeže, denarnice, ki se nosijo okrog vratu,

| — | tekstilne ali usnjene igrače in igrače, ki vsebujejo tekstilna in usnjena oblačila, |
| --- | --- |

—

tekstilne ali usnjene igrače in igrače, ki vsebujejo tekstilna in usnjena oblačila,

| — | preje in blago, predvideno, da jih bo uporabljal končni kupec. |
| --- | --- |

—

preje in blago, predvideno, da jih bo uporabljal končni kupec.

| 2. | Tekstilni in usnjeni izdelki, navedeni v razdelku 1 zgoraj, se ne dajejo v promet, če niso v skladu z zahtevami, določenimi v tem razdelku. |
| --- | --- |

2.

Tekstilni in usnjeni izdelki, navedeni v razdelku 1 zgoraj, se ne dajejo v promet, če niso v skladu z zahtevami, določenimi v tem razdelku.

| 3. | Azo barvil, ki jih vsebuje „Seznam azo barvil“ v Dodatku 9 te uredbe, se ne daje v promet ali uporablja za barvanje tekstilnih in usnjenih izdelkov, kot snovi ali sestavine pripravkov v koncentracijah, višjih od 0,1 masnega %. |
| --- | --- |

3.

Azo barvil, ki jih vsebuje „Seznam azo barvil“ v Dodatku 9 te uredbe, se ne daje v promet ali uporablja za barvanje tekstilnih in usnjenih izdelkov, kot snovi ali sestavine pripravkov v koncentracijah, višjih od 0,1 masnega %.

| 4. | Komisija naj ponovno pregleda določbe o azo barvilih z vidika novih znanstvenih spoznanj. |
| --- | --- |

4.

Komisija naj ponovno pregleda določbe o azo barvilih z vidika novih znanstvenih spoznanj.

| 44. | Difenil eter, pentabromo derivat C12H5Br5O |
| --- | --- |

44.

Difenil eter, pentabromo derivat C12H5Br5O

12

5

5

| 1. | Se ne daje v promet ali uporablja kot snov ali kot sestavina pripravkov v koncentracijah, višjih od 0,1 masnega %. |
| --- | --- |

1.

Se ne daje v promet ali uporablja kot snov ali kot sestavina pripravkov v koncentracijah, višjih od 0,1 masnega %.

| 2. | Izdelkov se ne sme dajati v promet, če izdelki ali njihovi ognjeodporni deli vsebujejo to snov v koncentracijah, višjih od 0,1 masnih %. |
| --- | --- |

2.

Izdelkov se ne sme dajati v promet, če izdelki ali njihovi ognjeodporni deli vsebujejo to snov v koncentracijah, višjih od 0,1 masnih %.

| 45. | Difenileter, oktabromo derivat C12H5Br8O |
| --- | --- |

45.

Difenileter, oktabromo derivat C12H5Br8O

12

5

8

| 1. | Se ne daje v promet ali uporablja kot snov ali kot sestavina snovi ali pripravkov v koncentracijah, višjih od 0,1 masnih %. |
| --- | --- |

1.

Se ne daje v promet ali uporablja kot snov ali kot sestavina snovi ali pripravkov v koncentracijah, višjih od 0,1 masnih %.

| 2. | Izdelkov se ne sme dajati v promet, če izdelki ali njihovi ognjeodporni deli vsebujejo to snov v koncentracijah, višjih od 0,1 masnih %. |
| --- | --- |

2.

Izdelkov se ne sme dajati v promet, če izdelki ali njihovi ognjeodporni deli vsebujejo to snov v koncentracijah, višjih od 0,1 masnih %.

| 46. | (a) | Nonilfenol C6H4(OH)C9H19 |
| --- | --- | --- |

46.

(a)

Nonilfenol C6H4(OH)C9H19

6

4

9

19

| (b) | Nonilfenol etoksilat (C2H4O)nC15H24O |
| --- | --- |

(b)

Nonilfenol etoksilat (C2H4O)nC15H24O

2

4

15

24

Se ne dajeta v promet ali uporabljata kot snov ali sestavina pripravkov v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 masnih % za naslednje namene:

| (1) | industrijsko in profesionalno čiščenje, razen:






  — | nadzorovanih zaprtih suhih kemijskih čistilnih sistemov, pri katerih se čistilna tekočina reciklira ali sežge, |
| --- | --- | --- |

(1)

industrijsko in profesionalno čiščenje, razen:

—

nadzorovanih zaprtih suhih kemijskih čistilnih sistemov, pri katerih se čistilna tekočina reciklira ali sežge,

| — | čistilni sistemi s posebno obdelavo, pri katerih se čistilna tekočina reciklira ali sežge; |
| --- | --- |

—

čistilni sistemi s posebno obdelavo, pri katerih se čistilna tekočina reciklira ali sežge;

| (2) | čiščenje gospodinjstev; |
| --- | --- |

(2)

čiščenje gospodinjstev;

| (3) | tekstilno in usnjarsko predelavo, razen:






  — | predelave brez izpusta v odpadno vodo, |
| --- | --- | --- |

(3)

tekstilno in usnjarsko predelavo, razen:

—

predelave brez izpusta v odpadno vodo,

| — | sistemov s posebno obdelavo, kjer je tehnološka voda predhodno obdelana pred biološko obdelavo odpadne vode zaradi popolne odstranitve organske frakcije (razmaščevanje ovčje kože); |
| --- | --- |

—

sistemov s posebno obdelavo, kjer je tehnološka voda predhodno obdelana pred biološko obdelavo odpadne vode zaradi popolne odstranitve organske frakcije (razmaščevanje ovčje kože);

| (4) | emulgatorji v kopelih za seske v kmetijstvu; |
| --- | --- |

(4)

emulgatorji v kopelih za seske v kmetijstvu;

| (5) | obdelava kovin, razen:






  — | uporaba v nadzorovanih zaprtih sistemih, pri katerih se čistilna tekočina reciklira ali sežge; |
| --- | --- | --- |

(5)

obdelava kovin, razen:

—

uporaba v nadzorovanih zaprtih sistemih, pri katerih se čistilna tekočina reciklira ali sežge;

| (6) | izdelava papirne kaše in papirja; |
| --- | --- |

(6)

izdelava papirne kaše in papirja;

| (7) | kozmetični proizvodi; |
| --- | --- |

(7)

kozmetični proizvodi;

| (8) | drugi proizvodi za osebno nego, razen:






  — | spermicidov. |
| --- | --- | --- |

(8)

drugi proizvodi za osebno nego, razen:

—

spermicidov.

| (9) | pomožne snovi v sestavi spermicidov in biocidov. |
| --- | --- |

(9)

pomožne snovi v sestavi spermicidov in biocidov.

| 47. | Cement |
| --- | --- |

47.

Cement

| 1. | Cement in pripravki, ki vsebujejo cement, se ne uporabljajo ali dajejo v promet, če v hidratizirani obliki vsebujejo več kot 0,0002 % topnega kroma VI. računano na skupno suho težo cementa. |
| --- | --- |

1.

Cement in pripravki, ki vsebujejo cement, se ne uporabljajo ali dajejo v promet, če v hidratizirani obliki vsebujejo več kot 0,0002 % topnega kroma VI. računano na skupno suho težo cementa.

| 2. | Če so uporabljeni reducenti, se ne glede na izvajanje drugih določb Skupnosti o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih snovi in pripravkov na pakirani cement in pripravke, ki vsebujejo cement, čitljivo in neizbrisno zapišejo podatki o datumu pakiranja ter o pogojih in dovoljenem času shranjevanja, ustreznem za ohranjanje učinkovanja reducenta in ohranjanje vsebnosti topnega kroma VI pod mejo, ki je določena v razdelku 1. |
| --- | --- |

2.

Če so uporabljeni reducenti, se ne glede na izvajanje drugih določb Skupnosti o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih snovi in pripravkov na pakirani cement in pripravke, ki vsebujejo cement, čitljivo in neizbrisno zapišejo podatki o datumu pakiranja ter o pogojih in dovoljenem času shranjevanja, ustreznem za ohranjanje učinkovanja reducenta in ohranjanje vsebnosti topnega kroma VI pod mejo, ki je določena v razdelku 1.

| 3. | Z odstopanjem se razdelka 1 in 2 ne uporabljata za dajanje v promet in uporabo pri nadzorovanih zaprtih in v celoti avtomatiziranih procesih, v katerih se cement in pripravki, ki vsebujejo cement, obdelujejo izključno s stroji in kjer stik s kožo ni mogoč. |
| --- | --- |

3.

Z odstopanjem se razdelka 1 in 2 ne uporabljata za dajanje v promet in uporabo pri nadzorovanih zaprtih in v celoti avtomatiziranih procesih, v katerih se cement in pripravki, ki vsebujejo cement, obdelujejo izključno s stroji in kjer stik s kožo ni mogoč.

---

(1)  UL L 377, 31.12.1991, str. 20. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 33, 4.2.2006, str. 1).

1

(2)  Krizotil ima dve števili CAS; potrdil Evropski urad za kemikalije (ECB — European Chemicals Bureau).

2

(3)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 996/2006 (UL L 179, 1.7.2006, str. 27).

3

(4)  UL L 147, 9.6.1975, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

4

Dodatki 1 do 6

UVODNA BESEDA

Obrazložitve naslovov stolpcev

Snovi:

Ime je enako kakor ime, uporabljeno za snov v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS. Kadar je mogoče, so nevarne snovi poimenovane z imenoma EINECS (Evropski seznam obstoječih snovi, European Inventory of Existing Commercial Chemical Substances) ali ELINCS (Evropski seznam novih snovi, European List of Notified Chemical Substances). V tabeli sta navedeni kakor številki ES. Drugi vpisi, ki niso uvrščeni na seznam EINECS ali ELINCS, so označeni z mednarodno priznanim kemijskim imenom (npr. ISO, IUPAC). V nekaterih primerih je vključeno dodatno splošno ime.

Število indeks:

Število indeks je identifikacijska koda, ki se je snovi dodelila v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS. V dodatku so snovi uvrščene na seznam po tem indeksnem številu.

Št. EINECS:

Za vsako snov, uvrščeno v Evropski seznam obstoječih snovi (EINECS), obstaja identifikacijska koda. Koda se začne pri 200-001-8.

Št. ELINCS:

Za vsako novo snov, priglašeno na temelju Direktive 67/548/EGS, je identifikacijska koda določena in objavljena v Evropskem seznamu novih snovi (ELINCS). Koda se začne pri 400-010-9.

Število CAS:

Števila CAS (Chemical Abstract Service) za snovi so bila določena kot pomoč pri njihovi identifikaciji.

Opombe:

Celotno besedilo opomb je v uvodni besedi Priloge I k Direktivi 67/548/EGS.

Opombe, ki jih je treba upoštevati v tej uredbi, so:

Opomba C:

Nekatere organske snovi se lahko tržijo bodisi v posebni izomerni obliki ali kakor mešanico več izomerov.

Opomba D:

Nekatere snovi, ki lahko spontano polimerizirajo ali se hitro razgradijo, se navadno dajejo v promet v stabilizirani obliki. V takšni obliki so navedene tudi v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS.

Vendar so takšne snovi včasih dane v promet v nestabilizirani obliki. V tem primeru mora proizvajalec ali katera koli druga oseba, ki takšno snov daje v promet, za imenom snovi na etiketi navesti še besedo „nestabilizirano“.

Opomba E:

Snovem s posebnimi učinki na zdravje ljudi (glej poglavje 4 Priloge VI k Direktivi 67/548/EGS), ki so razvrščene v 1. ali 2. skupino rakotvornosti, mutagenosti in/ali strupenosti za razmnoževanje, je pripisana opomba E, če so hkrati označene tudi kot zelo strupene (T+), strupene (T) ali zdravju škodljive (Xn). Pri teh snoveh se pred standardne opozorile stavke R20, R21, R22, R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R68 (zdravju škodljivo), R48 in R65, vključno z vsemi kombinacijami teh standardnih opozorilnih stavkov R, pripiše beseda „tudi“.

Opomba J:

Razvrstitev kot rakotvorna snov ni potrebna, če je razvidno, da je masni delež benzena v snovi manjši od 0,1 % (št. EINECS 200-753-7).

Opomba K:

Razvrstitev kot rakotvorna snov ni potrebna, če je razvidno, da je masni delež 1,3 butadiena v snovi manjši od 0,1 % (št. EINECS 203-450-8).

Opomba L:

Razvrstitev kot rakotvorna snov ni potrebna, če je razvidno, da je masni delež ekstrakta DMSO v snovi manjši od 3 %, izmerjeno z IP 346.

Opomba M:

Razvrstitev kot rakotvorna snov ni potrebna, če je razvidno, da je masni delež benzo[a]pirena v snovi manjši od 0,005 % (št. EINECS 200-028-5).

Opomba N:

Razvrstitev kot rakotvorna snov ni potrebna, če je poznan celotni postopek rafiniranja in je razvidno, da snov, iz katere se proizvaja, ni rakotvorna.

Opomba P:

Razvrstitev kot rakotvorna snov ni potrebna, če je razvidno, da je masni delež benzena v snovi manjši od 0,1 % (št. EINECS 200-753-7).

Opomba R:

Razvrstitev kot rakotvorna snov ni potrebna za vlakna, pri katerih je dolžinsko tehtan srednji geometrični premer zmanjšan za dve standardni napaki, večji od 6 μm.

Opomba S:

Te snovi ni treba označiti v skladu s členom 23 (glej oddelek 8 Priloge VI) Direktive 67/548/EGS.

Dodatek 1

Točka 28 — Rakotvorne snovi: skupina 1

| Snovi | Število indeks | Število ES | Število CAS | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kromov (VI) trioksid | 024-001-00-0 | 215-607-8 | 1333-82-0 | |
| Cinkovi kromati, vključno s cinkovim kalijevim kromatom | 024-007-00-3 | | | |
| Nikljev monoksid | 028-003-00-2 | 215-215-7 | 1313-99-1 | |
| Nikljev dioksid | 028-004-00-8 | 234-823-3 | 12035-36-8 | |
| Dinikljev trioksid | 028-005-00-3 | 215-217-8 | 1314-06-3 | |
| Nikljev sulfid | 028-006-00-9 | 240-841-2 | 16812-54-7 | |
| Nikljev subsulfid | 028-007-00-4 | 234-829-6 | 12035-72-2 | |
| Diarzenov trioksid; arzenov trioksid | 033-003-00-0 | 215-481-4 | 1327-53-3 | |
| Arzenov pentaoksid; arzenov oksid | 033-004-00-6 | 215-116-9 | 1303-28-2 | |
| Arzenova kislina in njene soli | 033-005-00-1 | | | |
| Svinčev hidrogenarzenat | 082-011-00-0 | 232-064-2 | 7784-40-9 | |
| Butan [vsebuje ≥ 0,1 % butadiena (203-450-8)] [1] | 601-004-01-8 | 203-448-7 [1] | 106-97-8 [1] | C, S |
| Izobutan (vsebuje ≥ 0,1 % butadiena (203-450-8)] [2] | 200-857-2 [2] | 75-28-5 [2] |
| 1,3-butadien; buta-1,3-dien | 601-013-00-X | 203-450-8 | 106-99-0 | D |
| Benzen | 601-020-00-8 | 200-753-7 | 71-43-2 | |
| Vinilklorid; kloroetilen | 602-023-00-7 | 200-831-0 | 75-01-4 | |
| Bis (klorometil) eter | 603-046-00-5 | 208-832-8 | 542-88-1 | |
| Klorometilmetileter; klorodimetileter | 603-075-00-3 | 203-480-1 | 107-30-2 | |
| 2-naftilamin; betanaftilamin | 612-022-00-3 | 202-080-4 | 91-59-8 | |
| Benzidin; 4,4'-diaminobifenil; bifenil-4,4'-ilendiamin | 612-042-00-2 | 202-199-1 | 92-87-5 | |
| Benzidinijeve soli | 612-070-00-5 | | | |
| 2-naftilaminove soli | 612-071-00-0 | 209-030-0[1]
  210-313-6[2] | 553-00-4[1]
  612-52-2[2] | |
| Bifenil-4-ilamin; ksenilamin; 4-aminobifenil | 612-072-00-6 | 202-177-1 | 92-67-1 | |
| Bifenil-4-ilaminove soli; ksenilaminove soli; 4-aminobifenilove soli | 612-073-00-1 | | | |
| Katran, premog; premogov katran
  (Stranski produkt destruktivne destilacije premoga. Skoraj črna trdna snov. Kompleksna kombinacija aromatskih ogljikovodikov, fenolnih spojin, dušikovih baz in tiofena.) | 648-081-00-7 | 232-361-7 | 8007-45-2 | |
| Katran, premog, visoka temperatura; premogov katran
  (Kondenzacijski produkt, ki se pridobiva z ohlajanjem (do približno sobne temperature) plina, sproščenega pri visokotemperaturni (višji od 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Črna viskozna tekočina, gostejša od vode. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov. Lahko vsebuje manjše količine fenolnih spojin in aromatskih dušikovih baz.) | 648-082-00-2 | 266-024-0 | 65996-89-6 | |
| Katran, premog, nizka temperatura; premogovo olje
  (Kondenzacijski produkt, ki se pridobiva z ohlajanjem (do približno sobne temperature) plina, sproščenega pri visokotemperaturni (nižji od 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Črna viskozna tekočina, gostejša od vode. Sestoji predvsem iz kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov, fenolnih spojin, aromatskih dušikovih baz in njihovih alkilnih derivatov.) | 648-083-00-8 | 266-025-6 | 65996-90-9 | |
| Katran rjavega premoga;
  (Olje, destilirano iz katrana rjavega premoga. Sestoji predvsem iz alifatskih, naftenskih in eno- do triobročnih aromatskih ogljikovodikov, njihovih alkilnih derivatov, heteroaromatov ter eno- in dvoobročnih fenolov in vre v območju približno od 150 °C do 360 °C.) | 648-145-00-4 | 309-885-0 | 101316-83-0 | |
| Katran, rjavi premog, nizka temperatura;
  (Katran, ki se pridobiva z nizkotemperaturno karbonizacijo in nizkotemperaturnim uplinjanjem rjavega premoga. Sestoji predvsem iz alifatskih, naftenskih in cikličnih aromatskih ogljikovodikov, heteroatomskih ogljikovodikov in cikličnih fenolov.) | 648-146-00-X | 309-886-6 | 101316-84-1 | |
| Lahki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, ki se pridobiva z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno visok delež nasičenih alifatskih ogljikovodikov, navadno navzočih v tem destilacijskem območju surovega olja.) | 649-050-00-0 | 265-051-5 | 64741-50-0 | |
| Težki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, ki se pridobiva z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno visok delež nasičenih alifatskih ogljikovodikov.) | 649-051-00-6 | 265-052-0 | 64741-51-1 | |
| Lahki naftenski derivati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, ki se pridobiva z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-052-00-1 | 265-053-6 | 64741-52-2 | |
| Težki naftenski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, ki se pridobiva z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-053-00-7 | 265-054-1 | 64741-53-3 | |
| Težki naftenski destilati (zemeljsko olje), obdelani s kislino; nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-054-00-2 | 265-117-3 | 64742-18-3 | |
| Lahki kislinsko obdelani naftenski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-055-00-8 | 265-118-9 | 64742-19-4 | |
| Kislinsko obdelani težki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-056-00-3 | 265-119-4 | 64742-20-7 | |
| Kislinsko obdelani lahki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-057-00-9 | 265-121-5 | 64742-21-8 | |
| Kemijsko nevtralizirani težki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno visok delež alifatskih ogljikovodikov.) | 649-058-00-4 | 265-127-8 | 64742-27-4 | |
| Kemijsko nevtralizirani lahki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-059-00-X | 265-128-3 | 64742-28-5 | |
| Kemijsko nevtralizirani težki naftenski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-060-00-5 | 265-135-1 | 64742-34-3 | |
| Kemijsko nevtralizirani lahki naftenski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-061-00-0 | 265-136-7 | 64742-35-4 | |
| Erionit | 650-012-00-0 | | 12510-42-8 | |
| Azbest | 650-013-00-6 | | 12001-29-5
  12001-28-4
  132207-32-0
  12172-73-5
  77536-66-4
  77536-68-6
  77536-67-5 | |

Snovi

Število indeks

Število ES

Število CAS

Opombe

Kromov (VI) trioksid

024-001-00-0

215-607-8

1333-82-0

Cinkovi kromati, vključno s cinkovim kalijevim kromatom

024-007-00-3

Nikljev monoksid

028-003-00-2

215-215-7

1313-99-1

Nikljev dioksid

028-004-00-8

234-823-3

12035-36-8

Dinikljev trioksid

028-005-00-3

215-217-8

1314-06-3

Nikljev sulfid

028-006-00-9

240-841-2

16812-54-7

Nikljev subsulfid

028-007-00-4

234-829-6

12035-72-2

Diarzenov trioksid; arzenov trioksid

033-003-00-0

215-481-4

1327-53-3

Arzenov pentaoksid; arzenov oksid

033-004-00-6

215-116-9

1303-28-2

Arzenova kislina in njene soli

033-005-00-1

Svinčev hidrogenarzenat

082-011-00-0

232-064-2

7784-40-9

Butan [vsebuje ≥ 0,1 % butadiena (203-450-8)] [1]

601-004-01-8

203-448-7 [1]

106-97-8 [1]

C, S

Izobutan (vsebuje ≥ 0,1 % butadiena (203-450-8)] [2]

200-857-2 [2]

75-28-5 [2]

1,3-butadien; buta-1,3-dien

601-013-00-X

203-450-8

106-99-0

D

Benzen

601-020-00-8

200-753-7

71-43-2

Vinilklorid; kloroetilen

602-023-00-7

200-831-0

75-01-4

Bis (klorometil) eter

603-046-00-5

208-832-8

542-88-1

Klorometilmetileter; klorodimetileter

603-075-00-3

203-480-1

107-30-2

2-naftilamin; betanaftilamin

612-022-00-3

202-080-4

91-59-8

Benzidin; 4,4'-diaminobifenil; bifenil-4,4'-ilendiamin

612-042-00-2

202-199-1

92-87-5

Benzidinijeve soli

612-070-00-5

2-naftilaminove soli

612-071-00-0

209-030-0[1]

210-313-6[2]

553-00-4[1]

612-52-2[2]

Bifenil-4-ilamin; ksenilamin; 4-aminobifenil

612-072-00-6

202-177-1

92-67-1

Bifenil-4-ilaminove soli; ksenilaminove soli; 4-aminobifenilove soli

612-073-00-1

Katran, premog; premogov katran

(Stranski produkt destruktivne destilacije premoga. Skoraj črna trdna snov. Kompleksna kombinacija aromatskih ogljikovodikov, fenolnih spojin, dušikovih baz in tiofena.)

648-081-00-7

232-361-7

8007-45-2

Katran, premog, visoka temperatura; premogov katran

(Kondenzacijski produkt, ki se pridobiva z ohlajanjem (do približno sobne temperature) plina, sproščenega pri visokotemperaturni (višji od 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Črna viskozna tekočina, gostejša od vode. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov. Lahko vsebuje manjše količine fenolnih spojin in aromatskih dušikovih baz.)

648-082-00-2

266-024-0

65996-89-6

Katran, premog, nizka temperatura; premogovo olje

(Kondenzacijski produkt, ki se pridobiva z ohlajanjem (do približno sobne temperature) plina, sproščenega pri visokotemperaturni (nižji od 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Črna viskozna tekočina, gostejša od vode. Sestoji predvsem iz kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov, fenolnih spojin, aromatskih dušikovih baz in njihovih alkilnih derivatov.)

648-083-00-8

266-025-6

65996-90-9

Katran rjavega premoga;

(Olje, destilirano iz katrana rjavega premoga. Sestoji predvsem iz alifatskih, naftenskih in eno- do triobročnih aromatskih ogljikovodikov, njihovih alkilnih derivatov, heteroaromatov ter eno- in dvoobročnih fenolov in vre v območju približno od 150 °C do 360 °C.)

648-145-00-4

309-885-0

101316-83-0

Katran, rjavi premog, nizka temperatura;

(Katran, ki se pridobiva z nizkotemperaturno karbonizacijo in nizkotemperaturnim uplinjanjem rjavega premoga. Sestoji predvsem iz alifatskih, naftenskih in cikličnih aromatskih ogljikovodikov, heteroatomskih ogljikovodikov in cikličnih fenolov.)

648-146-00-X

309-886-6

101316-84-1

Lahki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, ki se pridobiva z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno visok delež nasičenih alifatskih ogljikovodikov, navadno navzočih v tem destilacijskem območju surovega olja.)

649-050-00-0

265-051-5

64741-50-0

Težki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, ki se pridobiva z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno visok delež nasičenih alifatskih ogljikovodikov.)

649-051-00-6

265-052-0

64741-51-1

Lahki naftenski derivati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, ki se pridobiva z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-052-00-1

265-053-6

64741-52-2

Težki naftenski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, ki se pridobiva z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-053-00-7

265-054-1

64741-53-3

Težki naftenski destilati (zemeljsko olje), obdelani s kislino; nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-054-00-2

265-117-3

64742-18-3

Lahki kislinsko obdelani naftenski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-055-00-8

265-118-9

64742-19-4

Kislinsko obdelani težki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-056-00-3

265-119-4

64742-20-7

Kislinsko obdelani lahki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-057-00-9

265-121-5

64742-21-8

Kemijsko nevtralizirani težki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno visok delež alifatskih ogljikovodikov.)

649-058-00-4

265-127-8

64742-27-4

Kemijsko nevtralizirani lahki parafinski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-059-00-X

265-128-3

64742-28-5

Kemijsko nevtralizirani težki naftenski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-060-00-5

265-135-1

64742-34-3

Kemijsko nevtralizirani lahki naftenski destilati (zemeljsko olje); nerafinirano ali lahko rafinirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-061-00-0

265-136-7

64742-35-4

Erionit

650-012-00-0

12510-42-8

Azbest

650-013-00-6

12001-29-5

12001-28-4

132207-32-0

12172-73-5

77536-66-4

77536-68-6

77536-67-5

Dodatek 2

Točka 28 — Rakotvorne snovi: skupina 2

| Snovi | Število indeks | Število ES | Število CAS | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Berilij | 004-001-00-7 | 231-150-7 | 7440-41-7 | |
| Berilijeve spojine, razen berilijevega silikata | 004-002-00-2 | | | |
| Berilijev oksid | 004-003-00-8 | 215-133-1 | 1304-56-9 | E |
| Sulfalat (ISO); 2-kloralil dietilditiokarbamat | 006-038-00-4 | 202-388-9 | 95-06-7 | |
| Dimetilkarbamoilklorid | 006-041-00-0 | 201-208-6 | 79-44-7 | |
| Diazometan | 006-068-00-8 | 206-382-7 | 334-88-3 | |
| Hidrazin | 007-008-00-3 | 206-114-9 | 302-01-2 | |
| N,N-dimetilhidrazin | 007-012-00-5 | 200-316-0 | 57-14-7 | |
| 1,2-dimetilhidrazin | 007-013-00-0 | | 540-73-8 | |
| Hidrazinijeve soli | 007-014-00-6 | | | |
| Hidrazobenzen; 1,2-difenilhidrazin | 007-021-00-4 | 204-563-5 | 122-66-7 | |
| Hidrazin bis (3-karboksi-4-hidroksibenzensulfonat) | 007-022-00-X | 405-030-1 | | |
| Triamidheksametilfosforne kisline; heksametilfosforamid | 015-106-00-2 | 211-653-8 | 680-31-9 | |
| Dimetilsulfat | 016-023-00-4 | 201-058-1 | 77-78-1 | |
| Dietilsulfat | 016-027-00-6 | 200-589-6 | 64-67-5 | |
| 1,3-propansulton | 016-032-00-3 | 214-317-9 | 1120-71-4 | |
| Dimetilsulfamoilklorid | 016-033-00-9 | 236-412-4 | 13360-57-1 | |
| Kalijev dikromat | 024-002-00-6 | 231-906-6 | 7778-50-9 | |
| Amonijev dikromat | 024-003-00-1 | 232-143-1 | 7789-09-5 | |
| Natrijev dikromat | 024-004-00-7 | 234-190-3 | 10588-01-9 | |
| Natrijev dikromat, dihidrat | 024-004-01-4 | 234-190-3 | 7789-12-0 | |
| Kromildiklorid, kromov oksiklorid | 024-005-00-2 | 239-056-8 | 14977-61-8 | |
| Kalijev kromat | 024-006-00-8 | 232-140-5 | 7789-00-6 | |
| Kalcijev kromat | 024-008-00-9 | 237-366-8 | 13765-19-0 | |
| Stroncijev kromat | 024-009-00-4 | 232-142-6 | 7789-06-2 | |
| Kromov III kromat; kromov kromat | 024-010-00-X | 246-356-2 | 24613-89-6 | |
| Kromove (VI) zmesi razen barijevega kromata in zmesi, navedenih drugje v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS | 024-017-00-8 | – | – | |
| Natrijev kromat | 024-018-00-3 | 231-889-5 | 7775-11-3 | E |
| Kobaltov diklorid | 027-004-00-5 | 231-589-4 | 7646-79-9 | |
| Kobaltov sulfat | 027-005-00-0 | 233-334-2 | 10124-43-3 | |
| Kalijev bromat | 035-003-00-6 | 231-829-8 | 7758-01-2 | |
| Kadmijev oksid | 048-002-00-0 | 215-146-2 | 1306-19-0 | |
| Kadmijev fluorid | 048-006-00-2 | 232-222-0 | 7790-79-6 | |
| Kadmijev klorid | 048-008-00-3 | 233-296-7 | 10108-64-2 | |
| Kadmijev sulfat | 048-009-00-9 | 233-331-6 | 10124-36-4 | |
| Benzo[a]piren; benzo[d,e,r] krizen | 601-032-00-3 | 200-028-5 | 50-32-8 | |
| Benzo[a]antracen | 601-033-00-9 | 200-280-6 | 56-55-3 | |
| Benzo[b]fluoranten; benzo[e]acefenantrilen | 601-034-00-4 | 205-911-9 | 205-99-2 | |
| Benzo[j]fluoranten | 601-035-00-X | 205-910-3 | 205-82-3 | |
| Benzo[k]fluoranten | 601-036-00-5 | 205-916-6 | 207-08-9 | |
| Dibenz[a,h]antracen | 601-041-00-2 | 200-181-8 | 53-70-3 | |
| Krizen | 601-048-00-0 | 205-923-4 | 218-01-9 | |
| Benzo[e]piren | 601-049-00-6 | 205-892-7 | 192-97-2 | |
| 1,2-dibromoetan; etilendibromid | 602-010-00-6 | 203-444-5 | 106-93-4 | |
| 1,2-dikloroetan; etilendiklorid | 602-012-00-7 | 203-458-1 | 107-06-2 | |
| 1,2-dibromo-3-kloropropan | 602-021-00-6 | 202-479-3 | 96-12-8 | |
| Bromoetilen | 602-024-00-2 | 209-800-6 | 593-60-2 | |
| Trikloroetilen; trikloroeten | 602-027-00-9 | 201-167-4 | 79-01-6 | |
| α-klorotoluen; benzil klorid | 602-037-00-3 | 202-853-6 | 100-44-7 | E |
| α,α,α-triklorotoluen; benzotriklorid | 602-038-00-9 | 202-634-5 | 98-07-7 | |
| 1,3-dikloro-2-propanol | 602-064-00-0 | 202-491-9 | 96-23-1 | |
| Heksaklorobenzen | 602-065-00-6 | 204-273-9 | 118-74-1 | |
| 1,4-diklorobut-2-en | 602-073-00-X | 212-121-8 | 764-41-0 | |
| 2,3-dibromopropan-1-ol; 2,3-dibromo-1-propanol | 602-088-00-1 | 202-480-9 | 96-13-9 | E |
| Etilenoksid; oksiran | 603-023-00-X | 200-849-9 | 75-21-8 | |
| 1-kloro-2,3-epoksipropan; epiklorohidrin | 603-026-00-6 | 203-439-8 | 106-89-8 | |
| Propilenoksid; 1,2-epoksipropan; metiloksiran | 603-055-00-4 | 200-879-2 | 75-56-9 | E |
| 2,2'-bioksiran; 1,2,3,4-diepoksibutan | 603-060-00-1 | 215-979-1 | 1464-53-5 | |
| 2,3-epoksi-1-propanol; glicidol | 603-063-00-8 | 209-128-3 | 556-52-5 | |
| Fenil glicidil eter; 2,3-epoksipropil fenil eter; 1,2-epoksi-3-fenoksipropan | 603-067-00-X | 204-557-2 | 122-60-1 | E |
| Stirenoksid; (epoksietil)benzen; feniloksiran | 603-084-00-2 | 202-476-7 | 96-09-3 | |
| Furan | 603-105-00-5 | 203-727-3 | 110-00-9 | E |
| R-2,3-epoksi-1-propanol | 603-143-00-2 | 404-660-4 | 57044-25-4 | E |
| (R)-1-kloro-2,3-epoksipropan | 603-166-00-8 | 424-280-2 | 51594-55-9 | |
| 4-amino-3-fluorophenol | 604-028-00-X | 402-230-0 | 399-95-1 | |
| 5-alil-1,3-benzodioksol; safrol | 605-020-00-9 | 202-345-4 | 94-59-7 | |
| 3-propanolid; 1,3-propiolakton | 606-031-00-1 | 200-340-1 | 57-57-8 | |
| Uretan(INN); etilkarbamat | 607-149-00-6 | 200-123-1 | 51-79-6 | |
| Metilakrilamidometoksiacetat (vsebuje ≥ 0,1 % akrilamida) | 607-190-00-X | 401-890-7 | 77402-03-0 | |
| Metilakrilamidoglikolat (vsebuje ≥ 0,1 % akrilamida) | 607-210-00-7 | 403-230-3 | 77402-05-2 | |
| Akrilonitril | 608-003-00-4 | 203-466-5 | 107-13-1 | |
| 2-nitropropan | 609-002-00-1 | 201-209-1 | 79-46-9 | |
| 2,4-dinitrotoluen [1]; dinitrotoluen [2]; dinitrotoluen, tehnični Op.E | 609-007-00-9 | 204-450-0 [1]
  246-836-1 [2] | 121-14-2 [1]
  25321-14-6 [2] | |
| 5-nitroacenaften | 609-037-00-2 | 210-025-0 | 602-87-9 | |
| 2-nitronaftalen | 609-038-00-8 | 209-474-5 | 581-89-5 | |
| 4-nitrobifenil | 609-039-00-3 | 202-204-7 | 92-93-3 | |
| Nitrofen (ISO); 2,4-diklorofenil-4-nitrofenileter | 609-040-00-9 | 217-406-0 | 1836-75-5 | |
| 2-nitroanizol | 609-047-00-7 | 202-052-1 | 91-23-6 | |
| 2,6-dinitrotoluen | 609-049-00-8 | 210-106-0 | 606-20-2 | |
| 2,3-dinitrotoluen | 609-050-00-3 | 210-013-5 | 602-01-7 | E |
| 3,4-dinitrotoluen | 609-051-00-9 | 210-222-1 | 610-39-9 | E |
| 3,5-dinitrotoluen | 609-052-00-4 | 210-566-2 | 618-85-9 | E |
| Hidrazin trinitrometan | 609-053-00-X | 414-850-9 | – | |
| 2,5-dinitrotoluen | 609-055-00-0 | 210-581-4 | 619-15-8 | E |
| Azobenzen | 611-001-00-6 | 203-102-5 | 103-33-3 | |
| Metil-ONN-azoksimetil acetat; metilazoksimetilacetat | 611-004-00-2 | 209-765-7 | 592-62-1 | |
| Dinatrijev {5-[(4'-((2,6-hidroksi-3-((2-hidroksi-5-sulfofenil)azo)fenil)azo)(l,l'-bifenil)-4-il)azo]salicilato(4-)}kuprat(2-); CI Direct Brown 95 | 611-005-00-8 | 240-221-1 | 16071-86-6 | |
| 4-o-tolilazo-o-toluidin; 4-amino-2',3-dimetilazobenzen; fast garnet GBC base; AAT; o-aminoazotoluen | 611-006-00-3 | 202-591-2 | 97-56-3 | |
| 4-aminoazobenzen | 611-008-00-4 | 200-453-6 | 60-09-3 | |
| Azo barvila na osnovi benzidina; 4,4-diarilazobifenilna barvila razen tistih, ki so navedena drugje v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS | 611-024-00-1 | – | – | |
| Dinatrijev 4-amino 3-[[4'-[(2,4-diaminofenil)azo][1,1'-bifenil]- 4-il]azo]- 5-hidroksi-6-(fenilazo)naftalen-2,7-disulfonat; C. I. Direct Black 38 | 611-025-00-7 | 217-710-3 | 1937-37-7 | |
| Tetranatrijev 3,3'-[[1,1'-bifenil]-4,4'-dilbis(azo)]bis[5-amino-4-hidroksinaftalen-2,7-disulfonat]; C. I. Direct Blue 6 | 611-026-00-2 | 220-012-1 | 2602-46-2 | |
| Dinatrijev 3,3'-[[1,1'-bifenil]-4,4'-dilbis(azo)]bis[4-aminonaftalen-1-sulfonat]; C. I. Direct Red 28 | 611-027-00-8 | 209-358-4 | 573-58-0 | |
| Azo barvila na osnovi o-dianizidina; 4,4'-diarilazo-3,3'-dimetoksibifenil barvila z izjemo tistih, ki so določena drugje v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS | 611-029-00-9 | – | – | |
| Barvila na osnovi o-toluidina: 4,4'-diarilazo-3,3'-dimetilbifenil barvila z izjemo tistih, ki so določena drugje v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS | 611-030-00-4 | – | – | |
| 1,4,5,8-tetraminoantrakinon; C.I. Disperse Blue 1 | 611-032-00-5 | 219-603-7 | 2475-45-8 | |
| 6-hidroksi-1-(3-izopropoksipropil)-4-metil-2-okso-5-[4(fenilazo)fenilazo]-1,2-dihidro-3-piridinkarbonitril | 611-057-00-1 | 400-340-3 | 85136-74-9 | |
| (6-(4-hidroksi-3-(2- metoksifenilazo)-2-sulfonato-7-naftilamino)-1,3,5-triazin-2,4-diil)bis[(amino-1-metiletil)amonijev] format | 611-058-00-7 | 402-060-7 | 108225-03-2 | |
| Trinatrijev-[4'-(8-acetilamino-3,6-disulfonato-2-naftilazo)-4''-(6-benzoilamino-3-sulfonato-2-naftilazo)-bifenil-1,3',3'',1'''-tetraolato-O, O', O'', O''']baker(II) | 611-063-00-4 | 413-590-3 | – | |
| Fenilhidrazin [1] | 612-023-00-9 | 202-873-5 [1] | 100-63-0 [1] | E |
| Fenilhidrazinijev klorid [2] | 200-444-7 [2] | 59-88-1 [2] |
| Fenilhidrazin hidroklorid [3] | 248-259-0 [3] | 27140-08-5 [3] |
| Fenilhidrazinijev sulfat (2:1) [4] | 257-622-2 [4] | 52033-74-6 [4] |
| 2-metoksianilin; o-anisidin | 612-035-00-4 | 201-963-1 | 90-04-0 | |
| 3,3'-dimetoksibenzidin; o-dianisidin | 612-036-00-X | 204-355-4 | 119-90-4 | |
| 3,3'-dimetoksibenzidinove soli; o-dianisidinove soli | 612-037-00-5 | | | |
| 3,3'-dimetilbenzidin; o-tolidin | 612-041-00-7 | 204-358-0 | 119-93-7 | |
| 4,4'-diaminodifenilmetan; 4,4'-metilendianilin | 612-051-00-1 | 202-974-4 | 101-77-9 | |
| 3,3'-diklorobenzidin; 3,3'-diklorobifenil-4,4'-ilendiamin | 612-068-00-4 | 202-109-0 | 91-94-1 | |
| 3,3'-diklorobenzidinove soli; 3,3'-diklorobifenil-4,4'-ilendiaminove soli | 612-069-00-X | 210-323-0[1]
  265-293-1[2]
  277-822-3[3] | 612-83-9[1]
  64969-34-2[2]
  74332-73-3[3] | |
| N-nitrozodimetilamin; dimetilnitrozamin | 612-077-00-3 | 200-549-8 | 62-75-9 | |
| 2,2'-dikloro-4,4'-metilendianilin;
  4,4'-metilen bis (2-kloroanilin) | 612-078-00-9 | 202-918-9 | 101-14-4 | |
| 2,2'-dikloro-4,4-metilendianilinove soli; 4,4'-metilenbis (2-kloroanilinove) soli | 612-079-00-4 | | | |
| 3,3'-dimetilbenzidinijeve soli; o-tolidinove soli | 612-081-00-5 | 210-322-5[1]
  265-294-7[2]
  277-985-0[3] | 612-82-8[1]
  64969-36-4[2]
  74753-18-7[3] | |
| l-metil-3-nitro-l-nitrozogvanidin | 612-083-00-6 | 200-730-1 | 70-25-7 | |
| 4,4'-metilendi-o-toluidin | 612-085-00-7 | 212-658-8 | 838-88-0 | |
| 2,2'-(nitrozoimino)bisetanol | 612-090-00-4 | 214-237-4 | 1116-54-7 | |
| o-toluidin | 612-091-00-X | 202-429-0 | 95-53-4 | |
| Nitrozodipropilamin | 612-098-00-8 | 210-698-0 | 621-64-7 | |
| 4-metil-m-fenilendiamin | 612-099-00-3 | 202-453-1 | 95-80-7 | |
| Toluen-2,4-diamonijev sulfat | 612-126-00-9 | 265-697-8 | 65321-67-7 | |
| 4-kloranilin | 612-137-00-9 | 203-401-0 | 106-47-8 | |
| Etilenimin; aziridin | 613-001-00-1 | 205-793-9 | 151-56-4 | |
| 2-metilaziridin; propilenimin | 613-033-00-6 | 200-878-7 | 75-55-8 | |
| Kaptafol (ISO); l,2,3,6-tetrahidro-N-(l,l,2,2-tetrakloroetiltio)ftalimid | 613-046-00-7 | 219-363-3 | 2425-06-1 | |
| Karbadoks (INN); metil 3-(kvinoksalin-2-ilmetilen)karbazat 1,4-dioksid; 2-(metoksikarbonilhidrazonometil)kvinoksalin 1,4-dioksid | 613-050-00-9 | 229-879-0 | 6804-07-5 | |
| Akrilamid | 616-003-00-0 | 201-173-7 | 79-06-1 | |
| Tioacetamid | 616-026-00-6 | 200-541-4 | 62-55-5 | |
| Zmes: N-[3-hidroksi-2-(2-metilakriloilami nometoksi)propoksimetil]-2-metilakrilamida; N-[2,3-bis-(2-metilakriloilami nometoksi)propoksimetil]-2-metilakrilamid; metakrilamida; 2-metil-N-(2-metilakriloilaminometoksimetil)akrilamida; N-(2,3-dihidroksi-propoksimetil)-2-metilakrilamida | 616-057-00-5 | 412-790-8 | – | |
| Destilati (premogov katran), benzenska frakcija; lahko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se prodobiva z destilacijo premogovega katrana. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C10 in destilira približno v območju od 80 °C do 160 °C.) | 648-001-00-0 | 283-482-7 | 84650-02-2 | |
| Katranska olja, rjavi premog; lahko olje
  (Distilat iz lignitovega katrana, ki vre v območju približno od 80 °C do 250 °C. Sestoji predvsem iz alifatskih in aromatskih ogljikovodikov in monobaznih fenolov.) | 648-002-00-6 | 302-674-4 | 94114-40-6 | J |
| Hlapni predhodniki benzena (premog); redestilati lahkega olja, nizko vrelišče
  (Destilat iz lahkega olja koksne peči ima približno območje destilacije pod 100 °C. Sestoji predvsem iz alifatskih ogljikovodikov od C4 do C6.) | 648-003-00-1 | 266-023-5 | 65996-88-5 | J |
| Destilati (premogov katran), benzenska frakcija, bogati z benzenom, toluenom in ksileni; redestilat lahkega olja, nizko vrelišče
  (Ostanek destilacije surovega benzena za ločitev lahko hlapnih sestavin. Sestoji predvsem iz benzena, toluena in ksilenov in vre v območju približno od 75 °C do 200 °C.) | 648-004-00-7 | 309-984-9 | 101896-26-8 | J |
| Aromatski ogljikovodiki, C6-10, bogati s C8; redestilati lahkega olja, nizko vrelišče | 648-005-00-2 | 292-697-5 | 90989-41-6 | J |
| Lahka solvent nafta (premog); redestilati lahkega olja, nizko vrelišče | 648-006-00-8 | 287-498-5 | 85536-17-0 | J |
| Solvent nafta (premog), frakcija ksilen-stiren; redestilat lahkega olja; srednja točka vrelišča | 648-007-00-3 | 287-502-5 | 85536-20-5 | J |
| Solvent nafta (premog), vsebuje kumaron in stiren; redestilat lahkega olja; srednja točka vrelišča | 648-008-00-9 | 287-500-4 | 85536-19-2 | J |
| Nafta (premog), ostanki destilacije; redestilat lahkega olja, visoko vrelišče
  (Ostanek destilacije regenerirane nafte. Sestoji predvsem iz naftalena in produktov kondenzacije indena in stirena.) | 648-009-00-4 | 292-636-2 | 90641-12-6 | J |
| Aromatski ogljikovodiki, C8; redestilat lahkega olja, visoko vrelišče | 648-010-00-X | 292-694-9 | 90989-38-1 | J |
| Aromatski ogljikovodiki, C8-9, stranski produkt polimerizacije ogljikovodikove smole; redestilat lahkega olja, visoko vrelišče
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izparevanjem topila v vakuumu iz polimerizirane ogljikovodikove smole. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C9 in vre v območju približno od 120 °C do 215 °C.) | 648-012-00-0 | 295-281-1 | 91995-20-9 | J |
| Aromatski ogljikovodiki, C9-12, destilacija benzena; redestilat lahkega olja, visoko vrelišče | 648-013-00-6 | 295-551-9 | 92062-36-7 | J |
| Ostanki ekstrakta (premog), alkalna frakcija benzena, kisli ekstakt; ostanek ekstrakcije lahkega olja, nizko vrelišče
  (Redestilat iz destilata, očiščenega katranskih kislin in katranskih baz, iz visokotemperaturnega bitumenskega premogovega katrana, ki vre v območju približno od 90 °C do 160 °C. Sestoji pretežno iz benzena, toluena in ksilenov.) | 648-014-00-1 | 295-323-9 | 91995-61-8 | J |
| Ostanki ekstrakta (premogov katran), alkalna benzenska frakcija, kisli ekstrakt; ostanek ekstrakcije lahkega olja, nizko vrelišče
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z redestilacijo destilata visokotemperaturnega premogovega katrana (brez katranske kisline in katranske baze). Sestoji pretežno iz nesubstituiranih in substituiranih monocikličnih aromatskih ogljikovodikov in vre v območju od 85 °C do 195 °C.) | 648-015-00-7 | 309-868-8 | 101316-63-6 | J |
| Ostanki ekstrakta (premog), kisla benzenska frakcija; ostanek ekstrakcije lahkega olja, nizko vrelišče
  (Kisla usedlina, ki nastane kot stranski produkt pri rafinaciji surovega visokotemperaturnega premoga z žveplovo kislino. Sestoji predvsem iz žveplove kisline in organskih spojin.) | 648-016-00-2 | 298-725-2 | 93821-38-6 | J |
| Ostanki ekstrakta (premog), alkalno lahko olje, hlapna frakcija destilacije; ostanek ekstrakcije lahkega olja, nizko vrelišče
  (Prva frakcija iz destilacije predfrakcioniranih frakcij produktov z dna kolone, bogatih z aromatskimi ogljikovodiki (kumaron, naftalen inden), ali izpranega karbonskega olja, ki vre znatno pod 145 °C. Sestoji predvsem iz alifatskih in aromatskih ogljikovodikov C7 in C8.) | 648-017-00-8 | 292-625-2 | 90641-02-4 | J |
| Ostanki ekstrakta (premog), alkalno lahko olje, kisli ekstrakt, indenska frakcija; ostanki ekstrakta lahkega olja, srednja točka vrelišča | 648-018-00-3 | 309-867-2 | 101316-62-5 | J |
| Ostanki ekstrakta (premog), alkalno lahko olje, indenska frakcija nafte; ostanki ekstrakta lahkega olja, visoko vrelišče
  (Destilat produktov z dna predfrakcionacije, bogatih z aromatskimi ogljikovodiki, kumaronom, naftalenom in indenom ali izpranega karbonskega olja, ki ima območje vrenja približno od 155 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz indena, indana in trimetilbenzenov.) | 648-019-00-9 | 292-626-8 | 90641-03-5 | J |
| Solvent nafta (premog); ostanki ekstrakta lahkega olja, visoko vrelišče
  (Destilat iz visokotemperaturnega premogovega katrana, lahkega olja iz koksne peči ali ostanka iz alkalnega ekstrakta olja premogovega katrana z območjem destilacije približno od 130 °C do 210 °C. Sestoji predvsem iz indena in drugih policikličnih obročnih sistemov z enim samim aromatskim obročem. Vsebuje lahkofenolne spojine in aromatske dušikove baze.) | 648-020-00-4 | 266-013-0 | 65996-79-4 | J |
| Destilati (premogov katran), lahka olja, nevtralna frakcija; ostanki ekstrakta lahkega olja, visoko vrelišče
  (Destilat iz frakcionirne destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz alkilno substituiranih aromatskih ogljikovodikov z enim obročem in vre v območju približno od 135 °C do 210 °C. Vsebuje lahko tudi nenasičene ogljikovodike, kakor sta inden in kumaron.) | 648-021-00-X | 309-971-8 | 101794-90-5 | J |
| Destilati (premogov katran), lahka olja, kisli ekstrakti; ostanki ekstrakta lahkega olja, visoko vrelišče
  (Olje je kompleksna mešanica aromatskih ogljikovodikov, predvsem indena, naftalena, kumarona, fenola in o-, m- in p-kresola, in vre v območju od 140 °C do 215 °C.) | 648-022-00-5 | 292-609-5 | 90640-87-2 | J |
| Destilati (premogov katran), težka olja; karbolno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo premogovega katrana. Sestoji iz aromatskih in drugih ogljikovodikov, fenolnih spojin in aromatskih dušikovih spojin ter destilira v območju približno od 150 °C do 210 °C.) | 648-023-00-0 | 283-483-2 | 84650-03-3 | J |
| Katranska olja, premog; karbolno olje
  (Destilat iz visokotemperaturnega premogovega katrana z območjem destilacije približno od 130 °C do 250 °C. Sestoji predvsem iz naftalena, alkilnaftalenov, fenolnih spojin in aromatskih dušikovih baz.) | 648-024-00-6 | 266-016-7 | 65996-82-9 | J |
| Ostanki ekstrakcije (premog), alkalno lahko olje, kisli ekstrakt; ostanek ekstrakta karbolnega olja
  (Olje izhaja iz kislega pranja alkalno opranega karbolnega olja, iz katerega se odstranijo manjše količine bazičnih sestavin (katranske baze). Sestoji predvsem iz indena, indana in alkil benzenov.) | 648-026-00-7 | 292-624-7 | 90641-01-3 | J |
| Ostanki ekstrakta (premog), alkalno katransko olje; ostanek ekstrakta karbolnega olja
  (Ostanek se pridobiva iz olja premogovega katrana z alkalnim pranjem, kakor je na primer vodni natrijev hidroksid po odstranitvi surovih kislin premogovega katrana. Sestoji predvsem iz naftalenskih in aromatskih dušikovih baz.) | 648-027-00-2 | 266-021-4 | 65996-87-4 | J |
| Ekstraktna olja (premog), lahko olje; kislinski ekstrakt
  (Vodni ekstrakt se pridobiva s kislim pranjem alkalno opranega karbolnega olja. Sestoji predvsem iz kislinskih soli različnih aromatskih dušikovih baz, vključno s piridinom, kinolinom in njihovimi alkilnimi derivati.) | 648-028-00-8 | 292-622-6 | 90640-99-6 | J |
| Piridin, alkilni derivati; surove katranske baze
  (Kompleksna kombinacija polialkiliranih piridinov se pridobiva z destilacijo premogovega katrana ali kot destilati z visokim vreliščem približno nad 150 °C iz reakcije amonijaka z acetaldehidom, formaldehidom ali paraformaldehidom.) | 648-029-00-3 | 269-929-9 | 68391-11-7 | J |
| Smolne baze, premog, pikolinska frakcija; destilacijske baze
  (Piridinske baze, ki vrejo v območju približno od 125 °C do 160 °C, se pridobivajo z destilacijo nevtraliziranega kislega ekstrakta baz, vsebujočih katransko frakcijo, ki se pridobiva z destilacijo bitumenskih premogovih katranov. Sestoji predvsem iz lutidinov in pikolinov.) | 648-030-00-9 | 295-548-2 | 92062-33-4 | J |
| Katranske baze, premog, lutidinska frakcija; destilacijske baze | 648-031-00-4 | 293-766-2 | 91082-52-9 | J |
| Ekstraktna olja (premog), katranska baza, kolidinska frakcija; destilacijske baze
  (Ekstrakt se pridobiva s kislo ekstrakcijo baz iz aromatskih olj surovega premogovega katrana, z nevtralizacijo in destilacijo baz. Sestoji predvsem iz kolidinov, anilina, toluidinov, lutidinov, ksilidinov.) | 648-032-00-X | 273-077-3 | 68937-63-3 | J |
| Katranske baze, premog, kolidinska frakcija; destilacijske baze
  (Destilacijska frakcija, ki vre v območju približno od 181 °C do 186 °C, iz surovih baz se pridobiva iz nevtraliziranih, s kislino ekstrahiranih, baze vsebujočih katranskih frakcij, ki se pridobivajo z destilacijo bitumenskega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz anilina in kolidinov.) | 648-033-00-5 | 295-543-5 | 92062-28-7 | J |
| Katranske baze, premog, anilinska frakcija; destilacijske baze
  (Destilacijska frakcija, ki vre v območju približno od 180 °C do 200 °C, iz surovih baz se pridobiva z odstranitvijo fenola in baz karbolnega olja iz destilacije premogovega katrana. Sestoji predvsem iz anilina, kolidinov, lutidinov in toluidinov.) | 648-034-00-0 | 295-541-4 | 92062-27-6 | J |
| Katranske baze, premog, toluidinska frakcija; destilacijske baze | 648-035-00-6 | 293-767-8 | 91082-53-0 | J |
| Destilati (zemeljsko olje), pirolizno olje iz proizvodnje alken-alkina, v zmesi z visokotemperaturnim premogovim katranom, indenska frakcija; redestilati
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot redestilat iz frakcionirne destilacije visokotemperaturnega katrana bituminskega premoga in ostankov olj, ki se pridobivajo s pirolitsko proizvodnjo alkenov in alkinov iz petrolejnih produktov ali zemeljskega plina. Sestoji pretežno iz indena in vre v območju približno od 160 °C do 190 °C.) | 648-036-00-1 | 295-292-1 | 91995-31-2 | J |
| Destilati (premog), oljni ostanki pirolize premogovega katrana, naftalenska olja; redestilati
  (Redestilat se pridobiva iz frakcionirne destilacije visokotemperaturnega katrana bituminskega premoga in oljnih ostankov pirolize in vre v območju približno od 190 °C do 270 °C. Sestoji predvsem iz substituiranih dvoobročnih aromatov.) | 648-037-00-7 | 295-295-8 | 91995-35-6 | J |
| Ekstraktna olja (premog), oljni ostanki pirolize premogovega katrana, naftalensko olje, redestilat; redestilati
  (Redestilat iz frakcionirne destilacije metilnaftalenskega olja, očiščenega fenolov in baz, se pridobiva iz visokotemperaturnega katrana bituminskega premoga in oljnih ostankov pirolize ter vre v območju približno od 220 °C do 230 °C. Sestoji pretežno iz nesubstituiranih in substituiranih dvoobročnih aromatskih ogljikovodikov.) | 648-038-00-2 | 295-329-1 | 91995-66-3 | J |
| Ekstraktna olja (premog), ostanki olja pirolize premogovega katrana, naftalenska olja; redestilati
  (Nevtralno olje se pridobiva z odstranitvijo baz in fenola iz olja, ki se pridobiva z destilacijo visokotemperaturnega katrana in pirolize oljnih ostankov, ki ima območje vrenja od 225 °C do 255 °C. Sestoji predvsem iz substituiranih dvoobročnih aromatskih ogljikovodikov.) | 648-039-00-8 | 310-170-0 | 122070-79-5 | J |
| Ekstraktna olja (premog), oljni ostanki pirolize premogovega katrana, naftalensko olje, destilacijski ostanki; redestilati
  (Ostanek destilacije metilnaftalenskega olja po odstranitvi fenola in baz (iz bituminskega premogovega katrana in pirolize oljnih ostankov) z območjem vrenja od 240 °C do 260 °C. Sestoji predvsem iz substituiranih dvoobročnih aromatskih in heterocikličnih ogljikovodikov.) | 648-040-00-3 | 310-171-6 | 122070-80-8 | J |
| Absorpcijska olja, bicikloaromatska in heterociklična ogljikovodikova frakcija; redestilat pralnega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot redestilat iz destilacije pralnega olja. Sestoji pretežno iz dvoobročnih aromatskih in heterocikličnih ogljikovodikov ter vre v območju približno od 260 °C do 290 °C.) | 648-041-00-9 | 309-851-5 | 101316-45-4 | M |
| Destilati (premogov katran), zgornja frakcija, bogat s fluorenom; redestilat pralnega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s kristalizacijo katranskega olja. Sestoji iz aromatskih in policikličnih ogljikovodikov, predvsem fluorena in nekaj acenaftena.) | 648-042-00-4 | 284-900-0 | 84989-11-7 | M |
| Kreozotno olje, acenaftenska frakcija, brez acenaftena; redestilat pralnega olja
  (Olje, ki ostane po odstranitvi acenaftena iz acenaftenskega olja premogovega katrana s kristalizacijo. Sestoji predvsem iz naftalena in alkil-naftalenov.) | 648-043-00-X | 292-606-9 | 90640-85-0 | M |
| Destilati (premogov katran), težka olja; težko antracensko olje
  (Destilat iz frakcionirne destilacije katrana iz bituminskega premoga z območjem vrenja od 240 °C do 400 °C. Sestoji predvsem iz tri- in policikličnih ogljikovodikov in heterocikličnih spojin.) | 648-044-00-5 | 292-607-4 | 90640-86-1 | |
| Antracensko olje, kisli ekstrakt; ekstraktni ostanek antracenskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz frakcije, ki je očiščena baz, se pridobiva z destilacijo katranskega premoga in vre v območju približno od 325 °C do 365 °C. Vsebuje pretežno antracen in fenantren ter njune alkilne derivate.) | 648-046-00-6 | 295-274-3 | 91995-14-1 | M |
| Destilati (premogov katran); težko antracensko olje
  (Destilat iz premogovega katrana z območjem destilacije približno od 100 °C do 450 °C. Sestoji predvsem iz dvo- do štiričlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov, fenolnih sestavin in aromatskih dušikovih baz.) | 648-047-00-1 | 266-027-7 | 65996-92-1 | M |
| Destilati (premogov katran), smola, težka olja; težko antracensko olje
  (Destilat iz destilacije smole se pridobiva iz bituminskega visokotemperaturnega katrana. Sestoji predvsem iz tri- in policikličnih aromatskih ogljikovodikov in vre v območju približno od 300 °C do 470 °C. Produkt lahko vsebuje tudi heteroatome.) | 648-048-00-7 | 295-312-9 | 91995-51-6 | M |
| Destilati (premogov katran), smola; težko antracensko olje
  (Olje se pridobiva iz kondenzacije hlapov, ki nastanejo pri toplotni obdelavi smole. Sestoji predvsem iz dvo- do štiricikličnih aromatskih spojin in vre v območju od 200 °C do več kakor 400 °C.) | 648-049-00-2 | 309-855-7 | 101316-49-8 | M |
| Destilati (katranska smola), težka olja, pirenska frakcija; redestilat težkega antracenskega olja
  (Redestilat se pridobiva iz frakcionirne destilacije smolnega destilata in vre v območju približno od 350 °C do 400 °C. Sestoji pretežno iz tri- in poliobročnih aromatskih in heterocikličnih ogljikovodikov.) | 648-050-00-8 | 295-304-5 | 91995-42-5 | M |
| Destilati (premogov katran), smola, pirenska frakcija; redestilat težkega antracenskega olja
  (Redestilat se pridobiva s frakcionirano destilacijo smolnega destilata in vre v območju približno od 380 °C do 410 °C. Sestoji predvsem iz tri- in policikličnih aromatskih ogljikovodikov in heterocikličnih spojin. | 648-051-00-3 | 295-313-4 | 91995-52-7 | M |
| Parafinski voski (premog), visokotemperaturni katran rjavega premoga, obdelan z ogljikom; ekstrakt premogovega katrana
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem smole iz koksanja lignita z aktivnim ogljikom za odstranitev sestavin v sledeh in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 648-052-00-9 | 308-296-6 | 97926-76-6 | M |
| Parafinski voski (premog), visokotemperaturni katran rjavega premoga, obdelan z ogljikom; ekstrakt premogovega katrana
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem koksnega katrana z bentonitom za odstranitev sestavin v sledeh in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 648-053-00-4 | 308-297-1 | 97926-77-7 | M |
| Smola; smola | 648-054-00-X | 263-072-4 | 61789-60-4 | M |
| Smola, premogov katran, visokotemperaturna; smola
  (Ostanek destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana. Črna trdna snov s približnim zmehčiščem od 30 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi tri- ali veččlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov.) | 648-055-00-5 | 266-028-2 | 65996-93-2 | |
| Smola, premogov katran, visokotemperaturna, toplotno prečiščena; smola
  (Toplotno obdelani ostanek destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana. Črna trdna snov s približnim zmehčiščem od 80 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi tri- ali veččlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov.) | 648-056-00-0 | 310-162-7 | 121575-60-8 | M |
| Smola, premogov katran, visokotemperaturna, sekundarna; redestilat smole
  (Ostanek se pridobiva med destilacijo frakcij z visokim vreliščem iz visokotemperaturnega katrana bitumenskega premoga in/ali smolnega koksnega olja z zmehčiščem od 140 °C do 170 °C po DIN 52025. Sestoji predvsem iz tri- in policikličnih aromatskih spojin, ki vsebujejo tudi heteroatome.) | 648-057-00-6 | 302-650-3 | 94114-13-3 | M |
| Ostanki (premogov katran), destilacija smole; redestilat smole
  (Ostanek iz frakcionirne destilacije destilata smole vre v območju približno od 400 °C do 470 °C. Sestoji predvsem iz policikličnih aromatskih ogljikovodikov in heterocikličnih spojin.) | 648-058-00-1 | 295-507-9 | 92061-94-4 | M |
| Katran, premog, visokotemperaturni, ostanki destilacije in shranjevanja; trdni ostanek premogovega katrana
  (Koks in pepel vsebujoči trdni ostanki, ki se ločijo po destilaciji in termični obdelavi visokotemperaturnega bitumenskega premogovega katrana v destilacijskih napravah in skladiščnih posodah. Sestojijo pretežno iz ogljika in vsebujejo majhne količine heterospojin, pa tudi sestavin pepela.) | 648-059-00-7 | 295-535-1 | 92062-20-9 | M |
| Katran, premog, ostanki shranjevanja; trdni ostanek premogovega katrana
  (Usedlina se odstrani iz skladiščenih posod za surovi premogov katran. Sestoji predvsem iz premogovega katrana in posameznih delcev, ki vsebujejo ogljik.) | 648-060-00-2 | 293-764-1 | 91082-50-7 | M |
| Katran, premog, visokotemperaturni, ostanki; trdni ostanek premogovega katrana
  (Trdne snovi nastanejo v postopku koksanja bituminskega premoga za proizvodnjo surovega visokotemperaturnega bitumenskega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz koksa in delcev premoga, visokoaromatiziranih spojin in mineralnih snovi.) | 648-061-00-8 | 309-726-5 | 100684-51-3 | M |
| Katran, premog, visokotemperaturni, visok delež trdnih snovi; trdni ostanek premogovega katrana
  (Kondenzacijski produkt, ki se pridobiva z ohlajanjem (do približno sobne temperature) plina, sproščenega pri visokotemperaturni (višji od 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov z visoko vsebnostjo trdnih snovi premogovega tipa.) | 648-062-00-3 | 273-615-7 | 68990-61-4 | M |
| Trdni odpadki, koksanje smole premogovega katrana; trdni ostanek premogovega katrana
  (Kombinacija odpadkov nastane pri koksanju bituminozne smole premogovega katrana. Sestoji pretežno iz ogljika.) | 648-063-00-9 | 295-549-8 | 92062-34-5 | M |
| Ekstraktni ostanki (premog), rjavi; ekstrakt premogovega katrana
  (Ostanek iz ekstrakcije suhega premoga.) | 648-064-00-4 | 294-285-0 | 91697-23-3 | M |
| Parafinski voski (premog), visokotemperaturni katran rjavega premoga; ekstrakt premogovega katrana
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s solventno kristalizacijo (razoljenje s topilom) iz lignitnega koksanega katrana s procesom izločanja ali z aduktnim procesom. Sestoji pretežno iz ravne in razvejane verige nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 648-065-00-X | 295-454-1 | 92045-71-1 | M |
| Parafinski voski (premog), visokotemperaturni katran rjavega premoga, obdelan z vodikom; ekstrakt premogovega katrana
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s solventno kristalizacijo (razoljenje s topilom) iz lignitnega koksanega katrana s procesom izločanja ali z aduktnim procesom obdelave z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ravne in razvejane verige nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 648-066-00-5 | 295-455-7 | 92045-72-2 | M |
| Parafinski voski (premog), visokotemperaturni katran rjavega premoga, obdelan s silicijevo kislino; ekstrakt premogovega katrana
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem lignitnega koksanega katrana s silicijevo kislino za odstranitev sestavin v sledeh in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 648-067-00-0 | 308-298-7 | 97926-78-8 | M |
| Katran, premog, nizkotemperaturni, ostanki destilacije; katransko olje, srednja točka vrelišča
  (Ostanki iz frakcionirne destilacije nizkotemperaturnega premogovega katrana za odstranjevanje olj, ki vrejo v območju do približno 300 °C. Sestojijo predvsem iz aromatskih sestavin.) | 648-068-00-6 | 309-887-1 | 101316-85-2 | M |
| Smola, premogov katran, nizkotemperaturna; smolni ostanek
  (Kompleksna črna trdna ali poltrdna snov se pridobiva z destilacijo nizkotemperaturnega premogovega katrana. Zmehčišče ima v območju približnood od 40 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi ogljikovodikov.) | 648-069-00-1 | 292-651-4 | 90669-57-1 | M |
| Smola, premogov katran, nizkotemperaturna, oksidirana; ostanek smole, oksidiran
  (Produkt se pridobiva z zračnim prepihovanjem nizkotemperaturne smole premogovega katrana pri zvišani temperaturi. Zmehčišče ima znotraj približnega območja od 70 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi ogljikovodikov.) | 648-070-00-7 | 292-654-0 | 90669-59-3 | M |
| Smola, premogov katran, nizkotemperaturna, toplotno prečiščena; ostanek smole, oksidiran; ostanek smole, toplotno obdelan
  (Kompleksna črna trdna snov se pridobiva pri toplotni obdelavi nizkotemperaturne premogove smole. Zmehčišče ima v območju približnood od 50 °C do 140 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi aromatskih spojin.) | 648-071-00-2 | 292-653-5 | 90669-58-2 | M |
| Destilati (premogovo zemeljsko olje), kondenzirani aromatski obroči; destilati
  (Destilat iz zmesi premoga in katrana ter aromatskih tokov zemeljskega olja z območjem destilacije približno od 220 °C do 450 °C. Sestoji predvsem iz tri- do štiričlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov.) | 648-072-00-8 | 269-159-3 | 68188-48-7 | M |
| Aromatski ogljikovodiki, C20-28, policiklični, mešanica smole premogovega katrana (polietilen-polipropilen), pridobiva se s pirolizo; pirolizni produkti
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz mešane smole premogovega katrana (polietilen-polipropilen) s pirolizo. Sestoji predvsem iz policikličnih aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C28 in z zmehčiščem od 100 °C do 220 °C po DIN 52025.) | 648-073-00-3 | 309-956-6 | 101794-74-5 | M |
| Aromatski ogljikovodiki, C20-28, policiklični, pridobivajo se s pirolizo mešane polietilenske smole premogovega katrana; pirolizni produkti
  (Kompleksna kombinacija oglikovodikov se pridobiva s pirolizo mešane polietilenske smole premogovega katrana. Sestoji predvsem iz policikličnih aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C28 in z zmehčiščem od 100 °C do 220 °C po DIN 52025.) | 648-074-00-9 | 309-957-1 | 101794-75-6 | M |
| Aromatski ogljikovodiki, C20-28, policiklični, pridobivajo se s pirolizo mešane polistirenske smole premogovega katrana; pirolizni produkti
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s pirolizo mešane polistirenske smole premogovega katrana. Sestoji predvsem iz policikličnih aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C28 in z zmehčiščem od 100 °C do 220 °C po DIN 52025.) | 648-075-00-4 | 309-958-7 | 101794-76-7 | M |
| Smola, zemeljsko olje premogovega katrana; ostanki smole
  (Ostanki destilacije zmesi premogovega katrana in aromatskih tokov zemeljskega olja. Trdna snov z zmehčiščem od 40 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne kombinacije tri- ali veččlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov.) | 648-076-00-X | 269-109-0 | 68187-57-5 | M |
| Fenantren, ostanki destilacije; redestilat težkega antracenskega olja
  (Ostanek destilacije surovega fenantrena vre v območju približno od 340 °C do 420 °C. Sestoji predvsem iz fenantrena, antracena in karbazola.) | 648-077-00-5 | 310-169-5 | 122070-78-4 | M |
| Destilati (premogov katran), zgornja frakcija, brez fluorena; redestilat pralnega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s kristalizacijo katranskega olja. Sestoji iz aromatičnih policikličnih ogljikovodikov, predvsem difenila, dibenzofurana in acenaftena.) | 648-078-00-0 | 284-899-7 | 84989-10-6 | M |
| Ostanki (premogov katran), destilacija kreozotnega olja; redestilat pralnega olja
  (Ostanek iz frakcionirne destilacije destilata pralnega olja vre v območju približno od 270 °C do 330 °C. Sestoji pretežno iz dvoobročnih aromatskih in heterocikličnih ogljikovodikov.) | 648-080-00-1 | 295-506-3 | 92061-93-3 | M |
| Destilati (premog), lahko olje iz koksne peči, naftalenska frakcija; naftalensko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s predfrakcionacijo (kontinuirna destilacija) lahkega olja iz koksne peči. Sestoji pretežno iz naftalena, kumarona in indena ter vre nad 148 °C.) | 648-084-00-3 | 285-076-5 | 85029-51-2 | J, M |
| Destilati (premogov katran), naftalenska olja, nizka vsebnost naftalena; redestilat naftalenskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s kristalizacijo naftalenskega olja. Sestoji predvsem iz naftalena, alkilnaftalenov in fenolnih spojin.) | 648-086-00-4 | 284-898-1 | 84989-09-3 | J, M |
| Destilati (premogov katran), matična lužina iz kristalizacije naftalenskega olja; redestilat naftalenskega olja
  (Kompleksna kombinacija organskih spojin se pridobiva kot filtrat iz kristalizacije naftalenske frakcije iz premogovega katrana in vre v območju približno od 200 °C do 230 °C. Vsebuje predvsem naftalen, tionaften in alkilnaftalene.) | 648-087-00-X | 295-310-8 | 91995-49-2 | J, M |
| Ekstraktni ostanki (premog), naftalensko olje, alkalno; ostanek ekstrakta naftalenskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz alkalnega pranja naftalenskega olja za odstranitev fenolnih spojin (katranske kisline). Sestoji iz naftalena in alkilnaftalenov.) | 648-088-00-5 | 310-166-9 | 121620-47-1 | J, M |
| Ekstraktni ostanki (premog), naftalensko olje, alkalno, nizka vsebnost naftalena; ostanek ekstrakta naftalenskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov ostane po odstranitvi naftalena iz alkalno opranega naftalenskega olja s procesom kristalizacije. Sestoji predvsem iz naftalena in alkilnaftalenov.) | 648-089-00-0 | 310-167-4 | 121620-48-2 | J, M |
| Destilati (premogov katran), naftalenska olja, brez naftalena, alkalni ekstrakti; ostanek ekstrakta naftalenskega olja
  (Olje ostane po odstranitvi fenolnih spojin (katranske kisline) iz odtočenega naftalenskega olja pri alkalnem pranju. Sestoji predvsem iz naftalena in alkilnaftalenov.) | 648-090-00-6 | 292-612-1 | 90640-90-7 | J, M |
| Ostanki ekstrakta (premog), alkalno naftalensko olje, destilacijski produkti z vrha kolone; ostanek ekstrakta naftalenskega olja
  (Destilat iz alkalno opranega naftalenskega olja, ki ima območje destilacije približno od 180 °C do 220 °C. Sestoji predvsem iz naftalena, alkinbenzenov, indena in indana.) | 648-091-00-1 | 292-627-3 | 90641-04-6 | J, M |
| Destilati (premogov katran), naftalenska olja, metilnaftalenska frakcija; metilnaftalensko olje
  (Destilat iz frakcionirne destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz substituiranih dvoobročnih aromatskih ogljikovodikov in aromatskih dušikovih baz ter vre v območju približno od 225 °C do 255 °C.) | 648-092-00-7 | 309-985-4 | 101896-27-9 | J, M |
| Destilati (premogov katran), naftalenska olja, indol-metilnaftalenska frakcija; metilnaftalensko olje
  (Destilat iz frakcionirne destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz indola in metilnaftalena ter vre v območju približno od 235 °C do 255 °C.) | 648-093-00-2 | 309-972-3 | 101794-91-6 | J, M |
| Destilati (premogov katran), naftalenska olja, kisli ekstrakti; ostanek ekstrakta metilnaftalenskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo baz iz metilnaftalenske frakcije, ki se pridobiva z destilacijo premogovega katrana in vre v območju približno od 230 °C do 255 °C. Vsebuje predvsem 1(2)-metilnaftalen, naftalen, dimetilnaftalen in bifenil.) | 648-094-00-8 | 295-309-2 | 91995-48-1 | J, M |
| Ekstraktni ostanki (premog), alkalno naftalensko olje, ostanki destilacije; ostanek ekstrakta metilnaftalenskega olja
  (Ostanek destilacije alkalno pranega naftalenskega olja z območjem destilacije približno od 220 °C do 300 °C. Sestoji predvsem iz naftalena, alkilnaftalenov in aromatskih dušikovih baz.) | 648-095-00-3 | 292-628-9 | 90641-05-7 | J, M |
| Ekstraktna olja (premog), kisla, brez katranskih baz; ostanek ekstrakta metilnaftalenskega olja
  (Ekstraktno olje vre v območju približno od 220 °C do 265 °C, iz ostanka alkalnega ekstrakta premogovega katrana se pridobiva pri kislem pranju, kakor je odstranjevanje katranskih baz po destilaciji z vodno žveplovo kislino. Sestoji predvsem iz alkilnaftalenov.) | 648-096-00-9 | 284-901-6 | 84989-12-8 | J, M |
| Destilati (premogov katran), benzenska frakcija, ostanki destilacije; pralno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega benzena (visokotemperaturni premogov katran). Lahko je tekočina z območjem destilacije približno od 150 °C do 300 °C ali poltrdna ali trdna snov s tališčem do 70 °C. Sestoji predvsem iz naftalena in alkilnaftalenov.) | 648-097-00-4 | 310-165-3 | 121620-46-0 | J, M |
| Kreozotno olje, destilat z visokim vreliščem; pralno olje
  (Destilacijska frakcija z visokim vreliščem se pridobiva pri visokotemperaturnem koksanju bitumenskega premoga, ki se čisti naprej, da se odstranijo odvečne kristalinične soli. Sestoji predvsem iz kreozotnega olja z nekaterimi navadnimi policikličnimi aromatskimi solmi, ki so sestavine destilatov premogovega katrana. Pri približno 5 °C je brez kristalov.) | 648-100-00-9 | 274-565-9 | 70321-79-8 | J, M |
| Ekstraktni ostanki (premog), kislo kreozotno olje; ostanek ekstrakta pralnega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz frakcije brez baz iz destilacije premogovega katrana vre v območju približno od 250 °C do 280 °C. Sestoji pretežno iz bifenila in izomernih difenilnaftalenov.) | 648-102-00-X | 310-189-4 | 122384-77-4 | J, M |
| Antracensko olje, antracenska pasta; frakcija antracenskega olja
  (Z antracenom bogata trdna snov se pridobiva s kristalizacijo in centrifugiranjem antracenskega olja. Sestoji predvsem iz antracena, karbazola in fenantrena.) | 648-103-00-5 | 292-603-2 | 90640-81-6 | J, M |
| Antracensko olje, nizka vsebnost antracena; frakcija antracenskega olja
  (Olje ostane po odstranitvi z antracenom bogate trdne snovi (antracenske paste) iz antracenskega olja s procesom kristalizacije. Sestoji predvsem iz dvo-, tri- in štiričlenskih aromatskih spojin.) | 648-104-00-0 | 292-604-8 | 90640-82-7 | J, M |
| Ostanki (premogov katran), destilacija antracenskega olja; frakcija antracenskega olja
  (Ostanek frakcionirne destilacije surovega antracena vre v območju približno od 340 °C do 400 °C. Sestoji pretežno iz tri- in policikličnih aromatskih in heterocikličnih ogljikovodikov.) | 648-105-00-6 | 295-505-8 | 92061-92-2 | J, M |
| Antracensko olje, antracenska pasta, antracenska frakcija; frakcija antracenskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije antracena se pridobiva s kristalizacijo antracenskega olja iz bitumenskega visokotemperaturnega katrana in vre v območju od 330 °C do 350 °C. Vsebuje predvsem antracen, karbazol in fenantren.) | 648-106-00-1 | 295-275-9 | 91995-15-2 | J, M |
| Antracensko olje, antracenska pasta, karbazolna frakcija; frakcija antracenskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije antracena se pridobiva s kristalizacijo antracenskega olja iz bitumenskega visokotemperaturnega premogovega katrana in vre v območju približno od 350 °C do 360 °C. Vsebuje predvsem antracen, karbazol in fenantren.) | 648-107-00-7 | 295-276-4 | 91995-16-3 | J, M |
| Antracensko olje, antracenska pasta, lahki destilati; frakcija antracenskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije antracena se pridobiva s kristalizacijo antracenskega olja iz bitumenskega nizkotemperaturnega katrana in vre v območju približno od 290 °C do 340 °C. Vsebuje predvsem triciklične aromate in njihove dihidroderivate.) | 648-108-00-2 | 295-278-5 | 91995-17-4 | J, M |
| Katranska olja, premog, nizkotemperaturna; katransko olje z visokim vreliščem
  (Destilat iz nizkotemperaturnega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz ogljikovodikov, fenolnih spojin in aromatskih dušikovih baz ter vre v območju približno 160 °C do 340 °C.) | 648-109-00-8 | 309-889-2 | 101316-87-4 | J, M |
| Fenoli, ekstrakti amonijakalne raztopine; alkalni ekstrakt
  (Kombinacija fenolov se ekstrahira z izobutilacetatom iz amonijakalne raztopine, ki se kondenzira iz plina pri nizkotemperaturni (manj kakor 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Sestoji pretežno iz zmesi monohidro- in dihidro fenolov.) | 648-111-00-9 | 284-881-9 | 84988-93-2 | J, M |
| Destilati (premogov katran), lahka olja, alkalni ekstrakti; alkalni ekstrakt
  (Vodni ekstrakt iz karbolnega olja se pridobiva z alkalno pralno raztopino, kakor je vodna raztopina natrijevega hidroksida. Sestoji predvsem iz alkalnih soli različnih fenolnih spojin.) | 648-112-00-4 | 292-610-0 | 90640-88-3 | J, M |
| Ekstrakti, alkalno premogovo katransko olje; alkalni ekstrakt
  (Ekstrakt iz premogovega katranskega olja se pridobiva z alkalno pralno raztopino, kakor je vodna raztopina natrijevega hidroksida. Sestoji predvsem iz alkalnih soli različnih fenolnih spojin.) | 648-113-00-X | 266-017-2 | 65996-83-0 | J, M |
| Destilati (premogov katran), naftalenska olja, alkalni ekstrakti; alkalni ekstrakt
  (Vodni ekstrakt iz naftalenskega olja se pridobiva z alkalno pralno raztopino, kakor je vodna raztopina natrijevega hidroksida. Sestoji predvsem iz alkalnih soli različnih fenolnih spojin.) | 648-114-00-5 | 292-611-6 | 90640-89-4 | J, M |
| Ekstraktni ostanki (premog), alkalno katransko olje, karbonizirano, obdelano s kalcitom; surovi fenoli
  (Produkt se pridobiva s prečiščenjem alkalnega ekstrakta premogovega katranskega olja s CO2 in CaO. Sestoji predvsem iz CaCO3, Ca(OH)2, Na2CO3 in drugih organskih in anorganskih nečistot.) | 648-115-00-0 | 292-629-4 | 90641-06-8 | J, M |
| Katranske kisline, rjavi premog, surov; surovi fenoli
  (Nakisani alkalni ekstrakt destilata katrana rjavega premoga. Sestoji predvsem iz fenola in fenolovih homologov.) | 648-117-00-1 | 309-888-7 | 101316-86-3 | J, M |
| Katranske kisline, uplinjanje rjavega premoga; surovi fenoli
  (Kompleksna kombinacija organskih spojin se pridobiva z uplinjanjem rjavega premoga. Sestoji predvsem iz C6-10 hidroksilnih aromatskih fenolov in njihovih homologov.) | 648-118-00-7 | 295-536-7 | 92062-22-1 | J, M |
| Katranske kisline, ostanki destilacije; fenolni destilati
  (Ostanek destilacije surovega fenola iz premoga. Sestoji pretežno iz fenolov s števili ogljikovih atomov v območju od C8 do C10 z zmehčiščem od 60 °C do 80 °C.) | 648-119-00-2 | 306-251-5 | 96690-55-0 | J, M |
| Katranske kisline, metilfenolna frakcija; fenolni destilati
  (Frakcija katranske kisline, bogate s tri- in štirimetilfenolom, se regenerira z destilacijo surovih katranskih kislin nizkotemperaturnega premogovega katrana.) | 648-120-00-8 | 284-892-9 | 84989-04-8 | J, M |
| Katranske kisline, polialkilfenolna frakcija; fenolni destilati
  (Frakcija katranskih kislin se regenerira z destilacijo surovih katranskih kislin nizkotemperaturnega premogovega katrana, z območjem vrenja približno od 225 °C do 320 °C. Sestoji predvsem iz polialkilfenolov.) | 648-121-00-3 | 284-893-4 | 84989-05-9 | J, M |
| Katranske kisline, ksilenska frakcija; fenolni destilati
  (Frakcija katranskih kislin, bogatih z 2,4- in 2,5-dimetilfenolom, se regenerira z destilacijo surovih katranskih kislin nizkotemperaturnega premogovega katrana.) | 648-122-00-9 | 284-895-5 | 84989-06-0 | J, M |
| Katranske kisline, etilfenolna frakcija; fenolni destilati
  (Frakcija katranskih kislin, bogatih s tri- in štirietilfenolom, se regenerira z destilacijo surovih katranskih kislin nizkotemperaturnega premogovega katrana.) | 648-123-00-4 | 284-891-3 | 84989-03-7 | J, M |
| Katranske kisline, 3,5-ksilenska frakcija; fenolni destilati
  (Frakcija katranskih kislin, bogata s 3,5-dimetilfenolom, se regenerira z destilacijo katranskih kislin nizkotemperaturnega premogovega katrana.) | 648-124-00-X | 284-896-0 | 84989-07-1 | J, M |
| Katranske kisline, ostanki, destilati, prva frakcija; fenolni destilati
  (Ostanek destilacije lahkega karbolnega olja v območju od 235 °C do 355 °C.) | 648-125-00-5 | 270-713-1 | 68477-23-6 | J, M |
| Katranske kisline, krezilne, ostanki; fenolni destilati
  (Ostanek surovih kislin premogovega katrana po odstranitvi fenola, krezolov, ksilenov in drugih fenolov z visokim vreliščem. Črna trdna snov s tališčem približno pri 80 °C. Sestoji predvsem iz polialkilfenolov, smolnatih gum in anorganskih soli.) | 648-126-00-0 | 271-418-0 | 68555-24-8 | J, M |
| Fenoli, C9-11; fenolni destilati | 648-127-00-6 | 293-435-2 | 91079-47-9 | J, M |
| Katranske kisline, krezilne; fenolni destilati
  (Kompleksna kombinacija organskih spojin se pridobiva iz rjavega premoga in vre v območju približno od 200 °C do 230 °C. Vsebuje predvsem fenole in piridinske baze.) | 648-128-00-1 | 295-540-9 | 92062-26-5 | J, M |
| Katranske kisline, rjavi premog, alkilfenolna frakcija C2; fenolni destilati
  (Destilat iz nakisanja alkalno opranega destilata lignitnega katrana vre v območju približno od 200 °C do 230 °C. Sestoji predvsem iz m- in p-etilfenola, pa tudi iz krezolov in ksilenov.) | 648-129-00-7 | 302-662-9 | 94114-29-1 | J, M |
| Ekstraktna olja (premog), naftalenska olja; kisli ekstrakt
  (Vodni ekstrakt se pridobiva s kislim pranjem alkalno opranega naftalenskega olja. Sestoji predvsem iz kislinskih soli različnih aromatskih dušikovih baz, vključno s piridinom, kinolinom in njihovimi alkilnimi derivati.) | 648-130-00-2 | 292-623-1 | 90641-00-2 | J, M |
| Katranske baze, kinolinovi derivati; destilacijske baze | 648-131-00-8 | 271-020-7 | 68513-87-1 | J, M |
| Katranske baze, premog, frakcija kinolinskih derivatov; destilacijske baze | 648-132-00-3 | 274-560-1 | 70321-67-4 | J, M |
| Katranske baze, premog, ostanki destilata; destilacijske baze
  (Destilacijski ostanek po destilaciji nevtraliziranih kislo ekstrahiranih, baze vsebujočih katranskih frakcij se pridobiva z destilacijo premogovih katranov. Vsebuje predvsem anilin, kolidine, kinolin in kinolinske derivate ter toluidine.) | 648-133-00-9 | 274-544-0 | 92062-29-8 | J, M |
| Hidrokarbonska olja, aromatska, mešana s polietilenom in polipropilenom, pirolizirana, frakcija lahkega olja; produkti toplotne obdelave
  (Olje se pridobiva pri toplotni obdelavi zmesi polietilena in polipropilena s smolo premogovega katrana ali aromatskimi olji. Sestoji pretežno iz benzena in njegovih homologov ter vre v območju približno od 70 °C do 210 °C.) | 648-134-00-4 | 309-745-9 | 100801-63-6 | J, M |
| Hidrokarbonska olja, aromatska, mešana s polietilenom, pirolizirana, frakcija lahkega olja; produkti toplotne obdelave
  (Olje se pridobiva pri toplotni obdelavi polietilena s smolo premogovega katrana ali aromatskimi olji. Sestoji pretežno iz benzena in njegovih homologov ter vre v območju od 70 °C do 120 °C.) | 648-135-00-X | 309-748-5 | 100801-65-8 | J, M |
| Hidrokarbonska olja, aromatska, mešana s polistirenom, pirolizirana, frakcija lahkega olja; produkti toplotne obdelave
  (Olje se pridobiva pri toplotni obdelavi polistirena s smolo premogovega katrana ali aromatskimi olji. Sestoji pretežno iz benzena in njegovih homologov ter vre v območju približno od 70 °C do 210 °C.) | 648-136-00-5 | 309-749-0 | 100801-66-9 | J, M |
| Ekstraktni ostanki (premog), alkalno katransko olje, ostanki destilacije naftalena; ostanek ekstrakta naftalenskega olja
  (Ostanek se pridobiva iz kemijskega olja, ekstrahiranega po odstranitvi naftalena z destilacijo; sestoji predvsem iz dvo- do štiričlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov in aromatskih dušikovih baz.) | 648-137-00-0 | 277-567-8 | 736665-18-6 | J, M |
| Kreozotno olje, destilat z nizkim vreliščem; pralno olje
  (Destilacijska frakcija z nizkim vreliščem se pridobiva pri visokotemperaturni karbonizaciji bitumanskega premoga, ki se še naprej obdeluje, da se odstranijo odvečne kristalinične soli. Sestoji predvsem iz kreozotnega olja in majhnih količin navadnih policikličnih aromatskih soli, ki so sestavine odstranjenega destilata premogovega katrana. Pri približno 38 °C je brez kristalov.) | 648-138-00-6 | 274-566-4 | 70321-80-1 | J, M |
| Katranske kisline, krezilne, natrijeve soli, kavstične raztopine; alkalni ekstrakt | 648-139-00-1 | 272-361-4 | 68815-21-4 | J, M |
| Ekstraktna olja (premog), katranska baza; kisli ekstrakt
  (Ekstrakt iz alkalnega ekstraktnega ostanka olja premogovega katrana se proizvaja s kislo pralno raztopino, kakor je vodna raztopina žveplove kisline, po destilaciji za odstranitev naftalena. Sestoji predvsem iz kislih soli različnih aromatskih dušikovih baz, vključno s piridinom, kinolinom in njihovimi alkilnimi derivati.) | 648-140-00-7 | 266-020-9 | 65996-86-3 | J, M |
| Katranske baze, premog, surove; surove katranske baze
  (Reakcijski produkt se pridobiva z nevtralizacijo baznega ekstraktnega olja premogovega katrana z alkalno raztopino, kakor je vodni natrijev hidroksid, da se pridobijo proste baze. Sestoji predvsem iz organskih baz, kakor so akridin, fenantridin, piridin, kinolin in njihovi alkilni derivati.) | 648-141-00-2 | 266-018-8 | 65996-84-1 | J, M |
| Ostanki (premog), ekstrakcija s tekočimi topili;
  (Kohezivni prah, sestavljen iz premogovih mineralnih snovi in neraztopljenega premoga, ki ostane po ekstrakciji premoga s tekočim topilom.) | 648-142-00-8 | 302-681-2 | 94114-46-2 | M |
| Premogove tekočine, raztopina iz ekstrakcije s tekočim topilom;
  (Produkt se pridobiva s filtracijo premogovih mineralnih snovi in neraztopljenega premoga iz raztopine premogovega ekstrakta, ki se proizvaja z razgradnjo premoga v tekočem topilu. Črna viskozna visokokompleksna tekočinska kombinacija, sestavljena predvsem iz aromatskih in delno hidrogeniranih aromatskih ogljikovodikov, aromatskih dušikovih spojin, aromatskih žveplovih spojin, fenolnih in drugih aromatskih kisikovih spojin ter njihovih alkilnih derivatov.) | 648-143-00-3 | 302-682-8 | 94114-47-3 | M |
| Premogove tekočine, ekstrakcija s tekočim topilom;
  (Produkt, v glavnem brez topil, se pridobiva z destilacijo topila iz raztopine filtriranega premogovega ekstrakta, ki se pridobiva z razgradnjo premoga v tekočem topilu. Črna poltrdna snov, sestavljena predvsem iz kompleksne kombinacije aromatskih ogljikovodikov s kondenziranimi obroči, aromatskih dušikovih spojin, aromatskih žveplovih spojin, fenolnih spojin in drugih aromatskih kisikovih spojin ter njihovih alkilnih derivatov.) | 648-144-00-9 | 302-683-3 | 94114-48-4 | M |
| Lahko olje (premog), koksna peč; surovi benzen
  (Hlapna organska tekočina se ekstrahira iz plina, ki se razvije pri visokotemperaturni (več kakor 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Sestoji predvsem iz benzena, toluena in ksilenov. Vsebuje lahko tudi manjše količine drugih ogljikovodikovih sestavin. | 648-147-00-5 | 266-012-5 | 65996-78-3 | J |
| Destilati (premog), ekstrakcija s tekočim topilom, primarni;
  (Tekočina se pridobiva s kondenzacijo hlapov, ki se sproščajo pri razgradnji premoga v tekočem topilu, in vre v območju približno od 30 °C do 300 °C. Sestoji predvsem iz delno hidrogeniranih aromatskih ogljikovodikov s kondenziranimi obroči, aromatskih spojin, ki vsebujejo dušik, kisik in žveplo, in njihovih alkilnih derivatov, ki imajo število oglikovih atomov pretežno v območju od C4 do C14.) | 648-148-00-0 | 302-688-0 | 94114-52-0 | J |
| Destilati (premog), ekstrakcija s topilom, hidrokrekirani;
  (Destilat se pridobiva s hidrokrekingom premogovega ekstrakta ali raztopine, ki se pridobiva z ekstrakcijo s tekočim topilom ali superkritičnim plinom in vre v območju približno od 30 °C do 300 °C. Sestoji predvsem iz aromatskih, hidrogeniranih aromatskih in naftenskih spojin, njihovih alkilnih derivatov in alkanov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C14. Navzoče so tudi aromatske in hidrogenirane aromatske spojine, ki vsebujejo dušik, žveplo in kisik.) | 648-149-00-6 | 302-689-6 | 94114-53-1 | J |
| Nafta (premog), ekstrakcija s topilom;
  (Frakcija destilata se pridobiva s hidrokrekingom premogovega ekstrakta ali raztopine, ki se pridobiva z ekstrakcijo s tekočim topilom ali superkritičnim plinom in vre v območju približno od 30 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz aromatskih, hidrogeniranih aromatskih in naftenskih spojin, njihovih alkilnih derivatov in alkanov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C9. Navzoče so tudi aromatske in hidrogenirane aromatske spojine, ki vsebujejo dušik, žveplo in kisik.) | 648-150-00-1 | 302-690-1 | 94114-54-2 | J |
| Bencin, solventna ekstrakcija premoga, nafta iz hidrokrekinga;
  (Motorno gorivo se proizvaja z izboljšanjem rafinirane naftne frakcije produktov hidrokrekinga premogovega ekstrakta ali raztopine, ki se pridobiva z ekstrakcijo s tekočim topilom ali superkritičnim plinom in vre v območju približno od 30 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz aromatskih in naftenskih ogljikovodikov, njihovih alkilnih derivatov in alkilnih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C4 do C9.) | 648-151-00-7 | 302-691-7 | 94114-55-3 | J |
| Destilati (premog), solventna ekstrakcija srednje frakcije iz krekinga;
  (Destilat se pridobiva s hidrokrekingom premogovega ekstrakta ali raztopine, ki se pridobiva z ekstrakcijo s tekočim topilom ali superkritičnim plinom in vre v območju približno od 180 °C do 300 °C. Sestoji predvsem iz dvoobročnih aromatskih, hidrogeniranih aromatskih in naftenskih spojin, njihovih alkilnih derivatov in alkanov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C14. Navzoče so tudi spojine, ki vsebujejo dušik, žveplo in kisik.) | 648-152-00-2 | 302-692-2 | 94114-56-4 | J |
| Destilati (premog), solventna ekstrakcija, hidrogenirana srednja frakcija iz hidrokrekinga;
  (Destilat iz hidrogenacije srednje frakcije iz hidrokrekinga premogovega ekstrakta ali raztopine, ki se pridobiva z ekstrakcijo s tekočim topilom ali s superkritičnim plinom in vre v območju približno od 180 °C do 280 °C. Sestoji predvsem iz hidrogeniranih dvoobročnih ogljikovih spojin in njihovih alkilnih derivatov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C14.) | 648-153-00-8 | 302-693-8 | 94114-57-5 | J |
| Lahko olje (premog), polkoksni postopek; lahko olje
  (Hlapna organska tekočina nastane kot kondenzat plina, ki se razvije pri nizkotemperaturni (manj kakor 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Sestoji predvsem iz ogljikovodikov C6-10.) | 648-156-00-4 | 292-635-7 | 90641-11-5 | J |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), lahki naftenski destilat topilo | 649-001-00-3 | 265-102-1 | 64742-03-6 | |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), težki parafinski destilat topilo | 649-002-00-9 | 265-103-7 | 64742-04-7 | |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), lahki parafinski destilat topilo | 649-003-00-4 | 265-104-2 | 6472-05-8 | |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), težki naftenski destilat topilo | 649-004-00-X | 265-111-0 | 64742-11-6 | |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), lahko vakuumsko plinsko olje topilo | 649-005-00-5 | 295-341-7 | 91995-78-7 | |
| Ogljikovodiki C26-55, bogati z aromati | 649-006-00-0 | 307-753-7 | 97722-04-8 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), kolona za atmosfersko destilacijo; težko gorivno olje
  (Kompleksni ostanek iz atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-008-00-1 | 265-045-2 | 64741-45-3 | |
| Plinska olja (zemeljsko olje), težki vakuum; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in vre v območju približno od 350 °C do 600 °C. Tok destilata vsebuje verjetno 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-009-00-7 | 265-058-3 | 64741-57-7 | |
| Destilati (zemeljsko olje), težki, katalitsko krekirani; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C35 in vre v območju približno od 260 °C do 500 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-010-00-2 | 265-063-0 | 64741-61-3 | |
| Prečiščena olja (zemeljsko olje), katalitsko krekirana; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja kot frakcija ostanka pri destilaciji produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre nad približno 350 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-011-00-8 | 265-064-6 | 64741-62-4 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), hidrokrekirani; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcija ostanka pri destilaciji produktov hidrokrekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C.) | 649-012-00-3 | 265-076-1 | 64741-75-9 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), termično krekirani; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja kot frakcija ostanka pri destilaciji produkta termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-013-00-9 | 265-081-9 | 64741-80-6 | |
| Destilati (zemeljsko olje), težke frakcije iz termičnega krekinga; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C36 in vre v območju približno od 260 °C do 480 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-014-00-4 | 265-082-4 | 64741-81-7 | |
| Plinska olja (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena frakcija vakuumske destilacije; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C50 in vre v območju približno od 230 °C do 600 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-015-00-X | 265-162-9 | 64742-59-2 | |
| Ostanki iz kolone za atmosfersko destilacijo (zemeljsko olje), razžvepljeni z vodikom; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem ostanka iz kolone za atmosfersko destilacijo z vodikom ob navzočnosti katalizatorja pod pogoji predvsem za odstranitev organskih žveplovih spojin. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-016-00-5 | 265-181-2 | 64742-78-5 | |
| Plinska olja (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena težka frakcija vakuumske destilacije; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim razžvepljevanjem z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in vre v območju približno od 350 °C do 600 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-017-00-0 | 265-189-6 | 64742-86-5 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), kreking z vodno paro; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcijski ostanek pri destilaciji produktov iz krekinga z vodno paro (vključno s krekingom z vodno paro v proizvodnji etilena). Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C14 in vre približno nad 260 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-018-00-6 | 265-193-8 | 64742-90-1 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), atmosferska destilacija; težko gorivno olje
  (Kompleksni ostanek pri atmosferski destilaciji surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C11 in vre približno nad 200 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-019-00-1 | 269-777-3 | 68333-22-2 | |
| Očiščena olja (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena, katalitsko krekirana; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva pri obdelavi katalitsko krekiranega očiščenega olja z vodikom za konverzijo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-020-00-7 | 269-782-0 | 68333-26-6 | |
| Destilati (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena, katalitsko krekirana vmesna frakcija; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem katalitsko krekiranih vmesnih destilacijskih frakcij z vodikom za konverzijo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C30 in vre v območju približno od 205 °C do 450 °C. Vsebuje relativno visok delež tricikličnih aromatskih ogljikovodikov.) | 649-021-00-2 | 269-783-6 | 68333-27-7 | |
| Destilati (zemeljsko olje, petrolej), z vodikom prečiščena, katalitsko krekirana težka frakcija; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem katalitsko krekiranih težkih destilatov z vodikom za konverzijo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C35 in vre v območju približno od 260 °C do 500 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-022-00-8 | 269-784-1 | 68333-28-8 | |
| Gorivno olje, plinska olja se pridobivajo iz ostankov direktne destilacije, visoka vsebnost žvepla; težko gorivno olje | 649-023-00-3 | 270-674-0 | 68476-32-4 | |
| Gorivna olja, ostanki; težko gorivno olje
  (Tekoči produkt iz različnih rafinerijskih tokov, navadno ostankov. Sestava je kompleksna in se razlikuje glede na izvor surovega olja.) | 649-024-00-9 | 270-675-6 | 68476-33-5 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), destilacijski ostanek katalitskega reforminga; težko gorivno olje
  (Kompleksni ostanek pri destilaciji ostanka katalitskega reforminga. Vrelišče ima približno nad 399 °C.) | 649-025-00-4 | 270-792-2 | 68478-13-7 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), težko koksno plinsko olje in vakuumsko plinsko olje; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja kot frakcijski ostanek pri destilaciji težkega koksnega plinskega olja in vakuumskega plinskega olja. Sestoji predvsem iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C13 in vre približno nad 230 °C.) | 649-026-00-X | 270-796-4 | 68478-17-1 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), težko koksno olje in lahko vakuumsko olje; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcijski ostanek pri destilaciji težkega koksnega plinskega olja in lahkega vakuumskega plinskega olja. Sestoji predvsem iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C13 in vre približno nad 230 °C.) | 649-027-00-5 | 270-983-0 | 68512-61-8 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), lahki vakuum; težko gorivno olje
  (Kompleksni ostanek iz vakuumske destilacije ostanka pri atmosferski destilaciji surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C13 in vre približno nad 230 °C.) | 649-028-00-0 | 270-984-6 | 68512-62-9 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), krekirano z vodno paro, lahko; težko gorivno olje
  (Kompleksni ostanek destilacije produktov krekinga z vodno paro. Sestoji pretežno iz aromatskih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, večjimi od C7, in vre v območju približno od 101 °C do 555 °C.) | 649-029-00-6 | 271-013-9 | 68513-69-9 | |
| Gorivno olje, št. 6; težko gorivno olje
  (Gorivno olje ima najnižjo viskoznost 197 10-6 m2·s-1 pri 37,7 °C in najvišjo viskoznost 197 10-5 m2·s-1 pri 37,7 °C.) | 649-030-00-1 | 271-384-7 | 68553-00-4 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), postrojenje za primarno destilacijo, nizka vsebnost žvepla; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov z nizko vsebnostjo žvepla se pridobiva kot frakcijski ostanek iz postrojenja za primarno destilacijo surovega olja. To je ostanek po odstranitvi direktnega bencina, petrolejskih frakcij in plinskega olja.) | 649-031-00-7 | 271-763-7 | 68607-30-7 | |
| Plinska olja (zemeljsko olje), težko atmosfersko; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C35 in vre v območju približno od 121 °C do 510 °C.) | 649-032-00-2 | 272-184-2 | 68783-08-4 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), koksni pralnik, vsebujejo aromate s kondenziranimi obroči; težko gorivno olje
  (Zelo kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja kot frakcijski ostanek pri destilaciji vakuumskega ostanka in produktov termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C.) Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-033-00-8 | 272-187-9 | 68783-13-1 | |
| Destilati (zemeljsko olje), z vakuumom pridobljeni ostanki zemeljskega olja; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z vakuumsko destilacijo ostanka pri atmosferski destilaciji surovega olja.) | 649-034-00-3 | 273-263-4 | 68955-27-1 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), krekirani z vodno paro, smolnati; težko gorivno olje
  (Kompleksni ostanek destilacije ostankov zemeljskega olja po krekingu z vodno paro.) | 649-035-00-9 | 273-272-3 | 68955-36-2 | |
| Vmesni destilati (zemeljsko olje), vakuum; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C14 do C42 in vre v območju približno od 250 °C do 545 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-036-00-4 | 274-683-0 | 70592-76-6 | |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki vakuum; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C35 in vre v območju približno od 250 °C do 545 °C.) | 649-037-00-X | 247-684-6 | 70592-77-7 | |
| Destilati (zemeljsko olje), vakuum; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C50 in vre v območju približno od 270 °C do 600 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-038-00-5 | 274-685-1 | 70592-78-8 | |
| Plinska olja (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena težka frakcija vakuumske destilacije iz koksarne; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z razžvepljevanjem težkih koksnih destilatov z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C18 do C44 in vre v območju približno od 304 °C do 548 °C. Verjetno vsebuje 5 ali več odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-039-00-0 | 285-555-9 | 85117-03-9 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), kreking z vodno paro, destilati; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva pri proizvodnji očiščenega katrana zemeljskega olja z destilacijo katrana, ki se pridobiva s postopkom parnega krekinga. Sestoji pretežno iz aromatskih in drugih ogljikovodikov ter organskih žveplovih spojin.) | 649-040-00-6 | 292-657-7 | 90669-75-3 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), vakuum, lahki; težko gorivno olje
  (Kompleksni ostanek vakuumske destilacije ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C24 in vre približno nad 390 °C.) | 649-041-00-1 | 292-658-2 | 90669-76-4 | |
| Gorivno olje, težko, visoka vsebnost žvepla; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz alifatskih, aromatskih in cikloalifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre približno nad 400 °C.) | 649-042-00-7 | 295-396-7 | 92045-14-2 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), katalitski kreking; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcijski ostanek pri destilaciji produktov katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C11 in vre približno nad 200 °C.) | 649-043-00-2 | 295-511-0 | 92061-97-7 | |
| Destilati (zemeljsko olje), vmesna frakcija po katalitskem krekingu, termično razgrajeni; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov katalitskega krekinga, ki se uporablja kot tekočina za prenos toplote. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov in vre v območju približno od 220 °C do 450 °C. Tok destilata verjetno vsebuje organske žveplove spojine.) | 649-044-00-8 | 295-990-6 | 92201-59-7 | |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje); težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, žveplovih spojin in organskih spojin z vsebnostjo kovin, ki se pridobivajo kot ostanek v procesu rafinacije s krekingom in frakcionacijo. Proizvod je končno olje z viskoznostjo nad 2 10-6 m2·s-1 pri 100 °C.) | 649-045-00-3 | 298-754-0 | 93821-66-0 | |
| Ostanki parnega krekinga, termično obdelani; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem in destilacijo surove nafte, obdelane s parnim krekingom. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov in vre v območju približno nad 180 °C.) | 649-046-00-9 | 308-733-0 | 98219-64-8 | |
| Srednji destilati širokega intervala temperature vrelišča (zemeljsko olje), razžvepljeni z vodikom; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem produktov zemeljskega olja z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C25 in vre v območju približno od 150 °C do 400 °C.) | 649-047-00-4 | 309-863-0 | 101316-57-8 | |
| Ostanki frakcionacije (zemeljsko olje), katalitski reforming; težko gorivno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcija, ki ostane pri destilaciji produktov pri postopku katalitskega reforminga. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do C25 in vre v območju približno od 160 °C do 400 °C. Tok tekočine verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- ali 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-048-00-X | 265-069-3 | 64741-67-9 | |
| Zemeljsko olje; surovo olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov. Sestoji pretežno iz alifatskih, alicikličnih in aromatskih ogljikovodikov. Vsebuje lahko tudi majhne količine dušikovih, kisikovih ali žveplovih spojin. Ta kategorija vključuje lahka, srednja in težka zemeljska olja, pa tudi olja, ekstrahirana iz katranskih peskov. Snovi, ki vsebujejo ogljikovodike in zahtevajo precejšnje kemijske spremembe za njihovo pridobivanje ali konverzijo za surovine rafinerij, kakor na primer surova nafta iz skrilavca; dodelana nafta iz skrilavca in tekoča premogova goriva v to definicijio niso vključeni.) | 649-049-00-5 | 232-298-5 | 8002-05-9 | |
| Plin z vrha kolone (zemeljsko olje), frakcija pri depropanizaciji nafte s katalitskim krekingom, bogat s C3 in brez kislin; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo katalitsko krekiranih ogljikovodikov in obdelanih, da se odstranijo kisle nečistote. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C2 do C4, pretežno C3.) | 649-062-00-6 | 270-755-0 | 68477-73-6 | K |
| Plini (zemeljsko olje), katalitski kreking; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo proizvodov katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-063-00-1 | 270-756-6 | 68477-74-7 | K |
| Plini (zemeljsko olje), katalitski kreking, bogati s C1-5; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C6, pretežno od C1 do C5.) | 649-064-00-7 | 270-757-1 | 68477-75-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), katalitsko polimerizirana frakcija z vrha kolone za katalitsko polimerizacijo v naftnem stabilizatorju, plini, bogati s C2-4; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo katalitsko polimerizirane nafte. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C2 do C6, pretežno od C2 do C4.) | 649-065-00-2 | 270-758-7 | 68477-76-9 | K |
| Plini (zemeljsko olje), katalitski reforming, bogati s C1-4; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov katalitskega reforminga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C6, pretežno od C1 do C4.) | 649-066-00-8 | 270-760-8 | 68477-79-2 | K |
| Plini (zemeljsko olje), polnitev C3-5 olefinske-parafinske alkilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija olefinskih in parafinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, ki se uporabljajo kot polnitev pri alkiliranju. Temperature prostora navadno presegajo kritično temperaturo teh kombinacij.) | 649-067-00-3 | 270-765-5 | 68477-83-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), bogati s C4; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov katalitske frakcionacije. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, pretežno C4.) | 649-068-00-9 | 270-767-6 | 68477-85-0 | K |
| Plini z vrha kolone (zemeljsko olje), deetanizer; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo plinskih in bencinskih frakcij iz katalitskega krekinga. Vsebuje pretežno etan in etilen.) | 649-069-00-4 | 270-768-1 | 68477-86-1 | K |
| Plini z vrha kolone (zemeljsko olje), deizobutanizer; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z atmosfersko destilacijo butan-butilenskega toka. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C4.) | 649-070-00-X | 270-769-7 | 68477-87-2 | K |
| Plini (zemeljsko olje), suhi iz depropanizerja, bogati s propenom; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov plinskih in bencinskih frakcij katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz propilena z nekaj etana in propana.) | 649-071-00-5 | 270-772-3 | 68477-90-7 | K |
| Plini (zemeljsko olje), frakcije z vrha depropanizerja; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov plinskih in bencinskih frakcij katalitskega krekinga. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C4.) | 649-072-00-0 | 270-773-9 | 68477-91-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), frakcije z vrha depropanizerja, naprave za rekuperacijo s plini; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo različnih tokov ogljikovodikov. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C4, pretežno propana.) | 649-073-00-6 | 270-777-0 | 68477-94-1 | K |
| Plini (zemeljsko olje), polnitev za napravo girbatol; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se uporablja kot napajalni tok v napravo girbatol za odstranitev vodikovega sulfida. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C4.) | 649-074-00-1 | 270-778-6 | 68477-95-2 | K |
| Plini (zemeljsko olje), frakcionator izomerizirane nafte, bogat s C4, brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-075-00-7 | 270-782-8 | 68477-99-6 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), očiščeno olje iz katalitskega krekinga in termično krekirani ostanek vakuumske frakcionacije refluksnega toka; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz frakcionacije katalitsko krekiranega očiščenega olja in termično krekiranega vakuumskega ostanka. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-076-00-2 | 270-802-5 | 68478-21-7 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), stabilizacija nafte iz katalitskega krekinga, absorber; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz stabilizacije katalitsko krekirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-077-00-8 | 270-803-0 | 68478-22-8 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), kombinirana frakcionacija produktov katalitskega krekinga, katalitskega reforminga in razžvepljevanja z vodikom; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz frakcionacije proizvodov katalitskega krekinga, katalitskega reforminga in razžvepljevanja z vodikom, procesov za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-078-00-3 | 270-804-6 | 68478-24-0 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), stabilizacija s frakcionacijo nafte iz katalitskega reforminga; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo katalitsko reformirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-079-00-9 | 270-806-7 | 68478-26-2 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), nasičena plinska zmes iz plinske naprave, bogat s C4; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz frakcionirne stabilizacije nafte iz prve destilacije plinskega ostanka po destilaciji in plinskega ostanka iz stabilizatorja katalitsko reformirane nafte. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C6, pretežno butana in izobutana.) | 649-080-00-4 | 270-813-5 | 68478-32-0 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), enota za rekuperacijo nasičenih plinov, bogat s C1-2; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz frakcionacije plinskega ostanka destilacije, nafte, ki se pridobiva z direktno destilacijo, in plinskega ostanka iz stabilizacije nafte iz katalitskega reforminga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C5, pretežno metana in etana.) | 649-081-00-X | 270-814-0 | 68478-33-1 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), vakuumski ostanek termičnega krekinga; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz termičnega krekinga vakuumskih ostankov. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-082-00-5 | 270-815-6 | 68478-34-2 | K |
| Ogljikovodiki, bogati s C3-4, destilati zemeljskega olja; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo in kondenzacijo surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, pretežno od C3 do C4.) | 649-083-00-0 | 270-990-9 | 68512-91-4 | K |
| Plini (zemeljsko olje), deheksanizer nafte iz direktne destilacije v širokem intervalu vrelišča; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo nafte iz direktne destilacije v širokem intervalu vrelišča. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C6.) | 649-084-00-6 | 271-000-8 | 68513-15-5 | K |
| Plini (zemeljsko olje), depropanizer hidrokrekinga, bogati ogljikovodiki; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov hidrokrekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4. Vsebuje lahko tudi manjše količine vodika in vodikovega sulfida.) | 649-085-00-1 | 271-001-3 | 68513-16-6 | K |
| Plini (zemeljsko olje), stabilizator lahke nafte iz direktne destilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s stabilizacijo lahke nafte iz direktne destilacije. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C6.) | 649-086-00-7 | 271-002-9 | 68513-17-7 | K |
| Ostanki (zemeljsko olje), separator alkiliranja, bogat s C4; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksni ostanek destilacije tokov iz različnih rafinacijskih operacij. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C4 do C5 in vre v območju približno od – 11,7 °C do 27,8 °C.) | 649-087-00-2 | 271-010-2 | 68513-66-6 | K |
| Ogljikovodiki, C1-4, sladkani; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo ogljikovodikovih plinov procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4 in vre v območju približno od – 164 °C do – 0,5 °C.) | 649-089-00-3 | 271-038-5 | 68514-36-3 | K |
| Ogljikovodiki, C1-3; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3 in vre v območju približno od – 164 °C do – 42 °C.) | 649-090-00-9 | 271-259-7 | 68527-16-2 | K |
| Ogljikovodiki, C1-4, frakcija iz debutanizerja; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-091-00-4 | 271-261-8 | 68527-19-5 | K |
| Plini (zemeljsko olje), C1-5, vlažni; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo zemeljskega olja in/ali s krekingom plinskega olja iz frakcionirne kolone. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-092-00-X | 271-624-0 | 68602-83-5 | K |
| Ogljikovodiki, C2-4; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-093-00-5 | 271-734-9 | 68606-25-7 | K |
| Ogljikovodiki, C3; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-094-00-0 | 271-735-4 | 68606-26-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), napajalni tok za alkiliranje; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim krekingom plinskega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C4.) | 649-095-00-6 | 271-737-5 | 68606-27-9 | K |
| Plini (zemeljsko olje), frakcije z dna depropanizerja; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo produktov z dna depropanizerja. Sestoji pretežno iz butana, izobutana in butadiena.) | 649-096-00-1 | 271-742-2 | 68606-34-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), mešanica iz rafinerije; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva iz različnih procesov. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-097-00-7 | 272-183-7 | 68783-07-3 | K |
| Plini (zemeljsko olje), katalitski kreking; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo proizvodov katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5.) | 649-098-00-2 | 272-203-4 | 68783-64-2 | K |
| Plini (zemeljsko olje), C2-4, sladkani; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo destilatov zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C4 in vre v območju približno od – 51 °C do – 34 °C.) | 649-099-00-8 | 272-205-5 | 68783-65-3 | K |
| Plini (zemeljsko olje), frakcioniranje surovega olja; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem surovega olja. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-100-00-1 | 272-871-7 | 68918-99-0 | K |
| Plini (zemeljsko olje), deheksanizer; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem kombiniranih naftnih tokov. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-101-00-7 | 272-872-2 | 68919-00-6 | K |
| Plini (zemeljsko olje), stabilizator, frakcionacija lahkega bencina iz direktne destilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem lahkega bencina iz direktne destilacije. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-102-00-2 | 272-878-5 | 68919-05-1 | K |
| Plini (zemeljsko olje), desorber iz razžvepljevanja združevalne nafte; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom združevanja-razžvepljevanja nafte in desorbira iz naftnega produkta. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-103-00-8 | 272-879-0 | 68919-06-2 | K |
| Plini (zemeljsko olje), katalitski reforming nafte iz direktne destilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim reformingom direktne nafte in s frakcionacijo celotnega iztoka. Sestoji iz metana, etana in propana.) | 649-104-00-3 | 272-882-7 | 68919-09-5 | K |
| Plini (zemeljsko olje), produkti z vrha separatorja iz katalitskega krekinga v fluidiziranem sloju; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo polnitve v ločevalnik C3-C4. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C3.) | 649-105-00-9 | 272-893-7 | 68919-20-0 | K |
| Plini (zemeljsko olje), iz stabilizatorjev direktne destilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem tekočine iz prve kolone za destilacijo surovega olja. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-106-00-4 | 272-883-2 | 68919-10-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), iz debutanizerja katalitsko krekirane nafte; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem katalitsko krekirane nafte. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-107-00-X | 273-169-3 | 68952-76-1 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), iz stabilizatorja nafte in destilata katalitskega krekinga; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem katalitsko krekirane nafte in destilata. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-108-00-5 | 273-170-9 | 68952-77-2 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), termično krekirani destilat, absorber plinskega olja in nafte; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ločevanjem termično krekiranih destilatov nafte in zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-109-00-0 | 273-175-6 | 68952-81-8 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), iz stabilizatorja frakcionacije ogljikovodikov termičnega krekinga, koksanje zemeljskega olja; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo termično krekiranih ogljikovodikov iz procesa koksanja zemeljskega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-110-00-6 | 273-176-1 | 68952-82-9 | K |
| Plini (zemeljsko olje), lahke frakcije parnega krekinga, koncentrirane na butadienu; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz termičnega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov pretežno C4.) | 649-111-00-1 | 273-265-5 | 68955-28-2 | K |
| Plini (zemeljsko olje), plin z vrha stabilizatorja, katalitski reforming nafte iz direktne destilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim reformingom nafte iz direktne destilacije in s frakcioniranjem celotnega iztoka. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C4.) | 649-112-00-7 | 273-270-2 | 68955-34-0 | K |
| Ogljikovodiki, C4; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-113-00-2 | 289-339-5 | 87741-01-3 | K |
| Alkani, C1-4, bogati s C3; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-114-00-8 | 292-456-4 | 90622-55-2 | K |
| Plini (zemeljsko olje), parni kreking, bogati s C3; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz parnega krekinga. Sestoji pretežno iz propilena z nekaj propana in vre v območju približno od – 70 °C do 0 °C.) | 649-115-00-3 | 295-404-9 | 92045-22-2 | K |
| Ogljikovodiki, C4, destilat parnega krekinga; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov parnega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C4, pretežno 1-butena in 2-butena, ki vsebuje tudi butan in izobuten in vre v območju približno od – 12 °C do 5 °C.) | 649-116-00-9 | 295-405-4 | 92045-23-3 | K |
| Plini iz zemeljskega olja, utekočinjeni, sladkani, frakcija C4; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo utekočinjene plinske zmesi zemeljskega olja procesu sladkanja za oksidacijo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov C4.) | 649-117-00-4 | 295-463-0 | 92045-80-2 | K |
| Ogljikovodiki, C4, brez 1,3-butadiena in isobutena; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-118-00-X | 306-004-1 | 95465-89-7 | K |
| Rafinati (zemeljsko olje), parno krekirana frakcija C4 po ekstrakciji z bakrovim amonijevim acetatom, C3-5 in nenasičeni C3-5, brez butadiena; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-119-00-5 | 307-769-4 | 97722-19-5 | K |
| Plini (zemeljsko olje), obdelava z amini; plin iz rafinerije
  (Plinski napajalni tok v aminski sistem za odstranitev vodikovega sulfida. Sestoji predvsem iz vodika. Navzoči so lahko tudi ogljikov monoksid, ogljikov dioksid, vodikov sulfid in alifatski ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-120-00-0 | 270-746-1 | 68477-65-6 | K |
| Plini (zemeljsko olje), razžvepljevanje z vodikom pri proizvodnji benzena; plin iz rafinerije
  (Izpušni plini se pridobivajo v benzenski enoti. Sestoji predvsem iz vodika. Navzoči so lahko tudi ogljikov monoksid in ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6, vključno z benzenom.) | 649-121-00-6 | 270-747-7 | 68477-66-7 | K |
| Plini (zemeljsko olje), iz recikla pri proizvodnji benzena, bogati z vodikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z recikliranjem plinov iz benzenske enote. Sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C6.) | 649-122-00-1 | 270-748-2 | 68477-67-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), oljna mešanica, bogati z vodikom in dušikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo oljne mešanice. Sestoji predvsem iz vodika in dušika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-123-00-7 | 270-749-8 | 68477-68-9 | K |
| Plini (zemeljsko olje), plini z vrha kolone, rektifikacija nafte iz katalitskega reforminga; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s stabilizacijo katalitsko reformirane nafte. Sestoji iz vodika in nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-124-00-2 | 270-759-2 | 68477-77-0 | K |
| Plini (zemeljsko olje), recikel katalitskega reforminga frakcije C6-8; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga napajalne zmesi od C6 do C8, ki je reciklirana za zadržanje vodika. Sestoji predvsem iz vodika. Vsebuje lahko tudi različne majhne količine ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida, dušika in ogljikovodike s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-125-00-8 | 270-761-3 | 68477-80-5 | K |
| Plini (zemeljsko olje), frakcija C6-8 iz katalitskega reforminga; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga napajalne zmesi od C6 do C8. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C5 in vodika.) | 649-126-00-3 | 270-762-9 | 68477-81-6 | K |
| Plini (zemeljsko olje), recikel C6-8 iz katalitskega krekinga, bogat z vodikom; plin iz rafinerije | 649-127-00-9 | 270-763-4 | 68477-82-7 | K |
| Plini (zemeljsko olje), povratni tok C2; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo vodika iz plinskega toka, ki sestoji predvsem iz vodika z majhnimi količinami dušika, ogljikovega monoksida, metana, etana in etilena. Vsebuje pretežno ogljikovodike, kakor so metan, etan in etilen, z majhnimi količinami vodika, dušika in ogljikovega monoksida.) | 649-128-00-4 | 270-766-0 | 68477-84-9 | K |
| Plini (zemeljsko olje), suhi kisli, enota za koncentriranje plinov; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija suhih plinov iz enote za koncentriranje plina. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.) | 649-129-00-X | 270-774-4 | 68477-92-9 | K |
| Plini (zemeljsko olje), koncentriranje plina v reabsorberju, destilacija; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz kombiniranih plinskih tokov v reabsorberju za koncentriranje plinov. Sestoji pretežno iz vodika, ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida, dušika, vodikovega sulfida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov od C1 do C3.) | 649-130-00-5 | 270-776-5 | 68477-93-0 | K |
| Plini (zemeljsko olje), absorber vodika; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva z absorbiranjem vodika iz toka, bogatega z vodikom. Sestoji iz vodika, ogljikovega monoksida, dušika in metana z majhnimi količinami ogljikovodikov C2.) | 649-131-00-0 | 270-779-1 | 68477-96-3 | K |
| Plini (zemeljsko olje), bogati z vodikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija, ločena kot plin iz plinastih ogljikovodikov z ohlajevanjem. Sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida, dušika, metana in ogljikovodikov C2.) | 649-132-00-6 | 270-780-7 | 68477-97-4 | K |
| Plini (zemeljsko olje), recikel zmesi olj, obdelan z vodikom, bogat z vodikom in dušikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva iz reciklirane, z vodikom obdelane zmesi olj. Sestoji predvsem iz vodika in dušika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-133-00-1 | 270-781-2 | 68477-98-5 | K |
| Plini (zemeljsko olje), recikel, bogat z vodikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva iz recikliranih reaktorskih plinov. Sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida, dušika, vodikovega sulfida in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C5.) | 649-134-00-7 | 270-783-3 | 68478-00-2 | K |
| Plini (zemeljsko olje), kondicioniranje v reformerju, bogati z vodikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva iz reformerjev. Sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-135-00-2 | 270-784-9 | 68478-01-3 | K |
| Plini (zemeljsko olje), reforming, obdelava z vodikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva v procesu reforminga, obdelave z vodikom. Sestoji predvsem iz vodika, metana in etana z različnimi majhnimi količinami vodikovega sulfida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5.) | 649-136-00-8 | 270-785-4 | 68478-02-4 | K |
| Plini (zemeljsko olje), reforming, obdelava z vodikom, bogati z vodikom in metanom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva v procesu reforminga, obdelave z vodikom. Sestoji predvsem iz vodika in metana z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida, dušika in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C5.) | 649-137-00-3 | 270-787-5 | 68478-03-5 | K |
| Plini (zemeljsko olje), kondicioniranje v napravi za reforming in obdelavo z vodikom, bogat z vodikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva v procesu reforminga, obdelave z vodikom. Sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-138-00-9 | 270-788-0 | 68478-04-6 | K |
| Plini (zemeljsko olje), destilacija produktov termičnega krekinga; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva z destilacijo produktov iz termičnega kreking procesa. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida, ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-139-00-4 | 270-789-6 | 68478-05-7 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), refrakcijski absorber za produkte iz katalitskega krekinga; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz refrakcije produktov iz procesa katalitskega krekinga. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.) | 649-140-00-X | 270-805-1 | 68478-25-1 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), separator katalitsko reformirane nafte; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim reformingom nafte, pridobljene z direktno frakcionacijo. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-141-00-5 | 270-807-2 | 68478-27-3 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), stabilizator katalitsko reformirane nafte; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s stabilizacijo katalitsko reformirane nafte. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-142-00-0 | 270-808-8 | 68478-28-4 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), obdelava z vodikom destilata iz krekinga, separator; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem destilatov iz krekinga z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz vodika in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-143-00-6 | 270-809-3 | 68478-29-5 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), separator nafte, ki se pridobiva z direktnim frakcioniranjem in razžvepljevanjem z vodikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz procesa razžvepljevanja nafte z vodikom, pridobljene z direktnim frakcioniranjem. Sestoji iz vodika in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-144-00-1 | 270-810-9 | 68478-30-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), produkti z vrha stabilizatorja katalitsko reformirane nafte, ki se pridobiva z direktno frakcionacijo; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim reformingom nafte iz direktne frakcionacije, ki ji sledi frakcionacija celotnega iztoka. Sestoji iz vodika, metana, etana in propana.) | 649-145-00-7 | 270-999-8 | 68513-14-4 | K |
| Plini (zemeljsko olje), iztok iz reformerja, visokotlačna ekspanzijska naprava; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se proizvaja z visokotlačno ekspanzijo iztoka iz reaktorja za reforming. Sestoji predvsem iz vodika in različnih majhnih količin metana, etana in propana.) | 649-146-00-2 | 271-003-4 | 68513-18-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), iztok iz reformerja, nizkotlačna ekspanzijska naprava; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva z nizkotlačno ekspanzijo iztoka iz reaktorja za reforming. Sestoji predvsem iz vodika in različnih majhnih količin metana, etana in propana.) | 649-147-00-8 | 271-005-5 | 68513-19-9 | K |
| Plini (zemeljsko olje), destilacija plina iz rafinacije olja; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se izloča z destilacijo plinskega toka, ki vsebuje vodik, ogljikov monoksid, ogljikov dioksid in ogljikovodike s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C6, ali se pridobiva s krekingom etana in propana. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C2, vodika, dušika in ogljikovega monoksida.) | 649-148-00-3 | 271-258-1 | 68527-15-1 | K |
| Plini (zemeljsko olje), enota za proizvodnjo benzena, obdelava z vodikom, produkti z vrha depentenizerja; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva s prečiščenjem napajalne zmesi iz enote za proizvodnjo benzena z vodikom ob navzočnosti katalizatorja, ki ji sledi odstranjevanje pentana. Sestoji predvsem iz vodika, etana in propana z različnimi majhnimi količinami dušika, ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6. Vsebuje lahko količine benzena v sledovih.) | 649-149-00-9 | 271-623-5 | 68602-82-4 | K |
| Plini (zemeljsko olje), sekundarna absorpcija, frakcioniranje produktov z vrha fluidiziranega katalitskega krekinga; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva s frakcioniranjem produktov z vrha iz katalitskega krekinga v fluidiziranem katalitskem krekingu. Sestoji iz vodika, dušika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.) | 649-150-00-4 | 271-625-6 | 68602-84-6 | K |
| Produkti zemeljskega olja, plini iz rafinerije; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija, ki sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami metana, etana in propana.) | 649-151-00-X | 271-750-6 | 68607-11-4 | K |
| Plini (zemeljsko olje), ločevalnik nizkega tlaka (hidrokreking); plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva z ločevanjem tekočine in pare iztoka iz reaktorja za hidrokreking. Sestoji pretežno iz vodika in nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.) | 649-152-00-5 | 272-182-1 | 68783-06-2 | K |
| Plini (zemeljsko olje), rafinerija; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva iz različnih operacij rafinacije zemeljskega olja. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.) | 649-153-00-0 | 272-338-9 | 68814-67-5 | K |
| Plini (zemeljsko olje), ločevalnik produktov iz platinskega reforminga; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva s kemijskim reformingom naftenov v aromate. Sestoji iz vodika in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C4.) | 649-154-00-6 | 272-343-6 | 68814-90-4 | K |
| Plini (zemeljsko olje), z vodikom obdelani kisli kerozin, stabilizator depentanizacije; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva iz depentanizacijske stabilizacije z vodikom obdelanega kerozina. Sestoji predvsem iz vodika, metana, etana in propana z različnimi majhnimi količinami dušika, vodikovega sulfida, ogljikovega monoksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C5.) | 649-155-00-1 | 272-775-5 | 68911-58-0 | K |
| Plini (zemeljsko olje), z vodikom obdelani kisli kerozin, ekspanzijska posoda; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva iz ekspanzijske posode enote za obdelavo kislega kerozina z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji predvsem iz vodika in metana z različnimi majhnimi količinami dušika, ogljikovega monoksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C5.) | 649-156-00-7 | 272-776-0 | 68911-59-1 | K |
| Plini (zemeljsko olje), destilat iz naprave za združevalni proces razžvepljevanja; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se izloča iz tekočega združenega produkta procesa razžvepljevanja. Sestoji iz vodikovega sulfida, metana, etana in propana.) | 649-157-00-2 | 272-873-8 | 68919-01-7 | K |
| Plini (zemeljsko olje), frakcioniranje, fluidizirani katalitski kreking; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se proizvaja s frakcioniranjem produkta z vrha fluidiziranega katalitskega procesa. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida, dušika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-158-00-8 | 272-874-3 | 68919-02-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), sekundarna absorpcija, pranje plina iz fluidiziranega katalitskega krekinga; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se proizvaja s pranjem plina z vrha fluidiziranega katalitskega krekinga. Sestoji iz vodika, dušika, metana, etana in propana.) | 649-159-00-3 | 272-875-9 | 68919-03-9 | K |
| Plini (zemeljsko olje), težki destilat, razžvepljevanje z dehidrogeniranjem; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se izloča iz tekočega produkta težkega destilata, pridobljenega v procesu razžvepljevanja z vodikom. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-160-00-9 | 272-876-4 | 68919-04-0 | K |
| Plini (zemeljsko olje), stabilizator platinskega reforminga, frakcioniranje lahkih frakcij; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva s frakcioniranjem lahkih frakcij iz platinskih reaktorjev iz platforming naprav. Sestoji iz vodika, metana, etana in propana.) | 649-161-00-4 | 272-880-6 | 68919-07-3 | K |
| Plin (zemeljsko olje), predekspanzijska kolona, surova destilacija; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva iz prve kolone, ki se uporablja pri destilaciji surovega olja. Sestoji iz dušika in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-162-00-X | 272-881-1 | 68919-08-4 | K |
| Plini (zemeljsko olje), ločevanje katrana; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva s frakcionacijo reduciranega surovega olja. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-163-00-5 | 272-884-8 | 68919-11-9 | K |
| Plini (zemeljsko olje), separator za enoto združevanja; plin iz rafinerije
  (Kombinacija vodika in metana se pridobiva s frakcionacijo produktov iz enote združevanja.) | 649-164-00-0 | 272-885-3 | 68919-12-0 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), separator katalitske, z vodikom razžvepljene nafte; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z razžvepljevanjem nafte z vodikom. Sestoji iz vodika, metana, etana in propana.) | 649-165-00-6 | 273-173-5 | 68952-79-4 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), razžvepljevanje nafte, ki se pridobiva z direktnim frakcioniranjem, razžvepljevanje z vodikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva z razžvepljevanjem nafte, pridobljene z direktno destilacijo, z vodikom. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-166-00-1 | 273-174-0 | 68952-80-7 | K |
| Plini (zemeljsko olje), frakcioniranje proizvodov z vrha fluidiziranega katalitskega krekinga in razžvepljevanje plinskega olja, gobasti absorber; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva s frakcionacijo produktov iz fluidiziranega katalitskega reaktorja in naprave za razžvepljevanje plinskega olja. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-167-00-7 | 273-269-7 | 68955-33-9 | K |
| Plini (zemeljsko olje), surova destilacija in katalitski kreking; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se proizvaja s surovo destilacijo in katalitskim krekingom. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida, dušika, ogljikovega monoksida ter parafinskih in olefinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-168-00-2 | 273-563-5 | 68989-88-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), pralnik plinskega olja z dietanolaminom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se proizvaja z razžvepljevanjem plinskega olja z dietanolaminom. Sestoji pretežno iz vodika, vodikovega sulfida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-169-00-8 | 295-397-2 | 92045-15-3 | K |
| Plini (zemeljsko olje), razžvepljevanje plinskega olja z vodikom, iztok; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva z ločevanjem tekoče faze iztoka iz procesa hidrogenacije. Sestoji pretežno iz vodika, vodikovega sulfida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.) | 649-170-00-3 | 295-398-8 | 92045-16-4 | K |
| Plini (zemeljsko olje), čiščenje plinskega olja z razžvepljevanjem z vodikom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija plinov se pridobiva iz reformerja in iz tokov iz reaktorja za hidrogeniranje. Sestoji pretežno iz vodika in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-171-00-9 | 295-399-3 | 92045-17-5 | K |
| Plini (zemeljsko olje), iztok iz reaktorja za hidrogenacijo, ekspanzijska posoda; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija plinov se pridobiva z ekspanzijo iztoka po procesu hidrogenacije. Sestoji pretežno iz vodika in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-172-00-4 | 295-400-7 | 92045-18-6 | K |
| Plini (zemeljsko olje), ostanek po parnem krekingu nafte pod visokim tlakom; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva kot zmes frakcij, ki ne kondenzirajo iz produkta parnega krekinga nafte, in plinskih ostankov, ki se pridobivajo pri predelavi nadaljnjih proizvodov. Sestoji pretežno iz vodika ter parafinskih in olefinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5, ki jim je lahko primešan naravni plin.) | 649-173-00-X | 295-401-2 | 92045-19-7 | K |
| Plini (zemeljsko olje), znižanje viskoznosti ostankov; plin iz rafinerije
  (Kompleksna kombinacija se pridobiva z znižanjem viskoznosti ostankov v peči. Sestoji pretežno iz vodikovega sulfida ter parafinskih in olifinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-174-00-5 | 295-402-8 | 92045-20-0 | K |
| Footovo olje (zemeljsko olje), kislinsko obdelano; footovo olje, mehki parafin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem footovega olja z žveplovo kislino. Sestoji pretežno iz razvejanih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50.) | 649-175-00-0 | 300-225-7 | 93924-31-3 | L |
| Footovo olje (zemeljsko olje), obdelano z glino; footovo olje, mehki parafin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem footovega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev polarnih spojin in nečistot, navzočih v sledovih. Sestoji pretežno iz razvejanih verig ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C20 do C50.) | 649-176-00-6 | 300-226-2 | 93924-32-4 | L |
| Plini (zemeljsko olje), C3-4; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz krekinga surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C4, pretežno iz propana in propilena, in vre v območju približno od – 51 °C do – 1 °C.) | 649-177-00-1 | 268-629-5 | 68131-75-9 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), aparat za frakcionirno absorpcijo, katalitski kreking destilata in nafte; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov katalitskega krekinga destilatov in nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-178-00-7 | 269-617-2 | 68307-98-2 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), frakcionirni stabilizator katalitsko polimerizirane nafte; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz frakcionirne stabilizacije produktov polimerizacije nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-179-00-2 | 269-618-8 | 68307-99-3 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), frakcionirni stabilizator katalitsko reformirane nafte, brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo katalitsko reformirane nafte, iz katere je bil z aminsko obdelavo odstranjen vodikov sulfid. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-180-00-8 | 269-619-3 | 68308-00-9 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), striper (desorber) za obdelavo destilatov iz krekinga z vodikom; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem termično krekiranih destilatov z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-181-00-3 | 269-620-9 | 68308-01-0 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), vodikov razžvepljevalnik direktnega destilata, brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim razžvepljevanjem z vodikom direktnih destilatov, iz katerih je bil z aminsko obdelavo odstranjen vodikov sulfid. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-182-00-9 | 269-630-3 | 68308-10-1 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), absorber, katalitski kreking plinskega olja; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov katalitskega krekinga plinskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-183-00-4 | 269-623-5 | 68308-03-2 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), naprava za rekuperacijo plina; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov različnih mešanih tokov ogljikovodikov. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-184-00-X | 269-624-0 | 68308-04-3 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), naprava za rekuperacijo plina, deetanizer; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov različnih mešanih tokov ogljikovodikov. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-185-00-5 | 269-625-6 | 68308-05-4 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), destilat in nafta, razžvepljena z vodikom, brez kislin, kolona za frakcionacijo; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo z vodikom razžvepljene nafte in destilata iz tokov ogljikovodikov, ki so obdelani zaradi odstranjevanja kislih nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-186-00-0 | 269-626-1 | 68308-06-5 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), vakuumsko plinsko olje, razžvepljeno z vodikom, striper (desorber), brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z desorpcijsko stabilizacijo katalitsko z vodikom razžvepljenega vakuumskega plinskega olja, iz katerega je s prečiščenjem z aminom odstranjen vodikov sulfid. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-187-00-6 | 269-627-7 | 68308-07-6 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), lahka nafta iz direktne destilacije, stabilizator, brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo lahke nafte iz postopka direktne destilacije, iz katere je s prečiščenjem z aminom odstranjen vodikov sulfid. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-188-00-1 | 269-629-8 | 68308-09-8 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), poprejšnja priprava toka propana in propilena za alkiliranje, deetanizer; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo reakcijskih produktov propana s propilenom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-189-00-7 | 269-631-9 | 68308-11-2 | K |
| Plinski ostanek (zemeljsko olje), razžvepljevanje z vodikom vakuumskega plinskega olja, brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim razžvepljevanjem z vodikom vakuumskega plinskega olja, iz katerega je s prečiščenjem z aminom odstranjen vodikov sulfid. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.) | 649-190-00-2 | 269-632-4 | 68308-12-3 | K |
| Plini (zemeljsko olje), katalitsko krekirani produkti z vrha kolone; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5 in vre v območju približno od – 48 °C do 32 °C.) | 649-191-00-8 | 270-071-2 | 68409-99-4 | K |
| Alkani C1-2; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-193-00-9 | 270-651-5 | 68475-57-0 | K |
| Alkani C2-3; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-194-00-4 | 270-652-0 | 68475-58-1 | K |
| Alkani C3-4; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-195-00-X | 270-653-6 | 68475-59-2 | K |
| Alkani C4-5; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-196-00-5 | 270-654-1 | 68475-60-5 | K |
| Gorivni plini; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kombinacija lahkih plinov. Sestoji pretežno iz vodika in/ali ogljikovodikov z nizko molekularno maso.) | 649-197-00-0 | 270-667-2 | 68476-26-6 | K |
| Gorivni plini, destilati surovega olja; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija lahkih plinov se proizvaja z destilacijo surovega olja in s katalitskim reformingom nafte. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4 in vre v območju približno od – 217 °C do – 12 °C.) | 649-198-00-6 | 270-670-9 | 68476-29-9 | K |
| Ogljikovodiki, C3-4; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-199-00-1 | 270-681-9 | 68476-40-4 | K |
| Ogljikovodiki, C4-5; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-200-00-5 | 270-682-4 | 68476-42-6 | K |
| Ogljikovodiki, C2-4, bogati s C3; plin pri predelavi zemeljskega olja | 649-201-00-0 | 270-689-2 | 68476-49-3 | K |
| Plini iz zemeljskega olja, utekočinjeni; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo surovega zemeljskega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C7 in vre v območju približno od – 40 °C do 80 °C.) | 649-202-00-6 | 270-704-2 | 68476-85-7 | K |
| Plini iz zemeljskega olja, utekočinjeni, sladkani; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z učinkovanjem procesa sladkanja na utekočinjeno zmes plinov zemeljskega olja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C7 in vre v območju približno od – 40 °C do 80 °C.) | 649-203-00-1 | 270-705-8 | 68476-86-8 | K |
| Plini (zemeljsko olje), C3-4, bogati z izobutanom; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov, navadno s števili ogljikovih atomov od C3 do C6, pretežno butana in izobutana. Sestoji iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C4, pretežno izobutana.) | 649-204-00-7 | 270-724-1 | 68477-33-8 | K |
| Destilati (zemeljsko olje), C3-6, bogati s piperilenom; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije nasičenih in nenasičenih alifatskih ogljikovodikov, navadno s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C6. Sestoji iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C6, pretežno piperilenov.) | 649-205-00-2 | 270-726-2 | 68477-35-0 | K |
| Plini (zemeljsko olje), produkti z vrha kolone za ločevanje butana; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo toka butana. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C4.) | 649-206-00-8 | 270-750-3 | 68477-69-0 | K |
| Plini (zemeljsko olje), C2-3; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz katalitske frakcionacije. Sestoji pretežno iz etana, etilena, propana in propilena.) | 649-207-00-3 | 270-751-9 | 68477-70-3 | K |
| Plini (zemeljsko olje), katalitsko krekirano plinsko olje, produkti z dna depropanizerja, bogati s C4, brez kislin; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo katalitsko krekiranega plinskega olja ogljikovodikovega toka in obdelavo za odstranitev vodikovega sulfida in drugih kislih sestavin. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, pretežno C4.) | 649-208-00-9 | 270-752-4 | 68477-71-4 | K |
| Plini (zemeljsko olje), katalitsko krekirana nafta, produkti z dna debutanizerja, bogati s C3-5; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz stabilizacije katalitsko krekirane nafte. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5.) | 649-209-00-4 | 270-754-5 | 68477-72-5 | K |
| Plinski ostanki (zemeljsko olje), izomerizirana nafta, frakcionirni stabilizator; plin pri predelavi zemeljskega olja
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo produktov iz izomerizirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.) | 649-210-00-X | 269-628-2 | 68308-08-7 | K |
| Footovo olje (zemeljsko olje), obdelano z ogljikom; footovo olje, mehki parafin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem footovega olja z aktivnim ogljikom za odstranitev sestavin v sledovih in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih nerazvejanih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 649-211-00-5 | 308-126-0 | 97862-76-5 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), sladkana srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo destilatov zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C20 in vre v območju približno od 150 °C do 345 °C.) | 649-212-00-0 | 265-088-7 | 64741-86-2 | N |
| Plinska olja (zemeljsko olje), prečiščena s topilom; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C25 in vre v območju približno od 205 °C do 400 °C.) | 649-213-00-6 | 265-092-9 | 64741-90-8 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), s topilom rafinirana srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C20 in vre v območju približno od 150 °C do 345 °C.) | 649-214-00-1 | 265-093-4 | 64741-91-9 | N |
| Plinska olja (zemeljsko olje), prečiščena s kislino; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C25 in vre v območju približno od 230 °C do 400 °C.) | 649-215-00-7 | 265-112-6 | 64742-12-7 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), kislinsko prečiščena srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C20 in vre v območju približno od 205 °C do 345 °C.) | 649-216-00-2 | 265-113-1 | 64742-13-8 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), kislinsko prečiščena lahka frakcija; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C16 in vre v območju približno od 150 °C do 290 °C.) | 649-217-00-8 | 265-114-7 | 64742-14-9 | N |
| Plinska olja (zemeljsko olje), kemijsko nevtralizirana; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C25 in vre v območju približno od 230 °C do 400 °C.) | 649-218-00-3 | 265-129-9 | 64742-29-6 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), kemijsko nevtralizirana srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C20 in vre v območju približno od 205 °C do 345 °C.) | 649-219-00-9 | 265-130-4 | 64742-30-9 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), z glino prečiščena srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz procesa obdelave petrolejske frakcije z naravno ali modificirano glino, navadno v perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih spojin in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C20 in vre v območju približno od 150 °C do 345 °C.) | 649-220-00-4 | 265-139-3 | 64742-38-7 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C25 in vre v območju približno od 205 °C do 400 °C.) | 649-221-00-X | 265-148-2 | 64742-46-7 | N |
| Plinska olja (zemeljsko olje), razžvepljena z vodikom; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz zemeljskega olja (surovine) s prečiščenjem z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C25 in vre v območju približno od 230 °C do 400 °C.) | 649-222-00-5 | 265-182-8 | 64742-79-6 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), srednja frakcija, razžvepljena z vodikom; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz zemeljskega olja (surovine) s prečiščenjem z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C25 in vre v območju približno od 205 °C do 400 °C.) | 649-223-00-0 | 265-183-3 | 64742-80-9 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), ostanek iz frakcionirne kolone za katalitski reforming, frakcija z visokim vreliščem; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije ostanka iz frakcionirne kolone za katalitski reforming. Vre v območju približno od 343 °C do 399 °C.) | 649-228-00-8 | 270-719-4 | 68477-29-2 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), ostanek iz frakcionirne kolone za katalitski reforming, frakcija s srednjim vreliščem; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije ostanka iz frakcionirne kolone za katalitski reforming. Vre v območju približno od 288 °C do 371 °C.) | 649-229-00-3 | 270-721-5 | 68477-30-5 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), ostanek iz frakcionirne kolone za katalitski reforming, frakcija z nizkim vreliščem; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije ostanka frakcionirne kolone za katalitski reforming. Vre približno pod 288 °C.) | 649-230-00-9 | 270-722-0 | 68477-31-6 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), visoko rafinirana srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo petrolejske frakcije posameznim od naslednjih faz: filtraciji, centrifugiranju, atmosferski destilaciji, vakuumski destilaciji, obdelavi s kislino, nevtralizaciji in obdelavi z glino. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do C20.) | 649-231-00-4 | 292-615-8 | 90640-93-0 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), katalitski reforming, težki aromatski koncentrat; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo katalitsko reformirane frakcije zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do C16 in vre v območju približno od 200 °C do 300 °C.) | 649-232-00-X | 295-294-2 | 91995-34-5 | N |
| Plinska olja, parafinska; nespecificirano plinsko olje
  (Destilat se pridobiva s ponovno destilacijo kompleksne kombinacije ogljikovodikov, pridobljenih z destilacijo iztokov katalitske obdelave parafinov pod ostrimi pogoji. Vre v območju približno od 190 °C do 330 °C.) | 649-233-00-5 | 300-227-8 | 93924-33-5 | N |
| Nafta (zemeljsko olje), s topilom rafinirana in z vodikom razžvepljena težka frakcija; nespecificirano plinsko olje | 649-234-00-0 | 307-035-3 | 97488-96-5 | N |
| Ogljikovodiki, C16-20, z vodikom obdelani srednji destilat, lahki destilati; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot prvi tok vakuumske destilacije iztočnih tokov obdelave srednjega destilata z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C20 in vre v območju približno od 290 °C do 350 °C. Daje končno olje z viskoznostjo 2 10-6 m2·s-1 pri 100 °C.) | 649-235-00-6 | 307-659-6 | 97675-85-9 | N |
| Ogljikovodiki, C12-20, z vodikom obdelani, parafinski, lahki destilati; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot prvi tok vakuumske destilacije iztočnih tokov obdelave težkih parafinov z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C12 do C20 in vre v območju približno od 230 °C do 350 °C. Daje končno olje z viskoznostjo 2 10-6 m2·s-1 pri 100 °C.) | 649-236-00-1 | 307-660-1 | 97675-86-0 | N |
| Ogljikovodiki, C11-17, ekstrahirani s topilom, lahki naftenski; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo aromatov iz lahkega naftenskega destilata z viskoznostjo 2,2 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C17 in vre v območju približno od 200 °C do 300 °C.) | 649-237-00-7 | 307-757-9 | 97722-08-2 | N |
| Plinska olja, prečiščena z vodikom; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s ponovno destilacijo iztočnih tokov iz obdelave parafinov z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C17 do C27 in vre v območju približno od 330 °C do 340 °C.) | 649-238-00-2 | 308-128-1 | 97862-78-7 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), z ogljikom obdelani, lahki parafinski; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C12 do C28.) | 649-239-00-8 | 309-667-5 | 100683-97-4 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), parafinski intermediati, obdelani z ogljikom; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem zemeljskega olja z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C36.) | 649-240-00-3 | 309-668-0 | 100683-98-5 | N |
| Destilati (zemeljsko olje), parafinski intermediati, z glino obdelani; nespecificirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem zemeljskega olja z belilno zemljo za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C36.) | 649-241-00-9 | 309-669-6 | 100683-99-6 | N |
| Alkani, C12-26, razvejani in linearni | 649-242-00-4 | 292-454-3 | 90622-53-0 | N |
| Mazalne maščobe; maščoba
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C12 do C50. Vsebuje lahko organske soli alkalnih kovin, zemljo alkalijskih kovin in/ali aluminijevih spojin.) | 649-243-00-X | 278-011-7 | 74869-21-9 | N |
| Parafinski vosek (zemeljsko olje); parafinski vosek
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz frakcije zemeljskega olja s solventno kristalizacijo (odstranitev voska s topilom) ali kot destilacijska frakcija iz zelo voskaste surove baze. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.) | 649-244-00-5 | 265-165-5 | 64742-61-6 | N |
| Parafinski vosek (zemeljsko olje), obdelan s kislino; parafinski vosek
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat s prečiščenjem frakcije parafinskega voska zemeljskega olja z žveplovo kislino. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.) | 649-245-00-0 | 292-659-8 | 90669-77-5 | N |
| Parafinski vosek (zemeljsko olje), obdelan z glino; parafinski vosek
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije parafinskega voska zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem (prelivnem) procesu. Sestoji pretežno iz nasičenih ravnih in razvejanih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.) | 649-246-00-6 | 292-660-3 | 90669-78-6 | N |
| Parafinski vosek (zemeljsko olje), obdelan z vodikom; parafinski vosek
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.) | 649-247-00-1 | 295-523-6 | 92062-09-4 | N |
| Parafinski vosek (zemeljsko olje), nizka temperatura tališča; parafinski vosek
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz frakcije zemeljskega olja z odstranitvijo parafina s topilom. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 649-248-00-7 | 295-524-1 | 92062-10-7 | N |
| Parafinski vosek (zemeljsko olje), nizka temperatura tališča, obdelan z vodikom; parafinski vosek
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z nizko temperaturo tališča iz zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 649-249-00-2 | 295-525-7 | 92062-11-8 | N |
| Parafinski vosek (zemeljsko olje), obdelan z ogljikom; parafinski vosek
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z nizko temperaturo tališča z aktivnim ogljikom za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 649-250-00-8 | 308-155-9 | 97863-04-2 | N |
| Parafinski vosek (zemeljsko olje), nizka temperatura tališča, obdelan z glino; parafinski vosek
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z nizko temperaturo tališča z bentonitom za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 649-251-00-3 | 308-156-4 | 97863-05-3 | N |
| Parafinski vosek (zemeljsko olje), nizka temperatura tališča, obdelan s silicijevo kislino; parafinski vosek
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z nizko temperaturo tališča s silicijevo kislino za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 649-252-00-9 | 308-158-5 | 97863-06-4 | N |
| Parafinski vosek (zemeljsko olje), obdelan z ogljikom; parafinski vosek
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot.) | 649-253-00-4 | 309-723-9 | 100684-49-9 | N |
| Vazelin; vazelin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot poltrdna snov po odstranitvi voska iz parafinskega oljnega ostanka. Sestoji pretežno iz nasičenih kristaliničnih in tekočih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C25.) | 649-254-00-X | 232-373-2 | 8009-03-8 | N |
| Vazelin (zemeljsko olje), oksidiran; vazelin
  (Kompleksna kombinacija organskih sestavin, pretežno karboksilnih kislin z veliko molekulsko maso, se pridobiva z zračno oksidacijo vazelina.) | 649-255-00-5 | 265-206-7 | 64743-01-7 | N |
| Vazelin (zemeljsko olje), obdelan z aluminijevim oksidom; vazelin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem vazelina z Al2O3 za odstranitev polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih, kristaliničnih in tekočih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C25.) | 649-256-00-0 | 285-098-5 | 85029-74-9 | N |
| Vazelin (zemeljsko olje), obdelan z vodikom; vazelin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot poltrdna snov iz razvoščenega parafinskega oljnega ostanka, obdelanega z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih mikrokristaliničnih in tekočih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.) | 649-257-00-6 | 295-459-9 | 92045-77-7 | N |
| Vazelin (zemeljsko olje), obdelan z ogljikom; vazelin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem vazelina iz zemeljskega olja z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.) | 649-258-00-1 | 308-149-6 | 97862-97-0 | N |
| Vazelin (zemeljsko olje), obdelan s silicijevo kislino; vazelin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem vazelina iz zemeljskega olja s silicijevo kislino za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.) | 649-259-00-7 | 308-150-1 | 97862-98-1 | N |
| Vazelin (zemeljsko olje), obdelan z glino; vazelin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem vazelina z belilno zemljo za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C25.) | 649-260-00-2 | 309-706-6 | 100684-33-1 | N |
| Bencin, naravni; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se izloči iz naravnega plina s procesi, kakor sta ohlajanje ali absorpcija. Sestoji pretežno iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C8 in vre v območju približno od – 20 °C do 120 °C.) | 649-261-00-8 | 232-349-1 | 8006-61-9 | P |
| Nafta; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Rafinirani ali delno rafinirani ali nerafinirani produkti zemeljskega olja se pridobivajo z destilacijo naravnega plina. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6 in vre v območju približno od 100 °C do 200 °C.) | 649-262-00-3 | 232-443-2 | 8030-30-6 | P |
| Ligroin; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno destilacijo zemeljskega olja. Frakcija vre v območju približno od 20 °C do 135 °C.) | 649-263-00-9 | 232-453-7 | 8032-32-4 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, iz direktne destilacije; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 65 °C do 230 °C.) | 649-264-00-4 | 265-041-0 | 64741-41-9 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), direktna destilacija v velikem temperaturnem intervalu; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 220 °C.) | 649-265-00-X | 265-042-6 | 64741-42-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, iz direktne destilacije; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega olja. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C10 in vre v območju približno od – 20 °C do 180 °C.) | 649-266-00-5 | 265-046-8 | 64741-46-4 | P |
| Solvent nafta (zemeljsko olje), lahka alifatska; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega olja ali naravnega bencina. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C10 in vre v območju približno od 35 °C do 160 °C.) | 649-267-00-0 | 265-192-2 | 64742-89-8 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki, iz direktne destilacije; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo surovega zemeljskega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C7 in vre v območju približno od – 88 °C do 99 °C.) | 649-268-00-6 | 270-077-5 | 68410-05-9 | P |
| Bencin, ponovno pridobivanje hlapov; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se izloči iz plinov iz sistema za ponovno pridobivanje hlapov z ohlajevanjem. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 196 °C.) | 649-269-00-1 | 271-025-4 | 68514-15-8 | P |
| Bencin, direktna destilacija, kolona za frakcioniranje; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo surovega olja na koloni za frakcioniranje. Vre v območju približno od 36,1 °C do 193,3 °C.) | 649-270-00-7 | 271-727-0 | 68606-11-1 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), nesladkana; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo naftnih tokov iz različnih rafinerijskih procesov. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C12 in vre v območju približno od 0 °C do 230 °C.) | 649-271-00-2 | 272-186-3 | 68783-12-0 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki, direktni, s frakcionirno destilacijo pridobljeni bencin, frakcija z vrha frakcionirnega stabilizatorja; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C6.) | 649-272-00-8 | 272-931-2 | 68921-08-4 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, direktna, vsebuje aromate; nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C8 do C12 in vre v območju približno od 130 °C do 210 °C.) | 649-273-00-3 | 309-945-6 | 101631-20-3 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), alkilat s širokim območjem vrelišča; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo reakcijskih produktov izobutana z monoolifinskimi ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju C3 do C5. Sestoji pretežno iz razvejanih verig nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 90 °C do 220 °C.) | 649-274-00-9 | 265-066-7 | 64741-64-6 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težki alkilat; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo reakcijskih produktov izobutana z monoolefinskimi ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5. Sestoji pretežno iz razvejanih verig nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C12 in vre v območju približno od 150 °C do 220 °C.) | 649-275-00-4 | 265-067-2 | 64741-65-7 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahki alkilat; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo reakcijskih produktov izobutana z monoolifinskimi ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju C3 do C5. Sestoji pretežno iz razvejanih verig nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C10 in vre v območju približno od 90 °C do 160 °C.) | 649-276-00-X | 265-068-8 | 64741-66-8 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), izomerizacija; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitsko izomerizacijo ravnih parafinskih ogljikovodikov od C4 do C6. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov, kakor so izobutan, izopentan, 2,2-dimetilbutan, 2-metilpentan in 3-metilpentan.) | 649-277-00-5 | 265-073-5 | 64741-70-4 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, rafinirana s topilom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 35 °C do 190 °C.) | 649-278-00-0 | 265-086-6 | 64741-84-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, rafinirana s topilom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 90 °C do 230 °C.) | 649-279-00-6 | 265-095-5 | 64741-92-0 | P |
| Rafinati (zemeljsko olje), katalitski reforming, protitočna ekstrakcija s sistemom etilenglikol-voda; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat ekstrakcijskega procesa UDEKS na toku produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C9.) | 649-280-00-1 | 270-088-5 | 68410-71-9 | P |
| Rafinati (zemeljsko olje), reformer, separator Lurgi; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz separacijske enote Lurgi. Sestoji pretežno iz nearomatskih ogljikovodikov z različnimim majhnimi količinami aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C8.) | 649-281-00-7 | 270-349-3 | 68425-35-4 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), alkilat s širokim območjem vrelišča, vsebuje butan; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo reakcijskih produktov izobutana z monoolefinskimi ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5. Sestoji pretežno iz razvejanih verig nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 z nekaj butani in vre v območju približno od 35 °C do 200 °C.) | 649-282-00-2 | 271-267-0 | 68527-27-5 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), nafta, ki se pridobiva s parnim krekingom, lahka, rafinirana s topilom, prečiščena z vodikom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinati iz procesa ekstrakcije s topilom z vodikom obdelanega lahkega destilata nafte, ki se pridobiva s parnim krekingom.) | 649-283-00-8 | 295-315-5 | 91995-53-8 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), C4-12, butan-alkilat, bogat z izooktanom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z alkilacijo butanov. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C12, bogata z izooktanom, in vre v območju približno od 35 °C do 210 °C.) | 649-284-00-3 | 295-430-0 | 92045-49-3 | P |
| Ogljikovodiki, destilati lahke nafte, obdelani z vodikom, rafinirani s topilom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo z vodikom obdelane nafte, ki ji sledita ekstrakcija s topilom in destilacija. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov in vre v območju približno od 94 °C do 99 °C.) | 649-285-00-9 | 295-436-3 | 92045-55-1 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), izomerizacija, frakcija C6; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo bencina, ki je bil katalitsko izomeriziran. Sestoji pretežno iz izomerov heksana in vre v območju približno od 60 °C do 66 °C.) | 649-286-00-4 | 295-440-5 | 92045-58-4 | P |
| Ogljikovodiki, C6-7, naftni kreking, rafinirani s topilom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s sorpcijo benzena iz katalitsko popolnoma hidrogenirane, z benzenom bogate ogljikovodikove frakcije, ki se pridobiva z destilacijo iz prehidrogenirane krekirane nafte. Sestoji pretežno iz parafinskih in naftenskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C7 in vre v območju približno od 70 °C do 100 °C.) | 649-287-00-X | 295-446-8 | 92045-64-2 | P |
| Ogljikovodiki, bogati s C6, z vodikom obdelani destilati lahke nafte, rafinirani s topilom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo z vodikom obdelane nafte, ki ji sledi ekstrakcija s topilom. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov in vre v območju približno od 65 °C do 70 °C.) | 649-288-00-5 | 309-871-4 | 101316-67-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, katalitsko krekirana; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 65 °C do 230 °C. Vsebuje relativno velik delež nenasičenih ogljikovodikov. | 649-289-00-0 | 265-055-7 | 64741-54-4 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, katalitsko krekirana; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 190 °C. Vsebuje relativno velik delež nenasičenih ogljikovodikov. | 649-290-00-6 | 265-056-2 | 64741-55-5 | P |
| Ogljikovodiki, C3-11, destilati iz katalitskega krekinga; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C11 in vre v območju približno do 204 °C.) | 649-291-00-1 | 270-686-6 | 68476-46-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahki destilat iz katalitskega krekinga; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.) | 649-292-00-7 | 272-185-8 | 68783-09-5 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), derivati parnega krekinga nafte, lahki, aromatski, obdelani z vodikom; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem lahkega destilata iz parno krekirane nafte. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov.) | 649-293-00-2 | 295-311-3 | 91995-50-5 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, katalitsko krekirana, sladkana; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo katalitsko krekiranega destilata zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 60 °C do 200 °C.) | 649-294-00-8 | 295-431-6 | 92045-50-6 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, katalitsko krekirana, sladkana; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo nafte iz katalitskega krekinga procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov in vre v območju približno od 35 °C do 210 °C.) | 649-295-00-3 | 295-441-0 | 92045-59-5 | P |
| Ogljikovodiki, C8-12, katalitsko krekirani, kemijsko nevtralizirani; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo frakcije iz katalitskega krekinga, ki je bila izpostavljena alkalnemu pranju. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C8 do C12 in vre v območju približno od 130 °C do 210 °C.) | 649-296-00-9 | 295-794-0 | 92128-94-4 | P |
| Ogljikovodiki, C8-12, destilati iz katalitskega krekinga; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C12 in vre v območju približno od 140 °C do 210 °C.) | 649-297-00-4 | 309-974-4 | 101794-97-2 | P |
| Ogljikovodiki, C8-12, katalitski kreking, kemijsko nevtralizirani, sladkani; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča | 649-298-00-X | 309-987-5 | 101896-28-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, katalitsko reformirana; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 35 °C do 190 °C. Vsebuje relativno velik delež aromatskih in razvejanih verig ogljikovodikov. Tok lahko vsebuje 10 ali več volumskih odstotkov benzena.) | 649-299-00-5 | 265-065-1 | 64741-63-5 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, katalitsko reformirana; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 90 °C do 230 °C.) | 649-300-00-9 | 265-070-9 | 64741-68-0 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), depentanizer za katalitski reforming; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov katalitskega reforminga. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C6 in vre v območju približno od – 49 °C do 63 °C.) | 649-301-00-4 | 270-660-4 | 68475-79-6 | P |
| Ogljikovodiki, C2-6, katalitski reforming C6-8; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča | 649-302-00-X | 270-687-1 | 68476-47-1 | P |
| Ostanki (zemeljsko olje), katalitski reforming C6-8; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksni ostanek iz katalitskega reforminga napajalne zmesi C6-8. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C6.) | 649-303-00-5 | 270-794-3 | 68478-15-9 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, katalitsko reformirana, brez aromatov; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C8 in vre v območju približno od 35 °C do 120 °C. Vsebuje relativno visok delež razvejanih verig ogljikovodikov brez aromatskih komponent.) | 649-304-00-0 | 270-993-5 | 68513-03-1 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), frakcija z vrha katalitsko reformirane nafte iz direktne destilacije; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim reformingom direktnega destilata nafte, ki mu sledi frakcionacija celotnega iztoka. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C6.) | 649-305-00-6 | 271-008-1 | 68513-63-3 | P |
| Produkti zemeljskega olja, katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča iz hidrofiner-powerformer procesa; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva v hidrofiner-powerformer procesu in vre v območju približno od 27 °C do 210 °C.) | 649-306-00-1 | 271-058-4 | 68514-79-4 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), reformirana v širokem intervalu; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C12 in vre v območju približno od 35 °C do 230 °C.) | 649-307-00-7 | 272-895-8 | 68919-37-9 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), katalitsko reformirana; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C12 in vre v območju približno od 30 °C do 220 °C. Vsebuje relativno velik delež aromatskih in razvejanih verig ogljikovodikov. Tok lahko vsebuje 10 ali več volumskih odstotkov benzena.) | 649-308-00-2 | 273-271-8 | 68955-35-1 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), katalitsko reformirani, z vodikom obdelani, lahki, aromatska frakcija C8-12; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija alkilbenzenov se pridobiva s katalitskim reformingom nafte iz zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz alkilbenzenov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C10 in vre v območju približno od 160 °C do 180 °C.) | 649-309-00-8 | 285-509-8 | 85116-58-1 | P |
| Aromatski ogljikovodiki, C8, pridobivajo se s katalitskim reformingom; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča | 649-310-00-3 | 295-279-0 | 91995-18-5 | P |
| Aromatski ogljikovodiki, C7-12, bogati s C8; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ločevanjem iz platforming procesa. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 (predvsem C8), ki lahko vsebuje tudi nearomatske ogljikovodike; oboji vrejo v območju približno od 130 °C do 200 °C.) | 649-311-00-9 | 297-401-8 | 93571-75-6 | P |
| Bencin, C5-11, reformiran in stabiliziran, z visokim deležem oktana; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna visokooktanska kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitsko dehidrogenacijo pretežno naftenske nafte. Sestoji pretežno iz aromatov in nearomatov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 45 °C do 185 °C.) | 649-312-00-4 | 297-458-9 | 93572-29-3 | P |
| Ogljikovodiki, C7-12, bogati z aromati, višjimi od C9, težka frakcija iz reforminga; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ločevanjem iz platforming procesa. Sestoji pretežno iz nearomatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 120 °C do 210 °C in iz C9 ter višjih aromatskih ogljikovodikov.) | 649-313-00-X | 297-465-7 | 93572-35-1 | P |
| Ogljikovodiki, C5-11, bogati z nearomati, lahka frakcija iz reforminga; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ločevanjem iz platforming procesa. Sestoji pretežno iz nearomatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 35 °C do 125 °C in iz benzena ter toluena.) | 649-314-00-5 | 297-466-2 | 93572-36-2 | P |
| Footovo olje (zemeljsko olje), obdelano s silicijevo kislino; footovo olje, mehki parafin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem footovega olja s silicijevo kislino za odstranitev sestavin in nečistot v sledovih. Sestoji pretežno iz nerazvejanih verig ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.) | 649-315-00-0 | 308-127-6 | 97862-77-6 | L |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, termično krekirana; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov iz termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C8 in vre v območju približno od – 10 °C do 130 °C.) | 649-316-00-6 | 265-075-6 | 64741-74-8 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, termično krekirana; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov iz termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 65 °C do 220 °C.) | 649-317-00-1 | 265-085-0 | 64741-83-9 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), težki, aromatski; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov termičnega krekinga etana in propana. Frakcija z visoko temperaturo vrelišča sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov C5-C7 z nekaj nenasičenimi alifatskimi ogljikovodiki s številom ogljikovih atomov pretežno C5. Tok lahko vsebuje tudi benzen.) | 649-318-00-7 | 267-563-4 | 67891-79-6 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki, aromatski; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov termičnega krekinga etana in propana. Frakcija z nižjo temperaturo vrelišča sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov C5-C7 z nekaj nenasičenimi alifatskimi ogljikovodiki s številom ogljikovih atomov pretežno C5. Tok lahko vsebuje tudi benzen.) | 649-319-00-2 | 267-565-5 | 67891-80-9 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), derivati pirolizata nafte in rafinata, zmes bencina; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s pirolizno frakcionacijo nafte pri 816 °C in rafinata. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C9 in vre pri približno 204 °C.) | 649-320-00-8 | 270-344-6 | 68425-29-6 | P |
| Aromatski ogljikovodiki, C6-8, derivati pirolizata nafte in rafinata; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno pirolizo nafte pri 816 °C in rafinata. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C8, vključno z benzenom.) | 649-321-00-3 | 270-658-3 | 68475-70-7 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), termično krekirana nafta in plinsko olje; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo termično krekirane nafte in/ali plinskega olja. Sestoji pretežno iz olefinskih ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C5 in vre v območju približno od 33 °C do 60 °C.) | 649-322-00-9 | 271-631-9 | 68603-00-9 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), termično krekirana nafta in plinsko olje, vsebuje dimer C5; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z ekstrakcijsko destilacijo termično krekirane nafte in/ali plinskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C5 z nekaj dimeriziranimi olefini C5 in vre v območju približno od 33 °C do 184 °C.) | 649-323-00-4 | 271-632-4 | 68603-01-0 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), termično krekirana nafta in plinsko olje, ekstraktivni; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z ekstrakcijsko destilacijo termično krekirane nafte in/ali plinskega olja. Sestoji iz parafinskih in olefinskih ogljikovodikov, pretežno iz izoamilenov, kakor sta 2-metil-1-buten in 2-metil-2-buten, in vre v območju približno od 31 °C do 40 °C.) | 649-324-00-X | 271-634-5 | 68603-03-2 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki, termično krekirani, debutanizirani, aromatski; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov, predvsem benzena.) | 649-325-00-5 | 273-266-0 | 68955-29-3 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, termično krekirana, sladkana; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo destilata zemeljskega olja iz visoko temperaturnega krekinga težkih oljnih frakcij procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov. Sestoji pretežno iz aromatov, olefinov in nasičenih ogljikovodikov ter vre v območju približno od 20 °C do 100 °C.) | 649-326-00-0 | 295-447-3 | 92045-65-3 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, prečiščena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C13 in vre v območju približno od 65 °C do 230 °C.) | 649-327-00-6 | 265-150-3 | 64742-48-9 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, prečiščena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 190 °C.) | 649-328-00-1 | 265-151-9 | 64742-49-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, razžvepljena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz katalitskega procesa razžvepljevanja z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 190 °C.) | 649-329-00-7 | 265-178-6 | 64742-73-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, razžvepljena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz katalitskega procesa razžvepljevanja z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 90 °C do 230 °C.) | 649-330-00-2 | 265-185-4 | 64742-82-1 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), srednja frakcija, prečiščena z vodikom, frakcija s srednjo temperaturo vrelišča; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz procesa obdelave srednje frakcije destilata z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C10 in vre v območju približno od 127 °C do 188 °C.) | 649-331-00-8 | 270-092-7 | 68410-96-8 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki destilati iz procesa obdelave z vodikom, nizka temperatura vrelišča; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz procesa obdelave lahkega destilata z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C9 in vre v območju približno od 3 °C do 194 °C.) | 649-332-00-3 | 270-093-2 | 68410-97-9 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena težka nafta, frakcije z vrha deizoheksanizerja; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz procesa obdelave težke nafte z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C6 in vre v območju približno od – 49 °C do 68 °C.) | 649-333-00-9 | 270-094-8 | 68410-98-0 | P |
| Solvent nafta (zemeljsko olje), lahka, aromatska, prečiščena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C10 in vre v območju približno od 135 °C do 210 °C.) | 649-334-00-4 | 270-988-8 | 68512-78-7 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, termično krekirana, razžvepljena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo z vodikom razžvepljenega destilata iz termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 23 °C do 195 °C.) | 649-335-00-X | 285-511-9 | 85116-60-5 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, prečiščena z vodikom, vsebuje cikloalkan; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo frakcije zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz alkanov in cikloalkanov, ki vrejo v območju približno od – 20 °C do 190 °C.) | 649-336-00-5 | 285-512-4 | 85116-61-6 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, parno krekirana, prečiščena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča | 649-337-00-0 | 295-432-1 | 92045-51-7 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), razžvepljena z vodikom, s širokim intervalom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz katalitskega procesa razžvepljevanja z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od 30 °C do 250 °C.) | 649-338-00-6 | 295-433-7 | 92045-52-8 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), prečiščena z vodikom, lahka, parno krekirana; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja, ki se pridobiva v procesu pirolize, z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 35 °C do 190 °C.) | 649-339-00-1 | 295-438-4 | 92045-57-3 | P |
| Ogljikovodiki, C4-12, kreking nafte, obdelani z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo iz produkta procesa parnega krekinga nafte in nadaljnje katalitske selektivne hidrogenacije produktov, ki sestavljajo gumo. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C12 in vre v območju približno od 30 °C do 230 °C.) | 649-340-00-7 | 295-443-1 | 92045-61-9 | P |
| Solvent nafta (zemeljsko olje), lahka, naftenska, prečiščena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz cikloparafinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C7 in vre v območju približno od 73 °C do 85 °C.) | 649-341-00-2 | 295-529-9 | 92062-15-2 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana, hidrogenirana; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja s separacijo in nadaljnjo hidrogenacijo produktov iz parnega krekinga za proizvodnjo etilena. Sestoji pretežno iz nasičenih in nenasičenih parafinov, cikloparafinov in cikličnih aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C10 in vre v območju približno od 50 °C do 200 °C. Delež benzenskih ogljikovodikov se lahko spreminja do 30 utežnih odstotkov, tok lahko vsebuje tudi majhne količine žvepla in oksidiranih spojin.) | 649-342-00-8 | 296-942-7 | 93165-55-0 | P |
| Ogljikovodiki, C6-11, obdelani z vodikom, dearomatizirani; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot topila, ki so bila izpostavljena procesu obdelave z vodikom za pretvorbo aromatov v naftene s katalitsko hidrogenacijo.) | 649-343-00-3 | 297-852-0 | 93763-33-8 | P |
| Ogljikovodiki, C9-12, obdelani z vodikom, dearomatizirani; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot topila, ki so bila izpostavljena procesu obdelave z vodikom za pretvorbo aromatov v naftene s katalitsko hidrogenacijo.) | 649-344-00-9 | 297-853-6 | 93763-34-9 | P |
| Stoddard topilo; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Brezbarvni rafinirani destilat zemeljskega olja, ki ne vsebuje rancida in je brez vonja ter vre v območju približno od 149 °C do 205 °C.) | 649-345-00-4 | 232-489-3 | 8052-41-3 | P |
| Kondenzati zemeljskega plina (zemeljsko olje); nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se loči kot tekočina iz zemeljskega plina na površinskem separatorju z retrogradno kondenzacijo. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C20. Pri zračni temperaturi in tlaku je tekočina.) | 649-346-00-X | 265-047-3 | 64741-47-5 | P |
| Zemeljski plin (zemeljsko olje), surova tekoča zmes; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se loči kot tekočina iz zemeljskega plina v postrojenju za recikliranje plinov s procesi, kakor je ohlajevanje ali absorpcija. Sestoji predvsem iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C2 do C8.) | 649-347-00-5 | 265-048-9 | 64741-48-6 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, krekirana z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz hidrokrekinga. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C10 in vre v območju približno od – 20 °C do 180 °C.) | 649-348-00-0 | 265-071-4 | 64741-69-1 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, krekirana z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz hidrokrekinga. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 65 °C do 230 °C.) | 649-349-00-6 | 265-079-8 | 64741-78-2 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), sladkana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo nafte iz zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C12 in vre v območju približno od – 10 °C do 230 °C.) | 649-350-00-1 | 265-089-2 | 64741-87-3 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), prečiščena s kislino; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 90 °C do 230 °C.) | 649-351-00-7 | 265-115-2 | 64742-15-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), težka, kemijsko nevtralizirana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 65 °C do 230 °C.) | 649-352-00-2 | 265-122-0 | 64742-22-9 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, kemijsko nevtralizirana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 190 °C.) | 649-353-00-8 | 265-123-6 | 64742-23-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), katalitsko razvoskana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim razvoskanjem frakcije zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C12 in vre v območju približno od 35 °C do 230 °C.) | 649-354-00-3 | 265-170-2 | 64742-66-1 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), parno krekirana, lahka; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov parnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 190 °C. Tok verjetno vsebuje 10 ali več volumenskih odstotkov benzena.) | 649-355-00-9 | 265-187-5 | 64742-83-2 | P |
| Solvent nafta (zemeljsko olje), lahka, aromatska; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo aromatskih frakcij. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C10 in vre v območju približno od 135 °C do 210 °C.) | 649-356-00-4 | 265-199-0 | 64742-95-6 | P |
| Aromatski ogljikovodiki, C6-10, kislinsko obdelani, nevtralizirani; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča | 649-357-00-X | 268-618-5 | 68131-49-7 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), C3-5, bogati z 2-metil-2-butenom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo ogljikovodikov, s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5, pretežno izopentana in 3-metil-1-butena. Sestoji iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, pretežno 2-metil-2-butena.) | 649-358-00-5 | 270-725-7 | 68477-34-9 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), polimerizirani, parno krekirani destilati zemeljskega olja, frakcija C5-12; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo polimeriziranega parno krekiranega destilata zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C12.) | 649-359-00-0 | 270-735-1 | 68477-50-9 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), parno krekirani, frakcija C5-12; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija organskih spojin se pridobiva z destilacijo produktov iz parnega krekinga. Sestoji iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C12.) | 649-360-00-6 | 270-736-7 | 68477-53-2 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), parno krekirani, frakcija C5-10, mešani z lahko, parno krekirano frakcijo nafte C5 iz zemeljskega olja; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča | 649-361-00-1 | 270-738-8 | 68477-55-4 | P |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), hladno kisli, frakcija C4-6; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija organskih spojin se proizvaja s hladno kislinsko ekstrakcijo nasičenih in nenasičenih alifatskih ogljikovodikov, navadno v območju od C3 do C6, pretežno pentanov in amilenov. Sestoji pretežno iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C4 do C6, pretežno C5.) | 649-362-00-7 | 270-741-4 | 68477-61-2 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), frakcija z vrha depentanizerja; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz katalitsko krekiranega plinskega toka. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6.) | 649-363-00-2 | 270-771-8 | 68477-894-4 | P |
| Ostanki (zemeljsko olje), produkti z dna kolone za ločevanje butana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksni ostanek se pridobiva z destilacijo toka butana. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6.) | 649-364-00-8 | 270-791-7 | 68478-12-6 | P |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), deizobotanizer (kolona za odstranjevanje izobutana); nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksni ostanek atmosferske destilacije toka butan-butilen. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6.) | 649-365-00-3 | 270-795-9 | 68478-16-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), koksna, s širokim območjem vrelišča; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz koksne peči s fluidom. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C15 in vre v območju približno od 43 °C do 250 °C.) | 649-366-00-9 | 270-991-4 | 68513-02-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), parno krekirana, aromatska srednja frakcija; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz parnega krekinga. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 130 °C do 220 °C.) | 649-367-00-4 | 271-138-9 | 68516-20-1 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), z glino prečiščena direktna nafta s širokim območjem vrelišča; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov je produkt obdelave direktne nafte s širokim območjem temperature vrelišča z naravno ali modificirano glino, navadno v perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih komponent in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 220 °C.) | 649-368-00-X | 271-262-3 | 68527-21-9 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, z glino prečiščena, direktni destilat; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov je produkt obdelave lahkega direktnega destilata nafte z naravno ali modificirano glino, navadno v perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C10 in vre v območju približno od 93 °C do 180 °C.) | 649-369-00-5 | 271-263-9 | 68527-22-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana, aromatska; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz parnega krekinga. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C10 in vre v območju približno od 110 °C do 165 °C.) | 649-370-00-0 | 271-264-4 | 68527-23-1 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana, brez benzena; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz parnega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C12 in vre v območju približno od 80 °C do 218 °C.) | 649-371-00-6 | 271-266-5 | 68527-26-4 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), vsebuje aromate; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča | 649-372-00-1 | 271-635-0 | 68603-08-7 | P |
| Bencin, piroliza, produkti z dna debutanizerja; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo produktov z dna depropanizerja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovh atomov pretežno v območju, večjem od C5.) | 649-373-00-7 | 271-726-5 | 68606-10-0 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, sladkana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo destilatov zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C6 in vre v območju približno od – 20 °C do 100 °C.) | 649-374-00-2 | 272-206-0 | 68783-66-4 | P |
| Kondenzati zemeljskega plina; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se izloči in/ali kondenzira iz zemeljskega plina med transportom in se zbere v glavi jaška in/ali iz proizvodnje, zbiranja, prenosa in distribucijskih cevovodov v morskih globinah, iz pralnikov itd. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C8.) | 649-375-00-8 | 272-896-3 | 68919-39-1 | J |
| Destilati (zemeljsko olje), stripping, združevalna obdelava nafte; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja s strippingom (desorpcijo) proizvodov iz združevalne obdelave nafte. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C6.) | 649-376-00-3 | 272-932-8 | 68921-09-5 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, katalitsko reformirana, frakcija brez aromatov; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, ki ostanejo po odstranitvi aromatskih sestavin iz katalitsko reformirane lahke nafte v procesu selektivne absorpcije. Sestoji pretežno iz parafinskih in cikličnih sestavin s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C8 in vre v območju približno od 66 °C do 121 °C.) | 649-377-00-9 | 285-510-3 | 85116-59-2 | P |
| Bencin; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov sestoji predvsem iz parafinov, cikloparafinov, aromatskih in olefinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C3 in vre v območju od 30 °C do 260 °C.) | 649-378-00-4 | 289-220-8 | 86290-81-5 | P |
| Aromatski ogljikovodiki, C7-8, produkti dealkilacije, ostanki destilacije; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča | 649-379-00-X | 292-698-0 | 90989-42-7 | P |
| Ogljikovodiki, C4-6, lahka frakcija iz depentanizerja, aromatski, obdelani z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot prva frakcija iz depentanizerja pred obdelavo toka aromatov z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6, pretežno pentanov in pentenov, in vre v območju približno od 25 °C do 40 °C.) | 649-380-00-5 | 295-298-4 | 91995-38-9 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), s pregreto paro krekirana nafta, bogata s C5; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo s pregreto paro krekirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C4 do C6, pretežno C5.) | 649-381-00-0 | 295-302-4 | 91995-41-4 | P |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), katalitsko reformirano, lahko naftno topilo; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ekstrakt v procesu ekstrakcije s topilom katalitsko reformirane frakcije zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C8 in vre v območju približno od 100 °C do 200 °C.) | 649-382-00-6 | 295-331-2 | 91995-68-5 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, dearomatizirana, razžvepljena z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo z vodikom razžvepljenih in dearomatiziranih frakcij lahkega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz parafinov C7 in cikloparafinov in vre v območju približno od 90 °C do 100 °C.) | 649-383-00-1 | 295-434-2 | 92045-53-9 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, bogata s C5, sladkana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo nafte iz zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C5, pretežno C5, in vre v območju približno od – 10 °C do 35 °C.) | 649-384-00-7 | 295-442-6 | 92045-60-8 | P |
| Ogljikovodiki, C8-11, kreking nafta, toluenska frakcija; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo poprej z vodikom obdelane kreking nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C11 in vre v območju približno od 130 °C do 205 °C.) | 649-385-00-2 | 295-444-7 | 92045-62-0 | P |
| Ogljikovodiki, C4-11, kreking nafte; brez aromatov; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz kreking nafte, poprej obdelane z vodikom po ločevanju ogljikovodikove frakcije, ki vsebuje benzen in toluen, in drugih frakcij z višjo temperaturo vrelišča z destilacijo. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju odC4 do C11 in vre v območju približno od 30 °C do 205 °C.) | 649-386-00-8 | 295-445-2 | 92045-63-1 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, toplotno prečiščena, parno krekirana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo parno krekirane nafte po rekuperaciji iz procesa toplotne obdelave. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6 in vre v območju približno od 0 °C do 80 °C.) | 649-387-00-3 | 296-028-8 | 92201-97-3 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), bogati s C6; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo napajalne zmesi zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C7, bogata s C6, in vre v območju približno od 60 °C do 70 °C.) | 649-388-00-9 | 296-903-4 | 93165-19-6 | P |
| Bencin, piroliza, obdelan z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Destilacijska frakcija iz hidrogenacije piroliznega bencina, ki vre v območju približno od 20 °C do 200 °C.) | 649-389-00-4 | 302-639-3 | 94114-03-1 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), parno krekirani, frakcija C8-12, lahki polimerizirani destilati; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo polimeriziranih frakcij od C8 do C12 iz parno krekiranih destilatov zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C12.) | 649-390-00-X | 305-750-5 | 95009-23-7 | P |
| Ekstrakti (zemeljsko olje); težko naftno topilo, obdelano z glino; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem težkega naftnega topilnega ekstrakta z belilno zemljo. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C10 in vre v območju približno od 80 °C do 180 °C.) | 649-391-00-5 | 308-261-5 | 97926-43-7 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana, termično prečiščena, brez benzena; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem in destilacijo lahke, benzena očiščene, parno krekirane nafte zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 95 °C do 200 °C.) | 649-392-00-0 | 308-713-1 | 98219-46-6 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana, termično prečiščena; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem in destilacijo lahke, parno krekirane nafte zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C6 in vre v območju približno od 35 °C do 80 °C.) | 649-393-00-6 | 308-714-7 | 98219-47-7 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), C7-9, bogati s C8, dearomatizirani, razžvepljeni z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo lahke frakcije zemeljskega olja, razžvepljene z vodikom in dearomatizirane. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C7 do C9, pretežno parafinov in cikloparafinov C8, in vre v območju približno od 120 °C do 130 °C.) | 649-394-00-1 | 309-862-5 | 101316-56-7 | P |
| Ogljikovodiki, C6-8, hidrogenirani, dearomatizirani s sorpcijo, rafinacija toluena; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z sorpcijo toluena iz ogljikovodikove frakcije krekiranega bencina, obdelanega z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C8 in vre v območju približno od 80 °C do 135 °C.) | 649-395-00-7 | 309-870-9 | 101316-66-9 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), razžvepljena z vodikom, s širokim območjem vrelišča, iz koksne peči; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo z vodikom razžvepljenega destilata koksne peči. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 23 °C do 196 °C.) | 649-396-00-2 | 309-879-8 | 101316-76-1 | P |
| Nafta (zemeljsko olje), lahka, sladkana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo nafte iz zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C8 in vre v območju približno od 20 °C do 130 °C.) | 649-397-00-8 | 309-976-5 | 101795-01-1 | P |
| Ogljikovodiki, C3-6, bogati s C5, parno krekirana nafta; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo parno krekirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, pretežno C5.) | 649-398-00-3 | 310-012-0 | 102110-14-5 | P |
| Ogljikovodiki, bogati s C5, vsebujejo diciklopantadien; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov parnega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C5 in diciklopentadiena ter vre v območju približno od 30 °C do 170 °C.) | 649-399-00-9 | 310-013-6 | 102110-15-6 | P |
| Ostanki (zemeljsko olje), parno krekirani, lahki, aromatski; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov parnega krekinga ali podobnimi procesi po odstranitvi zelo lahko hlapnih produktov, s čimer se pridobi ostanek z ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov, večjimi od C5. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov večjimi od C5 in vre nad približno 40 °C.) | 649-400-00-2 | 310-057-6 | 102110-55-4 | P |
| Ogljikovodiki, C ≥ 5, bogati s C5-6; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča | 649-401-00-8 | 270-690-8 | 68476-50-6 | P |
| Ogljikovodiki, bogati s C5; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča | 649-402-00-3 | 270-695-5 | 68476-55-1 | P |
| Aromatski ogljikovodiki, C8-10; redestilat lahkega olja, visoko vrelišče | 649-403-00-9 | 292-695-4 | 90989-39-2 | P |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki, katalitsko krekirani; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C25 in vre v območju približno od 150 °C do 400 °C. Vsebuje relativno velik delež bicikličnih aromatskih ogljikovodikov.) | 649-435-00-3 | 265-060-4 | 64741-59-9 | |
| Destilati (zemeljsko olje), srednja frakcija, katalitsko krekirani; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C30 in vre v območju približno od 205 °C do 450 °C. Vsebuje relativno visok delež tricikličnih aromatskih ogljikovodikov.) | 649-436-00-9 | 265-062-5 | 64741-60-2 | |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki, termično krekirani; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do C22 in vre v območju približno od 160 °C do 370 °C.) | 649-438-00-X | 265-084-5 | 64741-82-8 | |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki, katalitsko krekirani, razžvepljeni z vodikom; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem lahkih, katalitsko krekiranih destilatov z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v žveplov vodik, ki se odstrani. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C25 in vre v območju približno od 150 °C do 400 °C. Vsebuje relativno velik delež bicikličnih aromatskih ogljikovodikov.) | 649-439-00-5 | 269-781-5 | 68333-25-5 | |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana nafta; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz večkratne destilacije produktov iz parnega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do C18.) | 649-440-00-0 | 270-662-5 | 68475-80-9 | |
| Destilati (zemeljsko olje), krekirani, parno krekirani destilati zemeljskega olja; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo krekiranega, parno krekiranega destilata in/ali njegovih frakcioniranih produktov. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do polimerov z nizko molekulsko maso.) | 649-441-00-6 | 270-727-8 | 68477-38-3 | |
| Plinsko olje (zemeljsko olje), parno krekirano; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov parnega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C9 in vre v območju približno od 205 °C do 400 °C.) | 649-442-00-1 | 271-260-2 | 68527-18-4 | |
| Destilati (zemeljsko olje), termično krekirani, razžvepljeni z vodikom, srednja frakcija; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo termično krekiranega, z vodikom razžvepljenega destilata. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C25 in vre v območju približno od 205 °C do 400 °C.) | 649-443-00-7 | 285-505-6 | 85116-53-6 | |
| Plinska olja (zemeljsko olje), termično krekirana, razžvepljena z vodikom; krekirano plinsko olje | 649-444-00-2 | 295-411-7 | 92045-29-9 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), hidrogenirana, parno krekirana nafta; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ostanek destilacije z vodikom obdelane parno krekirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov, ki vrejo v območju približno od 200 °C do 350 °C.) | 649-445-00-8 | 295-514-7 | 92062-00-5 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), parni kreking, destilacija nafte; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot destilacijski ostanek z dna kolone pri ločevanju tokov iz parnega krekinga nafte pri visoki temperaturi. Vre v območju približno od 147 °C do 300 °C in daje končno olje z viskoznostjo 18 10-6 m2·s-1 pri 50 °C.) | 649-446-00-3 | 295-517-3 | 92062-04-9 | |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki, katalitsko krekirani, termično razgrajeni; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov katalitskega krekinga, ki se uporablja kot tekočina za prenos toplote. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov in vre v območju približno od 190 °C do 340 °C. Tok verjetno vsebuje tudi organske spojine žvepla.) | 649-447-00-9 | 295-991-1 | 92201-60-0 | |
| Ostanki (zemeljsko olje), parno krekirana, toplotno prečiščena nafta; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ostanek destilacije parno krekirane, toplotno obdelane nafte in vre v območju približno od 150 °C do 350 °C. | 649-448-00-4 | 297-905-8 | 93763-85-0 | |
| Plinska olja (zemeljsko olje), lahka, vakuumska, termično krekirana, razžvepljena z vodikom; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim razžvepljevanjem termično krekiranega, lahkega vakuumskega zemeljskega olja z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C14 do C20 in vre v območju približno od 270 °C do 370 °C.) | 649-450-00-5 | 308-278-8 | 97926-59-5 | |
| Destilati (zemeljsko olje), srednja frakcija iz koksne peči, razžvepljena z vodikom; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo z vodikom razžvepljenega destilata izstopnega toka iz koksne peči. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C12 do C21 in vre v območju približno od 200 °C do 360 °C.) | 649-451-00-0 | 309-865-1 | 101316-59-0 | |
| Destilati (zemeljsko olje), težki, parno krekirani; krekirano plinsko olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo parno krekiranih težkih ostankov. Sestoji pretežno iz visoko alkiliranih težkih aromatskih ogljikovodikov, ki vrejo v območju približno od 250 °C do 400 °C.) | 649-452-00-6 | 309-939-3 | 101631-14-5 | |
| Destilati (zemeljsko olje), težki, hidrokrekirani; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov iz hidrokrekinga. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C15 do C39 in vre v območju približno od 260 °C do 600 °C.) | 649-453-00-1 | 265-077-7 | 64741-76-0 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težki, parafinski, rafinirani s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-454-00-7 | 265-090-8 | 64741-88-4 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahki parafinski, rafinirani s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kot 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-455-00-2 | 265-091-3 | 64741-89-5 | L |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), deasfaltirani s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot v topilu topna frakcija pri deasfaltiranju ostanka z topilom C3-C4. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre približno nad 400 °C.) | 649-456-00-8 | 265-096-0 | 64741-95-3 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težka naftenska frakcija, rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-457-00-3 | 265-097-6 | 64741-96-4 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, naftenska frakcija, rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-458-00-9 | 265-098-1 | 64741-97-5 | L |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), rafinirani s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot s topilom netopna frakcija iz obdelave ostanka s polarnim organskim topilom, kakor je fenol ali furfural. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre približno nad 400 °C.) | 649-459-00-4 | 265-101-6 | 64742-01-4 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), parafinska frakcija z glino; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave frakcije zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih komponent in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.) | 649-460-00-X | 265-137-2 | 64742-36-5 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, prečiščena z glino; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave frakcije zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih komponent in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.) | 649-461-00-5 | 265-138-8 | 64742-37-6 | L |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), obdelani z glino; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem oljnega ostanka z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih komponent in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre nad približno 400 °C.) | 649-462-00-0 | 265-143-5 | 64742-41-2 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težka, naftenska frakcija, prečiščena z glino; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave frakcije zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih spojin in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-463-00-6 | 265-146-1 | 64742-44-5 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, naftenska frakcija, prečiščena z glino; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave frakcije zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih komponent in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-464-00-1 | 265-147-7 | 64742-45-6 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težka, naftenska frakcija, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-465-00-7 | 265-155-0 | 64742-52-5 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, naftenska frakcija, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-466-00-2 | 265-156-6 | 64742-53-6 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težka, naftenska frakcija, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.) | 649-467-00-8 | 265-157-1 | 64742-54-7 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, naftenska frakcija, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.) | 649-468-00-3 | 265-158-7 | 64742-55-8 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, razvoskana s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo normalnih parafinov iz frakcije zemeljskega olja s kristalizacijo s topilom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-469-00-9 | 265-159-2 | 64742-56-9 | L |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), obdelani z vodikom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre nad približno 400 °C.) | 649-470-00-4 | 265-160-8 | 64742-57-0 | L |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo dolgih razvejanih verig ogljikovodikov iz oljnega ostanka s procesom kristalizacije s topilom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre nad približno 400 °C.) | 649-471-00-X | 265-166-0 | 64742-62-7 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težka, naftenska frakcija, razvoskana s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo normalnih parafinov iz frakcije zemeljskega olja s kristalizacijo s topilom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-472-00-5 | 265-167-6 | 64742-63-8 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka naftenska frakcija, razvoskana s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo normalnih parafinov iz frakcije zemeljskega olja s kristalizacijo s topilom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-473-00-0 | 265-168-1 | 64742-64-9 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težka parafinska frakcija, razvoskana s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo normalnih parafinov iz frakcije zemeljskega olja s kristalizacijo s topilom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-474-00-6 | 265-169-7 | 64742-65-0 | L |
| Naftenska olja (zemeljsko olje), težka frakcija, katalitsko razvoskana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim procesom razvoskanja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-475-00-1 | 265-172-3 | 64742-68-3 | L |
| Naftenska olja (zemeljsko olje), lahka frakcija, katalitsko razvoskana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim procesom razvoskanja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-476-00-7 | 265-173-9 | 64742-69-4 | L |
| Parafinska olja (zemeljsko olje), težka frakcija, katalitsko razvoskana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim procesom razvoskanja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-477-00-2 | 265-174-4 | 64742-70-7 | L |
| Parafinska olja (zemeljsko olje), lahka frakcija, katalitsko razvoskana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim procesom razvoskanja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-478-00-8 | 265-176-5 | 64742-71-8 | L |
| Naftenska olja (zemeljsko olje), težka frakcija, kompleksna, razvoskana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo ravnih parafinskih ogljikovodikov z ravnimi verigami kot trdne snovi s prečiščenjem z aktivno snovjo, kakor je sečnina. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-479-00-3 | 265-179-1 | 64742-75-2 | L |
| Naftenska olja (zemeljsko olje), lahka frakcija, kompleksna, razvoskana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim procesom razvoskanja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-480-00-9 | 265-180-7 | 64742-76-3 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C20-50, prečiščena z vodikom, nevtralna, na oljni osnovi z visoko viskoznostjo; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz lahkega vakuumskega plinskega olja, težkega vakuumskega plinskega olja in s topilom deasfaliranega oljnega ostanka s prečiščenjem z vodikom ob navzočnosti katalizatorja v dvofaznem procesu z razvoskanjem, izvedenim med obema fazama. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo približno 112 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.) | 649-481-00-4 | 276-736-3 | 72623-85-9 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C15-30, prečiščena z vodikom, nevtralna, na oljni osnovi; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz lahkega vakuumskega plinskega olja in težkega vakuumskega plinskega olja s prečiščenjem z vodikom ob navzočnosti katalizatorja v dvofaznem procesu z razvoskanjem, izvedenim med obema fazama. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo približno 15 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.) | 649-482-00-X | 276-737-9 | 72623-86-0 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C20-50, prečiščena z vodikom, nevtralna, na oljni osnovi; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz lahkega vakuumskega plinskega olja, težkega vakuumskega plinskega olja in s topilom deasfaltiranega oljnega ostanka s prečiščenjem z vodikom ob navzočnosti katalizatorja v dvofaznem procesu z razvoskanjem, izvedenim med obema fazama. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo približno 32 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.) | 649-483-00-5 | 276-738-4 | 72623-87-1 | L |
| Mazalna olja; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom ekstrakcije s topilom in razvoskanja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C15 do C50.) | 649-484-00-0 | 278-012-2 | 74869-22-0 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težka, parafinska frakcija, kompleksna, razvoskana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z razvoskanjem težkega parafinskega destilata. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo enako ali višjo od 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-485-00-6 | 292-613-7 | 90640-91-8 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, kompleksna, razvoskana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z razvoskanjem lahkega parafinskega destilata. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C12 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.) | 649-486-00-1 | 292-614-2 | 90640-92-9 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težka, parafinska frakcija, razvoskana s topilom, prečiščena z glino; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem razvoskanega težkega parafinskega destilata z nevtralno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50.) | 649-487-00-7 | 292-616-3 | 90640-94-1 | L |
| Ogljikovodiki, C20-50, težka, parafinska frakcija, razvoskana s topilom, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja s prečiščenjem razvoskanega težkega parafinskega destilata z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50.) | 649-488-00-2 | 292-617-9 | 90640-95-2 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, razvoskana s topilom, prečiščena z glino; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave razvoskanega lahkega parafinskega destilata z nevtralno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30.) | 649-489-00-8 | 292-618-4 | 90640-96-3 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, razvoskana s topilom, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja s prečiščenjem razvoskanega lahkega parafinskega destilata z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30.) | 649-490-00-3 | 292-620-5 | 90640-97-4 | L |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), obdelani z vodikom, razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje | 649-491-00-9 | 292-656-1 | 90669-74-2 | L |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), katalitsko razvoskani; nespecificirano bazno olje | 649-492-00-4 | 294-843-3 | 91770-57-9 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težka, parafinska frakcija, razvoskana, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z intenzivno obdelavo razvoskanega destilata s hidrogenacijo ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C25 do C39 in daje končno olje z viskoznostjo približno 44 10-6 m2·s-1 pri 50 °C.) | 649-493-00-X | 295-300-3 | 91995-39-0 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, razvoskana, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z intenzivno obdelavo razvoskanega destilata s hidrogenacijo ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C21 do C29 in daje končno olje z viskoznostjo približno 13 10-6 m2·s-1 pri 50 °C.) | 649-494-00-5 | 295-301-9 | 91995-40-3 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), hidrokrekirani, rafinirani s topilom, razvoskani; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija tekočih ogljikovodikov se pridobiva z rekristalizacijo razvoskanih, hidrokrekiranih, s topilom rafiniranih destilatov zemeljskega olja.) | 649-495-00-0 | 295-306-6 | 91995-45-8 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), lahka, naftenska frakcija, rafinirana s topilom, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja in z odstranitvijo aromatskih ogljikovodikov z ekstrakcijo s topilom. Sestoji pretežno iz naftenskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo 13–15 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-496-00-6 | 295-316-0 | 91995-54-9 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C17-35, ekstrahirana s topilom, razvoskana, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje | 649-497-00-1 | 295-423-2 | 92045-42-6 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), hidrokrekirana, nearomatska, parafini, odstranjeni s topilom; nespecificirano bazno olje | 649-498-00-7 | 295-424-8 | 92045-43-7 | L |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), hidrokrekirani, obdelani s kislino, razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z odstranitvijo parafinov s topilom iz ostanka destilacije s kislino obdelanih, hidrokrekiranih, težkih parafinov in vre približno nad 380 °C.) | 649-499-00-2 | 295-499-7 | 92061-86-4 | L |
| Parafinska olja (zemeljsko olje), težka frakcija, rafinirana s topilom, razvoskana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz parafinskega surovega olja, ki vsebuje žveplo. Sestoji pretežno iz mazalnega olja, obdelanega s topilom brez parafina z viskoznostjo 65 10-6 m2·s-1 pri 50 °C.) | 649-500-00-6 | 295-810-6 | 92129-09-4 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), bazna olja, parafinska; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z rafiniranjem surovega olja. Sestoji pretežno iz aromatov, naftenov in parafinov in daje končno olje z viskoznostjo 23 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-501-00-1 | 297-474-6 | 93572-43-1 | L |
| Ogljikovodiki, hidrokrekirani parafinski ostanki destilacije, razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje | 649-502-00-7 | 297-857-8 | 93763-38-3 | L |
| Ogljikovodiki, C20-50, hidrogenacija oljnega ostanka, vakuumski destilat; nespecificirano bazno olje | 649-503-00-2 | 300-257-1 | 93924-61-9 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), težka frakcija, prečiščena z vodikom; rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje | 649-504-00-8 | 305-588-5 | 94733-08-1 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), hidrokrekirana, lahka frakcija, rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z dearomatizacijo s topilom ostanka hidrokrekiranega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C18 do C27 in vre v območju približno od 370 °C do 450 °C.) | 649-505-00-3 | 305-589-0 | 94733-09-2 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C18-40, na osnovi s topilom razvoskanega hidrokrekiranega destilata; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s solventno deparafinacijo (odstranitev parafinov s topilom) destilacijskega ostanka hidrokrekiranega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C18 do C40 in vre v območju približno od 370 °C do 550 °C.) | 649-506-00-9 | 305-594-8 | 94733-15-0 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C18-40, na osnovi s topilom razvoskanega hidrokrekiranegarafinata; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s solventno deparafinacijo (odstranitev parafinov s topilom) z vodikom obdelanega rafinata, ki se pridobiva z ekstrakcijo s topilom z vodikom obdelanega destilata zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C18 do C40 in vre v območju približno od 370 °C do 550 °C.) | 649-507-00-4 | 305-595-3 | 94733-16-1 | L |
| Ogljikovodiki, C13-30, bogati z aromati, naftenski destilat, ekstrahiran s topilom; nespecificirano bazno olje | 649-508-00-X | 305-971-7 | 95371-04-3 | L |
| Ogljikovodiki, C16-32, bogati z aromati, naftenski destilat, ekstrahiran s topilom; nespecificirano bazno olje | 649-509-00-5 | 305-972-2 | 95371-05-4 | L |
| Ogljikovodiki, C37-68, razvoskani, deasfaltirani, z vodikom obdelani ostanki vakuumske destilacije; nespecificirano bazno olje | 649-510-00-0 | 305-974-3 | 95371-07-6 | L |
| Ogljikovodiki, C37-65, deasfaltirani, z vodikom obdelani ostanki vakuumske destilacije; nespecificirano bazno olje | 649-511-00-6 | 305-975-9 | 95371-08-7 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), hidrokrekirana, lahka frakcija, rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem destilata s topilom iz destilatov hidrokrekiranega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C18 do C27 in vre v območju približno od 370 °C do 450 °C.) | 649-512-00-1 | 307-010-7 | 97488-73-8 | L |
| Destilati (zemeljsko olje), hidrogenirana, težka frakcija, rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem hidrogeniranega destilata zemeljskega olja s topilom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C19 do C40 in vre v območju približno od 390 °C do 550 °C.) | 649-513-00-7 | 307-011-2 | 97488-74-9 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C18-27, hidrokrekirana, razvoskana s topilom; nespecificirano bazno olje | 649-514-00-2 | 307-034-8 | 97488-95-4 | L |
| Ogljikovodiki, C17-30, z vodikom obdelani, s topilom deasfaltirani ostanek atmosferske destilacije, lahka frakcija destilacije; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot prva frakcija vakuumske destilacije tokov iz obdelave s topilom deasfaltiranega kratkega ostanka z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C17 do C30 in vre v območju približno od 300 °C do 400 °C. Daje končno olje z viskoznostjo 4 10-6 m2·s-1 pri približno 100 °C.) | 649-515-00-8 | 307-661-7 | 97675-87-1 | L |
| Ogljikovodiki, C17-40, z vodikom obdelani, s topilom deasfaltirani ostanek atmosferske destilacije, lahka frakcija destilacije; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot prva frakcija vakuumske destilacije tokov iz obdelave s topilom deasfaltiranega kratkega ostanka z vodikom ob navzočnosti katalizatorja z viskoznostjo 8 10-6 m2·s-1 pri približno 100 °C. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C17 do C40 in vre v območju približno od 300 °C do 500 °C.) | 649-516-00-3 | 307-755-8 | 97722-06-0 | L |
| Ogljikovodiki, C13-27, ekstrahirani s topilom, lahki naftenski; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo aromatov iz lahkega naftenskega destilata z viskoznostjo 9,5 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C27 in vre v območju približno od 240 °C do 400 °C.) | 649-517-00-9 | 307-758-4 | 97722-09-3 | L |
| Ogljikovodiki, C14-29, ekstrahirani s topilom, lahki naftenski; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo aromatov iz lahkega naftenskega destilata z viskoznostjo 16 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C14 do C29 in vre v območju približno od 250 °C do 425 °C.) | 649-518-00-4 | 307-760-5 | 97722-10-6 | L |
| Ogljikovodiki, C27-42, dearomatizirani; nespecificirano bazno olje | 649-519-00-X | 308-131-8 | 97862-81-2 | L |
| Ogljikovodiki, C17-30, destilati, obdelani z vodikom, lahka frakcija destilacije; nespecificirano bazno olje | 649-520-00-5 | 308-132-3 | 97862-82-3 | L |
| Ogljikovodiki, C27-45, naftenska frakcija vakuumske destilacije; nespecificirano bazno olje | 649-521-00-0 | 308-133-9 | 97862-83-4 | L |
| Ogljikovodiki, C27-45, dearomatizirani; nespecificirano bazno olje | 649-522-00-6 | 308-287-7 | 97926-68-6 | L |
| Ogljikovodiki, C20-58, obdelani z vodikom; nespecificirano bazno olje | 649-523-00-1 | 308-289-8 | 97926-70-0 | L |
| Ogljikovodiki, C27-42, naftenski; nespecificirano bazno olje | 649-524-00-7 | 308-290-3 | 97926-71-1 | L |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), obdelani z ogljikom, razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem s topilom razvoskanih oljnih ostankov zemeljskega olja z aktivnim ogljem, da se odstranijo sledovi polarnih sestavin in nečistot.) | 649-525-00-2 | 309-710-8 | 100684-37-5 | L |
| Oljni ostanki (zemeljsko olje), obdelani z glino, razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem s topilom razvoskanih oljnih ostankov zemeljskega olja z belilno zemljo, da se odstranijo sledovi polarnih sestavin in nečistot.) | 649-526-00-8 | 309-711-3 | 100684-38-6 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C25, s topilom ekstrahirana, deasfaltirana, razvoskana, hidrogenirana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom in hidrogenacijo ostankov vakuumske destilacije. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in daje končno olje z viskoznostjo v območju od 32 10-6 m2·s-1 do 37 10-6 m2·s-1 pri 100 °C.) | 649-527-00-3 | 309-874-0 | 101316-69-2 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C17-32, s topilom ekstrahirana, razvoskana, hidrogenirana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom in hidrogenacijo ostankov atmosferske destilacije. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C17 do C32 in daje končno olje z viskoznostjo v območju od 17 10-6 m2·s-1 do 23 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-528-00-9 | 309-875-6 | 101316-70-5 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C20-35, s topilom ekstrahirana, razvoskana, hidrogenirana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom in hidrogenacijo ostankov atmosferske destilacije. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C35 in daje končno olje z viskoznostjo v območju od 37 10-6 m2·s-1 do 44 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-529-00-4 | 309-876-1 | 101316-71-6 | L |
| Mazalna olja (zemeljsko olje), C24-50, s topilom ekstrahirana, razvoskana, hidrogenirana; nespecificirano bazno olje
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom in hidrogenacijo ostankov atmosferske destilacije. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C24 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo v območju od 16 10-6 m2·s-1 do 75 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-530-00-X | 309-877-7 | 101316-72-7 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), težki, naftenski destilat, ekstrahiran s topilom, koncentriran z aromati; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Aromatski koncentrat se pridobiva z dodajanjem vode ekstraktu topila težkega naftenskega destilata in topila ekstrakcije.) | 649-531-00-5 | 272-175-3 | 68783-00-6 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), težki, parafinski destilat, ekstrahiran s topilom, rafiniran s topilom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ekstrakt iz reekstrakcije s topilom rafiniranega težkega parafinskega destilata. Sestoji iz nasičenih in aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50.) | 649-532-00-0 | 272-180-0 | 68783-04-0 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), težki, parafinski destilati, deasfaltirani s topilom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ekstrakt pri ekstrakciji težkega parafinskega destilata s topilom.) | 649-533-00-6 | 272-342-0 | 68814-89-1 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt težkega naftenskega destilata, obdelan z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem težkega naftenskega destiliranega solventnega ekstrakta z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-534-00-1 | 292-631-5 | 90641-07-9 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt težkega parafinskega destilata, obdelan z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem težkega parafinskega destiliranega solventnega ekstrakta z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C21 do C33 in vre v območju približno od 350 °C do 480 °C.) | 649-535-00-7 | 292-632-0 | 90641-08-0 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, obdelan z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem lahkega parafinskega destiliranega solventnega ekstrakta z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C17 do C26 in vre v območju približno od 280 °C do 400 °C.) | 649-536-00-2 | 292-633-6 | 90641-09-1 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, obdelan z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ekstrakt solventne ekstrakcije destilata topila iz srednje parafinske frakcije z vrha kolone. Destilat je obdelan z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C36.) | 649-537-00-8 | 295-335-4 | 91995-73-2 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega naftenskega destilata, razžvepljen z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem ekstrakta, dobljenega v procesu ekstrakcije s topilom, z vodikom ob navzočnosti katalizatorja pod pogoji predvsem za odstranitev žveplovih spojin. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.) | 649-538-00-3 | 295-338-0 | 91995-75-4 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, obdelan s kislino; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcija destilacije ekstrakta iz solventne ekstrakcije lahkih parafinskih frakcij destilacije zemeljskega olja. Destilat je izpostavljen rafinaciji z žveplovo kislino. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C32.) | 649-539-00-9 | 295-339-6 | 91995-76-5 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, razžvepljen z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s solventno ekstrakcijo lahkega parafinskega destilata in z obdelavo z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v žveplov sulfid, ki se odstrani. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C40 in daje končno olje z viskoznostjo večjo od 10-5m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-540-00-4 | 295-340-1 | 91995-77-6 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega vakuumskega plinskega olja; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom lahkega vakuumskega plinskega olja in z obdelavo z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C30.) | 649-541-00-X | 295-342-2 | 91995-79-8 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt težkega parafinskega destilata, obdelan z glino; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave frakcije zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50. Tok verjetno vsebuje tudi 5 ali več utežnih odstotkov 4- do 6-členskih obročev aromatskih ogljikovodikov.) | 649-542-00-5 | 296-437-1 | 92704-08-0 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt težkega naftenskega destilata, razžvepljen z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz zemeljskega olja (surovine) s prečiščenjem z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo večjo od 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-543-00-0 | 297-827-4 | 93763-10-1 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt s topilom razvoskanega težkega parafinskega destilata, razžvepljen z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz s topilom razvoskane napajalne zmesi zemeljskega olja s prečiščenjem z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v žveplov sulfid, ki se odstrani. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo večjo od 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.) | 649-544-00-6 | 297-829-5 | 93763-11-2 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, obdelan z ogljikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcija iz destilacije ekstrakta, pridobljenega z ekstrakcijo s topilom lahkega parafinskega destilata zemeljskega olja, obdelanega z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C32.) | 649-545-00-1 | 309-672-2 | 100684-02-4 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, obdelan z glino; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcija destilacije ekstrakta, ponovno pridobljenega z ekstrakcijo s topilom lahkega parafinskega destilata zemeljskega olja, obdelanega z belilno zemljo za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C32.) | 649-546-00-7 | 309-673-8 | 100684-03-5 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), lahki, vakuumski, solventni ekstrakt plinskega olja, obdelan z ogljikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom lahkega vakuumskega plinskega olja, obdelanega z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C30.) | 649-547-00-2 | 309-674-3 | 100684-04-6 | L |
| Ekstrakti (zemeljsko olje), lahki, vakuumski, solventni ekstrakt plinskega olja, obdelan z glino; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom lahkega vakuumskega plinskega olja, obdelanega z belilno zemljo za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C30.) | 649-548-00-8 | 309-675-9 | 100684-05-7 | L |
| Footovo olje (zemeljsko olje); footovo olje, mehki parafin
  (Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot oljna frakcija iz procesa odstranjevanja olja s topilom ali v procesu taljenja voska. Sestoji pretežno iz razvejanih verig ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C20 do C50.) | 649-549-00-3 | 265-171-8 | 64742-67-2 | L |
| Footovo olje (zemeljsko olje), obdelano z vodikom; footovo olje, mehki parafin | 649-550-00-9 | 295-394-6 | 92045-12-0 | L |
| Refrakcijska keramična vlakna; vlakna za posebne namene, razen tistih, ki so navedena drugje v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS; [umetna steklena (silikatna) vlakna, z neurejeno orientacijo z vsebnostjo alkalijskega oksida in zemljoalkalijskega oksida (Na2O + K2O + CaO + MgO + BaO) manjšo od ali enako 18 masnih %] | 650-017-00-8 | | | R |

Snovi

Število indeks

Število ES

Število CAS

Opombe

Berilij

004-001-00-7

231-150-7

7440-41-7

Berilijeve spojine, razen berilijevega silikata

004-002-00-2

Berilijev oksid

004-003-00-8

215-133-1

1304-56-9

E

Sulfalat (ISO); 2-kloralil dietilditiokarbamat

006-038-00-4

202-388-9

95-06-7

Dimetilkarbamoilklorid

006-041-00-0

201-208-6

79-44-7

Diazometan

006-068-00-8

206-382-7

334-88-3

Hidrazin

007-008-00-3

206-114-9

302-01-2

N,N-dimetilhidrazin

007-012-00-5

200-316-0

57-14-7

1,2-dimetilhidrazin

007-013-00-0

540-73-8

Hidrazinijeve soli

007-014-00-6

Hidrazobenzen; 1,2-difenilhidrazin

007-021-00-4

204-563-5

122-66-7

Hidrazin bis (3-karboksi-4-hidroksibenzensulfonat)

007-022-00-X

405-030-1

Triamidheksametilfosforne kisline; heksametilfosforamid

015-106-00-2

211-653-8

680-31-9

Dimetilsulfat

016-023-00-4

201-058-1

77-78-1

Dietilsulfat

016-027-00-6

200-589-6

64-67-5

1,3-propansulton

016-032-00-3

214-317-9

1120-71-4

Dimetilsulfamoilklorid

016-033-00-9

236-412-4

13360-57-1

Kalijev dikromat

024-002-00-6

231-906-6

7778-50-9

Amonijev dikromat

024-003-00-1

232-143-1

7789-09-5

Natrijev dikromat

024-004-00-7

234-190-3

10588-01-9

Natrijev dikromat, dihidrat

024-004-01-4

234-190-3

7789-12-0

Kromildiklorid, kromov oksiklorid

024-005-00-2

239-056-8

14977-61-8

Kalijev kromat

024-006-00-8

232-140-5

7789-00-6

Kalcijev kromat

024-008-00-9

237-366-8

13765-19-0

Stroncijev kromat

024-009-00-4

232-142-6

7789-06-2

Kromov III kromat; kromov kromat

024-010-00-X

246-356-2

24613-89-6

Kromove (VI) zmesi razen barijevega kromata in zmesi, navedenih drugje v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS

024-017-00-8

–

–

Natrijev kromat

024-018-00-3

231-889-5

7775-11-3

E

Kobaltov diklorid

027-004-00-5

231-589-4

7646-79-9

Kobaltov sulfat

027-005-00-0

233-334-2

10124-43-3

Kalijev bromat

035-003-00-6

231-829-8

7758-01-2

Kadmijev oksid

048-002-00-0

215-146-2

1306-19-0

Kadmijev fluorid

048-006-00-2

232-222-0

7790-79-6

Kadmijev klorid

048-008-00-3

233-296-7

10108-64-2

Kadmijev sulfat

048-009-00-9

233-331-6

10124-36-4

Benzo[a]piren; benzo[d,e,r] krizen

601-032-00-3

200-028-5

50-32-8

Benzo[a]antracen

601-033-00-9

200-280-6

56-55-3

Benzo[b]fluoranten; benzo[e]acefenantrilen

601-034-00-4

205-911-9

205-99-2

Benzo[j]fluoranten

601-035-00-X

205-910-3

205-82-3

Benzo[k]fluoranten

601-036-00-5

205-916-6

207-08-9

Dibenz[a,h]antracen

601-041-00-2

200-181-8

53-70-3

Krizen

601-048-00-0

205-923-4

218-01-9

Benzo[e]piren

601-049-00-6

205-892-7

192-97-2

1,2-dibromoetan; etilendibromid

602-010-00-6

203-444-5

106-93-4

1,2-dikloroetan; etilendiklorid

602-012-00-7

203-458-1

107-06-2

1,2-dibromo-3-kloropropan

602-021-00-6

202-479-3

96-12-8

Bromoetilen

602-024-00-2

209-800-6

593-60-2

Trikloroetilen; trikloroeten

602-027-00-9

201-167-4

79-01-6

α-klorotoluen; benzil klorid

602-037-00-3

202-853-6

100-44-7

E

α,α,α-triklorotoluen; benzotriklorid

602-038-00-9

202-634-5

98-07-7

1,3-dikloro-2-propanol

602-064-00-0

202-491-9

96-23-1

Heksaklorobenzen

602-065-00-6

204-273-9

118-74-1

1,4-diklorobut-2-en

602-073-00-X

212-121-8

764-41-0

2,3-dibromopropan-1-ol; 2,3-dibromo-1-propanol

602-088-00-1

202-480-9

96-13-9

E

Etilenoksid; oksiran

603-023-00-X

200-849-9

75-21-8

1-kloro-2,3-epoksipropan; epiklorohidrin

603-026-00-6

203-439-8

106-89-8

Propilenoksid; 1,2-epoksipropan; metiloksiran

603-055-00-4

200-879-2

75-56-9

E

2,2'-bioksiran; 1,2,3,4-diepoksibutan

603-060-00-1

215-979-1

1464-53-5

2,3-epoksi-1-propanol; glicidol

603-063-00-8

209-128-3

556-52-5

Fenil glicidil eter; 2,3-epoksipropil fenil eter; 1,2-epoksi-3-fenoksipropan

603-067-00-X

204-557-2

122-60-1

E

Stirenoksid; (epoksietil)benzen; feniloksiran

603-084-00-2

202-476-7

96-09-3

Furan

603-105-00-5

203-727-3

110-00-9

E

R-2,3-epoksi-1-propanol

603-143-00-2

404-660-4

57044-25-4

E

(R)-1-kloro-2,3-epoksipropan

603-166-00-8

424-280-2

51594-55-9

4-amino-3-fluorophenol

604-028-00-X

402-230-0

399-95-1

5-alil-1,3-benzodioksol; safrol

605-020-00-9

202-345-4

94-59-7

3-propanolid; 1,3-propiolakton

606-031-00-1

200-340-1

57-57-8

Uretan(INN); etilkarbamat

607-149-00-6

200-123-1

51-79-6

Metilakrilamidometoksiacetat (vsebuje ≥ 0,1 % akrilamida)

607-190-00-X

401-890-7

77402-03-0

Metilakrilamidoglikolat (vsebuje ≥ 0,1 % akrilamida)

607-210-00-7

403-230-3

77402-05-2

Akrilonitril

608-003-00-4

203-466-5

107-13-1

2-nitropropan

609-002-00-1

201-209-1

79-46-9

2,4-dinitrotoluen [1]; dinitrotoluen [2]; dinitrotoluen, tehnični Op.E

609-007-00-9

204-450-0 [1]

246-836-1 [2]

121-14-2 [1]

25321-14-6 [2]

5-nitroacenaften

609-037-00-2

210-025-0

602-87-9

2-nitronaftalen

609-038-00-8

209-474-5

581-89-5

4-nitrobifenil

609-039-00-3

202-204-7

92-93-3

Nitrofen (ISO); 2,4-diklorofenil-4-nitrofenileter

609-040-00-9

217-406-0

1836-75-5

2-nitroanizol

609-047-00-7

202-052-1

91-23-6

2,6-dinitrotoluen

609-049-00-8

210-106-0

606-20-2

2,3-dinitrotoluen

609-050-00-3

210-013-5

602-01-7

E

3,4-dinitrotoluen

609-051-00-9

210-222-1

610-39-9

E

3,5-dinitrotoluen

609-052-00-4

210-566-2

618-85-9

E

Hidrazin trinitrometan

609-053-00-X

414-850-9

–

2,5-dinitrotoluen

609-055-00-0

210-581-4

619-15-8

E

Azobenzen

611-001-00-6

203-102-5

103-33-3

Metil-ONN-azoksimetil acetat; metilazoksimetilacetat

611-004-00-2

209-765-7

592-62-1

Dinatrijev {5-[(4'-((2,6-hidroksi-3-((2-hidroksi-5-sulfofenil)azo)fenil)azo)(l,l'-bifenil)-4-il)azo]salicilato(4-)}kuprat(2-); CI Direct Brown 95

611-005-00-8

240-221-1

16071-86-6

4-o-tolilazo-o-toluidin; 4-amino-2',3-dimetilazobenzen; fast garnet GBC base; AAT; o-aminoazotoluen

611-006-00-3

202-591-2

97-56-3

4-aminoazobenzen

611-008-00-4

200-453-6

60-09-3

Azo barvila na osnovi benzidina; 4,4-diarilazobifenilna barvila razen tistih, ki so navedena drugje v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS

611-024-00-1

–

–

Dinatrijev 4-amino 3-[[4'-[(2,4-diaminofenil)azo][1,1'-bifenil]- 4-il]azo]- 5-hidroksi-6-(fenilazo)naftalen-2,7-disulfonat; C. I. Direct Black 38

611-025-00-7

217-710-3

1937-37-7

Tetranatrijev 3,3'-[[1,1'-bifenil]-4,4'-dilbis(azo)]bis[5-amino-4-hidroksinaftalen-2,7-disulfonat]; C. I. Direct Blue 6

611-026-00-2

220-012-1

2602-46-2

Dinatrijev 3,3'-[[1,1'-bifenil]-4,4'-dilbis(azo)]bis[4-aminonaftalen-1-sulfonat]; C. I. Direct Red 28

611-027-00-8

209-358-4

573-58-0

Azo barvila na osnovi o-dianizidina; 4,4'-diarilazo-3,3'-dimetoksibifenil barvila z izjemo tistih, ki so določena drugje v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS

611-029-00-9

–

–

Barvila na osnovi o-toluidina: 4,4'-diarilazo-3,3'-dimetilbifenil barvila z izjemo tistih, ki so določena drugje v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS

611-030-00-4

–

–

1,4,5,8-tetraminoantrakinon; C.I. Disperse Blue 1

611-032-00-5

219-603-7

2475-45-8

6-hidroksi-1-(3-izopropoksipropil)-4-metil-2-okso-5-[4(fenilazo)fenilazo]-1,2-dihidro-3-piridinkarbonitril

611-057-00-1

400-340-3

85136-74-9

(6-(4-hidroksi-3-(2- metoksifenilazo)-2-sulfonato-7-naftilamino)-1,3,5-triazin-2,4-diil)bis[(amino-1-metiletil)amonijev] format

611-058-00-7

402-060-7

108225-03-2

Trinatrijev-[4'-(8-acetilamino-3,6-disulfonato-2-naftilazo)-4''-(6-benzoilamino-3-sulfonato-2-naftilazo)-bifenil-1,3',3'',1'''-tetraolato-O, O', O'', O''']baker(II)

611-063-00-4

413-590-3

–

Fenilhidrazin [1]

612-023-00-9

202-873-5 [1]

100-63-0 [1]

E

Fenilhidrazinijev klorid [2]

200-444-7 [2]

59-88-1 [2]

Fenilhidrazin hidroklorid [3]

248-259-0 [3]

27140-08-5 [3]

Fenilhidrazinijev sulfat (2:1) [4]

257-622-2 [4]

52033-74-6 [4]

2-metoksianilin; o-anisidin

612-035-00-4

201-963-1

90-04-0

3,3'-dimetoksibenzidin; o-dianisidin

612-036-00-X

204-355-4

119-90-4

3,3'-dimetoksibenzidinove soli; o-dianisidinove soli

612-037-00-5

3,3'-dimetilbenzidin; o-tolidin

612-041-00-7

204-358-0

119-93-7

4,4'-diaminodifenilmetan; 4,4'-metilendianilin

612-051-00-1

202-974-4

101-77-9

3,3'-diklorobenzidin; 3,3'-diklorobifenil-4,4'-ilendiamin

612-068-00-4

202-109-0

91-94-1

3,3'-diklorobenzidinove soli; 3,3'-diklorobifenil-4,4'-ilendiaminove soli

612-069-00-X

210-323-0[1]

265-293-1[2]

277-822-3[3]

612-83-9[1]

64969-34-2[2]

74332-73-3[3]

N-nitrozodimetilamin; dimetilnitrozamin

612-077-00-3

200-549-8

62-75-9

2,2'-dikloro-4,4'-metilendianilin;

4,4'-metilen bis (2-kloroanilin)

612-078-00-9

202-918-9

101-14-4

2,2'-dikloro-4,4-metilendianilinove soli; 4,4'-metilenbis (2-kloroanilinove) soli

612-079-00-4

3,3'-dimetilbenzidinijeve soli; o-tolidinove soli

612-081-00-5

210-322-5[1]

265-294-7[2]

277-985-0[3]

612-82-8[1]

64969-36-4[2]

74753-18-7[3]

l-metil-3-nitro-l-nitrozogvanidin

612-083-00-6

200-730-1

70-25-7

4,4'-metilendi-o-toluidin

612-085-00-7

212-658-8

838-88-0

2,2'-(nitrozoimino)bisetanol

612-090-00-4

214-237-4

1116-54-7

o-toluidin

612-091-00-X

202-429-0

95-53-4

Nitrozodipropilamin

612-098-00-8

210-698-0

621-64-7

4-metil-m-fenilendiamin

612-099-00-3

202-453-1

95-80-7

Toluen-2,4-diamonijev sulfat

612-126-00-9

265-697-8

65321-67-7

4-kloranilin

612-137-00-9

203-401-0

106-47-8

Etilenimin; aziridin

613-001-00-1

205-793-9

151-56-4

2-metilaziridin; propilenimin

613-033-00-6

200-878-7

75-55-8

Kaptafol (ISO); l,2,3,6-tetrahidro-N-(l,l,2,2-tetrakloroetiltio)ftalimid

613-046-00-7

219-363-3

2425-06-1

Karbadoks (INN); metil 3-(kvinoksalin-2-ilmetilen)karbazat 1,4-dioksid; 2-(metoksikarbonilhidrazonometil)kvinoksalin 1,4-dioksid

613-050-00-9

229-879-0

6804-07-5

Akrilamid

616-003-00-0

201-173-7

79-06-1

Tioacetamid

616-026-00-6

200-541-4

62-55-5

Zmes: N-[3-hidroksi-2-(2-metilakriloilami nometoksi)propoksimetil]-2-metilakrilamida; N-[2,3-bis-(2-metilakriloilami nometoksi)propoksimetil]-2-metilakrilamid; metakrilamida; 2-metil-N-(2-metilakriloilaminometoksimetil)akrilamida; N-(2,3-dihidroksi-propoksimetil)-2-metilakrilamida

616-057-00-5

412-790-8

–

Destilati (premogov katran), benzenska frakcija; lahko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se prodobiva z destilacijo premogovega katrana. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C10 in destilira približno v območju od 80 °C do 160 °C.)

648-001-00-0

283-482-7

84650-02-2

Katranska olja, rjavi premog; lahko olje

(Distilat iz lignitovega katrana, ki vre v območju približno od 80 °C do 250 °C. Sestoji predvsem iz alifatskih in aromatskih ogljikovodikov in monobaznih fenolov.)

648-002-00-6

302-674-4

94114-40-6

J

Hlapni predhodniki benzena (premog); redestilati lahkega olja, nizko vrelišče

(Destilat iz lahkega olja koksne peči ima približno območje destilacije pod 100 °C. Sestoji predvsem iz alifatskih ogljikovodikov od C4 do C6.)

648-003-00-1

266-023-5

65996-88-5

J

Destilati (premogov katran), benzenska frakcija, bogati z benzenom, toluenom in ksileni; redestilat lahkega olja, nizko vrelišče

(Ostanek destilacije surovega benzena za ločitev lahko hlapnih sestavin. Sestoji predvsem iz benzena, toluena in ksilenov in vre v območju približno od 75 °C do 200 °C.)

648-004-00-7

309-984-9

101896-26-8

J

Aromatski ogljikovodiki, C6-10, bogati s C8; redestilati lahkega olja, nizko vrelišče

648-005-00-2

292-697-5

90989-41-6

J

Lahka solvent nafta (premog); redestilati lahkega olja, nizko vrelišče

648-006-00-8

287-498-5

85536-17-0

J

Solvent nafta (premog), frakcija ksilen-stiren; redestilat lahkega olja; srednja točka vrelišča

648-007-00-3

287-502-5

85536-20-5

J

Solvent nafta (premog), vsebuje kumaron in stiren; redestilat lahkega olja; srednja točka vrelišča

648-008-00-9

287-500-4

85536-19-2

J

Nafta (premog), ostanki destilacije; redestilat lahkega olja, visoko vrelišče

(Ostanek destilacije regenerirane nafte. Sestoji predvsem iz naftalena in produktov kondenzacije indena in stirena.)

648-009-00-4

292-636-2

90641-12-6

J

Aromatski ogljikovodiki, C8; redestilat lahkega olja, visoko vrelišče

648-010-00-X

292-694-9

90989-38-1

J

Aromatski ogljikovodiki, C8-9, stranski produkt polimerizacije ogljikovodikove smole; redestilat lahkega olja, visoko vrelišče

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izparevanjem topila v vakuumu iz polimerizirane ogljikovodikove smole. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C9 in vre v območju približno od 120 °C do 215 °C.)

648-012-00-0

295-281-1

91995-20-9

J

Aromatski ogljikovodiki, C9-12, destilacija benzena; redestilat lahkega olja, visoko vrelišče

648-013-00-6

295-551-9

92062-36-7

J

Ostanki ekstrakta (premog), alkalna frakcija benzena, kisli ekstakt; ostanek ekstrakcije lahkega olja, nizko vrelišče

(Redestilat iz destilata, očiščenega katranskih kislin in katranskih baz, iz visokotemperaturnega bitumenskega premogovega katrana, ki vre v območju približno od 90 °C do 160 °C. Sestoji pretežno iz benzena, toluena in ksilenov.)

648-014-00-1

295-323-9

91995-61-8

J

Ostanki ekstrakta (premogov katran), alkalna benzenska frakcija, kisli ekstrakt; ostanek ekstrakcije lahkega olja, nizko vrelišče

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z redestilacijo destilata visokotemperaturnega premogovega katrana (brez katranske kisline in katranske baze). Sestoji pretežno iz nesubstituiranih in substituiranih monocikličnih aromatskih ogljikovodikov in vre v območju od 85 °C do 195 °C.)

648-015-00-7

309-868-8

101316-63-6

J

Ostanki ekstrakta (premog), kisla benzenska frakcija; ostanek ekstrakcije lahkega olja, nizko vrelišče

(Kisla usedlina, ki nastane kot stranski produkt pri rafinaciji surovega visokotemperaturnega premoga z žveplovo kislino. Sestoji predvsem iz žveplove kisline in organskih spojin.)

648-016-00-2

298-725-2

93821-38-6

J

Ostanki ekstrakta (premog), alkalno lahko olje, hlapna frakcija destilacije; ostanek ekstrakcije lahkega olja, nizko vrelišče

(Prva frakcija iz destilacije predfrakcioniranih frakcij produktov z dna kolone, bogatih z aromatskimi ogljikovodiki (kumaron, naftalen inden), ali izpranega karbonskega olja, ki vre znatno pod 145 °C. Sestoji predvsem iz alifatskih in aromatskih ogljikovodikov C7 in C8.)

648-017-00-8

292-625-2

90641-02-4

J

Ostanki ekstrakta (premog), alkalno lahko olje, kisli ekstrakt, indenska frakcija; ostanki ekstrakta lahkega olja, srednja točka vrelišča

648-018-00-3

309-867-2

101316-62-5

J

Ostanki ekstrakta (premog), alkalno lahko olje, indenska frakcija nafte; ostanki ekstrakta lahkega olja, visoko vrelišče

(Destilat produktov z dna predfrakcionacije, bogatih z aromatskimi ogljikovodiki, kumaronom, naftalenom in indenom ali izpranega karbonskega olja, ki ima območje vrenja približno od 155 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz indena, indana in trimetilbenzenov.)

648-019-00-9

292-626-8

90641-03-5

J

Solvent nafta (premog); ostanki ekstrakta lahkega olja, visoko vrelišče

(Destilat iz visokotemperaturnega premogovega katrana, lahkega olja iz koksne peči ali ostanka iz alkalnega ekstrakta olja premogovega katrana z območjem destilacije približno od 130 °C do 210 °C. Sestoji predvsem iz indena in drugih policikličnih obročnih sistemov z enim samim aromatskim obročem. Vsebuje lahkofenolne spojine in aromatske dušikove baze.)

648-020-00-4

266-013-0

65996-79-4

J

Destilati (premogov katran), lahka olja, nevtralna frakcija; ostanki ekstrakta lahkega olja, visoko vrelišče

(Destilat iz frakcionirne destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz alkilno substituiranih aromatskih ogljikovodikov z enim obročem in vre v območju približno od 135 °C do 210 °C. Vsebuje lahko tudi nenasičene ogljikovodike, kakor sta inden in kumaron.)

648-021-00-X

309-971-8

101794-90-5

J

Destilati (premogov katran), lahka olja, kisli ekstrakti; ostanki ekstrakta lahkega olja, visoko vrelišče

(Olje je kompleksna mešanica aromatskih ogljikovodikov, predvsem indena, naftalena, kumarona, fenola in o-, m- in p-kresola, in vre v območju od 140 °C do 215 °C.)

648-022-00-5

292-609-5

90640-87-2

J

Destilati (premogov katran), težka olja; karbolno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo premogovega katrana. Sestoji iz aromatskih in drugih ogljikovodikov, fenolnih spojin in aromatskih dušikovih spojin ter destilira v območju približno od 150 °C do 210 °C.)

648-023-00-0

283-483-2

84650-03-3

J

Katranska olja, premog; karbolno olje

(Destilat iz visokotemperaturnega premogovega katrana z območjem destilacije približno od 130 °C do 250 °C. Sestoji predvsem iz naftalena, alkilnaftalenov, fenolnih spojin in aromatskih dušikovih baz.)

648-024-00-6

266-016-7

65996-82-9

J

Ostanki ekstrakcije (premog), alkalno lahko olje, kisli ekstrakt; ostanek ekstrakta karbolnega olja

(Olje izhaja iz kislega pranja alkalno opranega karbolnega olja, iz katerega se odstranijo manjše količine bazičnih sestavin (katranske baze). Sestoji predvsem iz indena, indana in alkil benzenov.)

648-026-00-7

292-624-7

90641-01-3

J

Ostanki ekstrakta (premog), alkalno katransko olje; ostanek ekstrakta karbolnega olja

(Ostanek se pridobiva iz olja premogovega katrana z alkalnim pranjem, kakor je na primer vodni natrijev hidroksid po odstranitvi surovih kislin premogovega katrana. Sestoji predvsem iz naftalenskih in aromatskih dušikovih baz.)

648-027-00-2

266-021-4

65996-87-4

J

Ekstraktna olja (premog), lahko olje; kislinski ekstrakt

(Vodni ekstrakt se pridobiva s kislim pranjem alkalno opranega karbolnega olja. Sestoji predvsem iz kislinskih soli različnih aromatskih dušikovih baz, vključno s piridinom, kinolinom in njihovimi alkilnimi derivati.)

648-028-00-8

292-622-6

90640-99-6

J

Piridin, alkilni derivati; surove katranske baze

(Kompleksna kombinacija polialkiliranih piridinov se pridobiva z destilacijo premogovega katrana ali kot destilati z visokim vreliščem približno nad 150 °C iz reakcije amonijaka z acetaldehidom, formaldehidom ali paraformaldehidom.)

648-029-00-3

269-929-9

68391-11-7

J

Smolne baze, premog, pikolinska frakcija; destilacijske baze

(Piridinske baze, ki vrejo v območju približno od 125 °C do 160 °C, se pridobivajo z destilacijo nevtraliziranega kislega ekstrakta baz, vsebujočih katransko frakcijo, ki se pridobiva z destilacijo bitumenskih premogovih katranov. Sestoji predvsem iz lutidinov in pikolinov.)

648-030-00-9

295-548-2

92062-33-4

J

Katranske baze, premog, lutidinska frakcija; destilacijske baze

648-031-00-4

293-766-2

91082-52-9

J

Ekstraktna olja (premog), katranska baza, kolidinska frakcija; destilacijske baze

(Ekstrakt se pridobiva s kislo ekstrakcijo baz iz aromatskih olj surovega premogovega katrana, z nevtralizacijo in destilacijo baz. Sestoji predvsem iz kolidinov, anilina, toluidinov, lutidinov, ksilidinov.)

648-032-00-X

273-077-3

68937-63-3

J

Katranske baze, premog, kolidinska frakcija; destilacijske baze

(Destilacijska frakcija, ki vre v območju približno od 181 °C do 186 °C, iz surovih baz se pridobiva iz nevtraliziranih, s kislino ekstrahiranih, baze vsebujočih katranskih frakcij, ki se pridobivajo z destilacijo bitumenskega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz anilina in kolidinov.)

648-033-00-5

295-543-5

92062-28-7

J

Katranske baze, premog, anilinska frakcija; destilacijske baze

(Destilacijska frakcija, ki vre v območju približno od 180 °C do 200 °C, iz surovih baz se pridobiva z odstranitvijo fenola in baz karbolnega olja iz destilacije premogovega katrana. Sestoji predvsem iz anilina, kolidinov, lutidinov in toluidinov.)

648-034-00-0

295-541-4

92062-27-6

J

Katranske baze, premog, toluidinska frakcija; destilacijske baze

648-035-00-6

293-767-8

91082-53-0

J

Destilati (zemeljsko olje), pirolizno olje iz proizvodnje alken-alkina, v zmesi z visokotemperaturnim premogovim katranom, indenska frakcija; redestilati

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot redestilat iz frakcionirne destilacije visokotemperaturnega katrana bituminskega premoga in ostankov olj, ki se pridobivajo s pirolitsko proizvodnjo alkenov in alkinov iz petrolejnih produktov ali zemeljskega plina. Sestoji pretežno iz indena in vre v območju približno od 160 °C do 190 °C.)

648-036-00-1

295-292-1

91995-31-2

J

Destilati (premog), oljni ostanki pirolize premogovega katrana, naftalenska olja; redestilati

(Redestilat se pridobiva iz frakcionirne destilacije visokotemperaturnega katrana bituminskega premoga in oljnih ostankov pirolize in vre v območju približno od 190 °C do 270 °C. Sestoji predvsem iz substituiranih dvoobročnih aromatov.)

648-037-00-7

295-295-8

91995-35-6

J

Ekstraktna olja (premog), oljni ostanki pirolize premogovega katrana, naftalensko olje, redestilat; redestilati

(Redestilat iz frakcionirne destilacije metilnaftalenskega olja, očiščenega fenolov in baz, se pridobiva iz visokotemperaturnega katrana bituminskega premoga in oljnih ostankov pirolize ter vre v območju približno od 220 °C do 230 °C. Sestoji pretežno iz nesubstituiranih in substituiranih dvoobročnih aromatskih ogljikovodikov.)

648-038-00-2

295-329-1

91995-66-3

J

Ekstraktna olja (premog), ostanki olja pirolize premogovega katrana, naftalenska olja; redestilati

(Nevtralno olje se pridobiva z odstranitvijo baz in fenola iz olja, ki se pridobiva z destilacijo visokotemperaturnega katrana in pirolize oljnih ostankov, ki ima območje vrenja od 225 °C do 255 °C. Sestoji predvsem iz substituiranih dvoobročnih aromatskih ogljikovodikov.)

648-039-00-8

310-170-0

122070-79-5

J

Ekstraktna olja (premog), oljni ostanki pirolize premogovega katrana, naftalensko olje, destilacijski ostanki; redestilati

(Ostanek destilacije metilnaftalenskega olja po odstranitvi fenola in baz (iz bituminskega premogovega katrana in pirolize oljnih ostankov) z območjem vrenja od 240 °C do 260 °C. Sestoji predvsem iz substituiranih dvoobročnih aromatskih in heterocikličnih ogljikovodikov.)

648-040-00-3

310-171-6

122070-80-8

J

Absorpcijska olja, bicikloaromatska in heterociklična ogljikovodikova frakcija; redestilat pralnega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot redestilat iz destilacije pralnega olja. Sestoji pretežno iz dvoobročnih aromatskih in heterocikličnih ogljikovodikov ter vre v območju približno od 260 °C do 290 °C.)

648-041-00-9

309-851-5

101316-45-4

M

Destilati (premogov katran), zgornja frakcija, bogat s fluorenom; redestilat pralnega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s kristalizacijo katranskega olja. Sestoji iz aromatskih in policikličnih ogljikovodikov, predvsem fluorena in nekaj acenaftena.)

648-042-00-4

284-900-0

84989-11-7

M

Kreozotno olje, acenaftenska frakcija, brez acenaftena; redestilat pralnega olja

(Olje, ki ostane po odstranitvi acenaftena iz acenaftenskega olja premogovega katrana s kristalizacijo. Sestoji predvsem iz naftalena in alkil-naftalenov.)

648-043-00-X

292-606-9

90640-85-0

M

Destilati (premogov katran), težka olja; težko antracensko olje

(Destilat iz frakcionirne destilacije katrana iz bituminskega premoga z območjem vrenja od 240 °C do 400 °C. Sestoji predvsem iz tri- in policikličnih ogljikovodikov in heterocikličnih spojin.)

648-044-00-5

292-607-4

90640-86-1

Antracensko olje, kisli ekstrakt; ekstraktni ostanek antracenskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz frakcije, ki je očiščena baz, se pridobiva z destilacijo katranskega premoga in vre v območju približno od 325 °C do 365 °C. Vsebuje pretežno antracen in fenantren ter njune alkilne derivate.)

648-046-00-6

295-274-3

91995-14-1

M

Destilati (premogov katran); težko antracensko olje

(Destilat iz premogovega katrana z območjem destilacije približno od 100 °C do 450 °C. Sestoji predvsem iz dvo- do štiričlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov, fenolnih sestavin in aromatskih dušikovih baz.)

648-047-00-1

266-027-7

65996-92-1

M

Destilati (premogov katran), smola, težka olja; težko antracensko olje

(Destilat iz destilacije smole se pridobiva iz bituminskega visokotemperaturnega katrana. Sestoji predvsem iz tri- in policikličnih aromatskih ogljikovodikov in vre v območju približno od 300 °C do 470 °C. Produkt lahko vsebuje tudi heteroatome.)

648-048-00-7

295-312-9

91995-51-6

M

Destilati (premogov katran), smola; težko antracensko olje

(Olje se pridobiva iz kondenzacije hlapov, ki nastanejo pri toplotni obdelavi smole. Sestoji predvsem iz dvo- do štiricikličnih aromatskih spojin in vre v območju od 200 °C do več kakor 400 °C.)

648-049-00-2

309-855-7

101316-49-8

M

Destilati (katranska smola), težka olja, pirenska frakcija; redestilat težkega antracenskega olja

(Redestilat se pridobiva iz frakcionirne destilacije smolnega destilata in vre v območju približno od 350 °C do 400 °C. Sestoji pretežno iz tri- in poliobročnih aromatskih in heterocikličnih ogljikovodikov.)

648-050-00-8

295-304-5

91995-42-5

M

Destilati (premogov katran), smola, pirenska frakcija; redestilat težkega antracenskega olja

(Redestilat se pridobiva s frakcionirano destilacijo smolnega destilata in vre v območju približno od 380 °C do 410 °C. Sestoji predvsem iz tri- in policikličnih aromatskih ogljikovodikov in heterocikličnih spojin.

648-051-00-3

295-313-4

91995-52-7

M

Parafinski voski (premog), visokotemperaturni katran rjavega premoga, obdelan z ogljikom; ekstrakt premogovega katrana

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem smole iz koksanja lignita z aktivnim ogljikom za odstranitev sestavin v sledeh in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

648-052-00-9

308-296-6

97926-76-6

M

Parafinski voski (premog), visokotemperaturni katran rjavega premoga, obdelan z ogljikom; ekstrakt premogovega katrana

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem koksnega katrana z bentonitom za odstranitev sestavin v sledeh in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

648-053-00-4

308-297-1

97926-77-7

M

Smola; smola

648-054-00-X

263-072-4

61789-60-4

M

Smola, premogov katran, visokotemperaturna; smola

(Ostanek destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana. Črna trdna snov s približnim zmehčiščem od 30 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi tri- ali veččlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov.)

648-055-00-5

266-028-2

65996-93-2

Smola, premogov katran, visokotemperaturna, toplotno prečiščena; smola

(Toplotno obdelani ostanek destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana. Črna trdna snov s približnim zmehčiščem od 80 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi tri- ali veččlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov.)

648-056-00-0

310-162-7

121575-60-8

M

Smola, premogov katran, visokotemperaturna, sekundarna; redestilat smole

(Ostanek se pridobiva med destilacijo frakcij z visokim vreliščem iz visokotemperaturnega katrana bitumenskega premoga in/ali smolnega koksnega olja z zmehčiščem od 140 °C do 170 °C po DIN 52025. Sestoji predvsem iz tri- in policikličnih aromatskih spojin, ki vsebujejo tudi heteroatome.)

648-057-00-6

302-650-3

94114-13-3

M

Ostanki (premogov katran), destilacija smole; redestilat smole

(Ostanek iz frakcionirne destilacije destilata smole vre v območju približno od 400 °C do 470 °C. Sestoji predvsem iz policikličnih aromatskih ogljikovodikov in heterocikličnih spojin.)

648-058-00-1

295-507-9

92061-94-4

M

Katran, premog, visokotemperaturni, ostanki destilacije in shranjevanja; trdni ostanek premogovega katrana

(Koks in pepel vsebujoči trdni ostanki, ki se ločijo po destilaciji in termični obdelavi visokotemperaturnega bitumenskega premogovega katrana v destilacijskih napravah in skladiščnih posodah. Sestojijo pretežno iz ogljika in vsebujejo majhne količine heterospojin, pa tudi sestavin pepela.)

648-059-00-7

295-535-1

92062-20-9

M

Katran, premog, ostanki shranjevanja; trdni ostanek premogovega katrana

(Usedlina se odstrani iz skladiščenih posod za surovi premogov katran. Sestoji predvsem iz premogovega katrana in posameznih delcev, ki vsebujejo ogljik.)

648-060-00-2

293-764-1

91082-50-7

M

Katran, premog, visokotemperaturni, ostanki; trdni ostanek premogovega katrana

(Trdne snovi nastanejo v postopku koksanja bituminskega premoga za proizvodnjo surovega visokotemperaturnega bitumenskega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz koksa in delcev premoga, visokoaromatiziranih spojin in mineralnih snovi.)

648-061-00-8

309-726-5

100684-51-3

M

Katran, premog, visokotemperaturni, visok delež trdnih snovi; trdni ostanek premogovega katrana

(Kondenzacijski produkt, ki se pridobiva z ohlajanjem (do približno sobne temperature) plina, sproščenega pri visokotemperaturni (višji od 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov z visoko vsebnostjo trdnih snovi premogovega tipa.)

648-062-00-3

273-615-7

68990-61-4

M

Trdni odpadki, koksanje smole premogovega katrana; trdni ostanek premogovega katrana

(Kombinacija odpadkov nastane pri koksanju bituminozne smole premogovega katrana. Sestoji pretežno iz ogljika.)

648-063-00-9

295-549-8

92062-34-5

M

Ekstraktni ostanki (premog), rjavi; ekstrakt premogovega katrana

(Ostanek iz ekstrakcije suhega premoga.)

648-064-00-4

294-285-0

91697-23-3

M

Parafinski voski (premog), visokotemperaturni katran rjavega premoga; ekstrakt premogovega katrana

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s solventno kristalizacijo (razoljenje s topilom) iz lignitnega koksanega katrana s procesom izločanja ali z aduktnim procesom. Sestoji pretežno iz ravne in razvejane verige nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

648-065-00-X

295-454-1

92045-71-1

M

Parafinski voski (premog), visokotemperaturni katran rjavega premoga, obdelan z vodikom; ekstrakt premogovega katrana

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s solventno kristalizacijo (razoljenje s topilom) iz lignitnega koksanega katrana s procesom izločanja ali z aduktnim procesom obdelave z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ravne in razvejane verige nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

648-066-00-5

295-455-7

92045-72-2

M

Parafinski voski (premog), visokotemperaturni katran rjavega premoga, obdelan s silicijevo kislino; ekstrakt premogovega katrana

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem lignitnega koksanega katrana s silicijevo kislino za odstranitev sestavin v sledeh in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

648-067-00-0

308-298-7

97926-78-8

M

Katran, premog, nizkotemperaturni, ostanki destilacije; katransko olje, srednja točka vrelišča

(Ostanki iz frakcionirne destilacije nizkotemperaturnega premogovega katrana za odstranjevanje olj, ki vrejo v območju do približno 300 °C. Sestojijo predvsem iz aromatskih sestavin.)

648-068-00-6

309-887-1

101316-85-2

M

Smola, premogov katran, nizkotemperaturna; smolni ostanek

(Kompleksna črna trdna ali poltrdna snov se pridobiva z destilacijo nizkotemperaturnega premogovega katrana. Zmehčišče ima v območju približnood od 40 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi ogljikovodikov.)

648-069-00-1

292-651-4

90669-57-1

M

Smola, premogov katran, nizkotemperaturna, oksidirana; ostanek smole, oksidiran

(Produkt se pridobiva z zračnim prepihovanjem nizkotemperaturne smole premogovega katrana pri zvišani temperaturi. Zmehčišče ima znotraj približnega območja od 70 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi ogljikovodikov.)

648-070-00-7

292-654-0

90669-59-3

M

Smola, premogov katran, nizkotemperaturna, toplotno prečiščena; ostanek smole, oksidiran; ostanek smole, toplotno obdelan

(Kompleksna črna trdna snov se pridobiva pri toplotni obdelavi nizkotemperaturne premogove smole. Zmehčišče ima v območju približnood od 50 °C do 140 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne zmesi aromatskih spojin.)

648-071-00-2

292-653-5

90669-58-2

M

Destilati (premogovo zemeljsko olje), kondenzirani aromatski obroči; destilati

(Destilat iz zmesi premoga in katrana ter aromatskih tokov zemeljskega olja z območjem destilacije približno od 220 °C do 450 °C. Sestoji predvsem iz tri- do štiričlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov.)

648-072-00-8

269-159-3

68188-48-7

M

Aromatski ogljikovodiki, C20-28, policiklični, mešanica smole premogovega katrana (polietilen-polipropilen), pridobiva se s pirolizo; pirolizni produkti

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz mešane smole premogovega katrana (polietilen-polipropilen) s pirolizo. Sestoji predvsem iz policikličnih aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C28 in z zmehčiščem od 100 °C do 220 °C po DIN 52025.)

648-073-00-3

309-956-6

101794-74-5

M

Aromatski ogljikovodiki, C20-28, policiklični, pridobivajo se s pirolizo mešane polietilenske smole premogovega katrana; pirolizni produkti

(Kompleksna kombinacija oglikovodikov se pridobiva s pirolizo mešane polietilenske smole premogovega katrana. Sestoji predvsem iz policikličnih aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C28 in z zmehčiščem od 100 °C do 220 °C po DIN 52025.)

648-074-00-9

309-957-1

101794-75-6

M

Aromatski ogljikovodiki, C20-28, policiklični, pridobivajo se s pirolizo mešane polistirenske smole premogovega katrana; pirolizni produkti

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s pirolizo mešane polistirenske smole premogovega katrana. Sestoji predvsem iz policikličnih aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C28 in z zmehčiščem od 100 °C do 220 °C po DIN 52025.)

648-075-00-4

309-958-7

101794-76-7

M

Smola, zemeljsko olje premogovega katrana; ostanki smole

(Ostanki destilacije zmesi premogovega katrana in aromatskih tokov zemeljskega olja. Trdna snov z zmehčiščem od 40 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz kompleksne kombinacije tri- ali veččlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov.)

648-076-00-X

269-109-0

68187-57-5

M

Fenantren, ostanki destilacije; redestilat težkega antracenskega olja

(Ostanek destilacije surovega fenantrena vre v območju približno od 340 °C do 420 °C. Sestoji predvsem iz fenantrena, antracena in karbazola.)

648-077-00-5

310-169-5

122070-78-4

M

Destilati (premogov katran), zgornja frakcija, brez fluorena; redestilat pralnega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s kristalizacijo katranskega olja. Sestoji iz aromatičnih policikličnih ogljikovodikov, predvsem difenila, dibenzofurana in acenaftena.)

648-078-00-0

284-899-7

84989-10-6

M

Ostanki (premogov katran), destilacija kreozotnega olja; redestilat pralnega olja

(Ostanek iz frakcionirne destilacije destilata pralnega olja vre v območju približno od 270 °C do 330 °C. Sestoji pretežno iz dvoobročnih aromatskih in heterocikličnih ogljikovodikov.)

648-080-00-1

295-506-3

92061-93-3

M

Destilati (premog), lahko olje iz koksne peči, naftalenska frakcija; naftalensko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s predfrakcionacijo (kontinuirna destilacija) lahkega olja iz koksne peči. Sestoji pretežno iz naftalena, kumarona in indena ter vre nad 148 °C.)

648-084-00-3

285-076-5

85029-51-2

J, M

Destilati (premogov katran), naftalenska olja, nizka vsebnost naftalena; redestilat naftalenskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s kristalizacijo naftalenskega olja. Sestoji predvsem iz naftalena, alkilnaftalenov in fenolnih spojin.)

648-086-00-4

284-898-1

84989-09-3

J, M

Destilati (premogov katran), matična lužina iz kristalizacije naftalenskega olja; redestilat naftalenskega olja

(Kompleksna kombinacija organskih spojin se pridobiva kot filtrat iz kristalizacije naftalenske frakcije iz premogovega katrana in vre v območju približno od 200 °C do 230 °C. Vsebuje predvsem naftalen, tionaften in alkilnaftalene.)

648-087-00-X

295-310-8

91995-49-2

J, M

Ekstraktni ostanki (premog), naftalensko olje, alkalno; ostanek ekstrakta naftalenskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz alkalnega pranja naftalenskega olja za odstranitev fenolnih spojin (katranske kisline). Sestoji iz naftalena in alkilnaftalenov.)

648-088-00-5

310-166-9

121620-47-1

J, M

Ekstraktni ostanki (premog), naftalensko olje, alkalno, nizka vsebnost naftalena; ostanek ekstrakta naftalenskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov ostane po odstranitvi naftalena iz alkalno opranega naftalenskega olja s procesom kristalizacije. Sestoji predvsem iz naftalena in alkilnaftalenov.)

648-089-00-0

310-167-4

121620-48-2

J, M

Destilati (premogov katran), naftalenska olja, brez naftalena, alkalni ekstrakti; ostanek ekstrakta naftalenskega olja

(Olje ostane po odstranitvi fenolnih spojin (katranske kisline) iz odtočenega naftalenskega olja pri alkalnem pranju. Sestoji predvsem iz naftalena in alkilnaftalenov.)

648-090-00-6

292-612-1

90640-90-7

J, M

Ostanki ekstrakta (premog), alkalno naftalensko olje, destilacijski produkti z vrha kolone; ostanek ekstrakta naftalenskega olja

(Destilat iz alkalno opranega naftalenskega olja, ki ima območje destilacije približno od 180 °C do 220 °C. Sestoji predvsem iz naftalena, alkinbenzenov, indena in indana.)

648-091-00-1

292-627-3

90641-04-6

J, M

Destilati (premogov katran), naftalenska olja, metilnaftalenska frakcija; metilnaftalensko olje

(Destilat iz frakcionirne destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz substituiranih dvoobročnih aromatskih ogljikovodikov in aromatskih dušikovih baz ter vre v območju približno od 225 °C do 255 °C.)

648-092-00-7

309-985-4

101896-27-9

J, M

Destilati (premogov katran), naftalenska olja, indol-metilnaftalenska frakcija; metilnaftalensko olje

(Destilat iz frakcionirne destilacije visokotemperaturnega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz indola in metilnaftalena ter vre v območju približno od 235 °C do 255 °C.)

648-093-00-2

309-972-3

101794-91-6

J, M

Destilati (premogov katran), naftalenska olja, kisli ekstrakti; ostanek ekstrakta metilnaftalenskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo baz iz metilnaftalenske frakcije, ki se pridobiva z destilacijo premogovega katrana in vre v območju približno od 230 °C do 255 °C. Vsebuje predvsem 1(2)-metilnaftalen, naftalen, dimetilnaftalen in bifenil.)

648-094-00-8

295-309-2

91995-48-1

J, M

Ekstraktni ostanki (premog), alkalno naftalensko olje, ostanki destilacije; ostanek ekstrakta metilnaftalenskega olja

(Ostanek destilacije alkalno pranega naftalenskega olja z območjem destilacije približno od 220 °C do 300 °C. Sestoji predvsem iz naftalena, alkilnaftalenov in aromatskih dušikovih baz.)

648-095-00-3

292-628-9

90641-05-7

J, M

Ekstraktna olja (premog), kisla, brez katranskih baz; ostanek ekstrakta metilnaftalenskega olja

(Ekstraktno olje vre v območju približno od 220 °C do 265 °C, iz ostanka alkalnega ekstrakta premogovega katrana se pridobiva pri kislem pranju, kakor je odstranjevanje katranskih baz po destilaciji z vodno žveplovo kislino. Sestoji predvsem iz alkilnaftalenov.)

648-096-00-9

284-901-6

84989-12-8

J, M

Destilati (premogov katran), benzenska frakcija, ostanki destilacije; pralno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega benzena (visokotemperaturni premogov katran). Lahko je tekočina z območjem destilacije približno od 150 °C do 300 °C ali poltrdna ali trdna snov s tališčem do 70 °C. Sestoji predvsem iz naftalena in alkilnaftalenov.)

648-097-00-4

310-165-3

121620-46-0

J, M

Kreozotno olje, destilat z visokim vreliščem; pralno olje

(Destilacijska frakcija z visokim vreliščem se pridobiva pri visokotemperaturnem koksanju bitumenskega premoga, ki se čisti naprej, da se odstranijo odvečne kristalinične soli. Sestoji predvsem iz kreozotnega olja z nekaterimi navadnimi policikličnimi aromatskimi solmi, ki so sestavine destilatov premogovega katrana. Pri približno 5 °C je brez kristalov.)

648-100-00-9

274-565-9

70321-79-8

J, M

Ekstraktni ostanki (premog), kislo kreozotno olje; ostanek ekstrakta pralnega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz frakcije brez baz iz destilacije premogovega katrana vre v območju približno od 250 °C do 280 °C. Sestoji pretežno iz bifenila in izomernih difenilnaftalenov.)

648-102-00-X

310-189-4

122384-77-4

J, M

Antracensko olje, antracenska pasta; frakcija antracenskega olja

(Z antracenom bogata trdna snov se pridobiva s kristalizacijo in centrifugiranjem antracenskega olja. Sestoji predvsem iz antracena, karbazola in fenantrena.)

648-103-00-5

292-603-2

90640-81-6

J, M

Antracensko olje, nizka vsebnost antracena; frakcija antracenskega olja

(Olje ostane po odstranitvi z antracenom bogate trdne snovi (antracenske paste) iz antracenskega olja s procesom kristalizacije. Sestoji predvsem iz dvo-, tri- in štiričlenskih aromatskih spojin.)

648-104-00-0

292-604-8

90640-82-7

J, M

Ostanki (premogov katran), destilacija antracenskega olja; frakcija antracenskega olja

(Ostanek frakcionirne destilacije surovega antracena vre v območju približno od 340 °C do 400 °C. Sestoji pretežno iz tri- in policikličnih aromatskih in heterocikličnih ogljikovodikov.)

648-105-00-6

295-505-8

92061-92-2

J, M

Antracensko olje, antracenska pasta, antracenska frakcija; frakcija antracenskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije antracena se pridobiva s kristalizacijo antracenskega olja iz bitumenskega visokotemperaturnega katrana in vre v območju od 330 °C do 350 °C. Vsebuje predvsem antracen, karbazol in fenantren.)

648-106-00-1

295-275-9

91995-15-2

J, M

Antracensko olje, antracenska pasta, karbazolna frakcija; frakcija antracenskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije antracena se pridobiva s kristalizacijo antracenskega olja iz bitumenskega visokotemperaturnega premogovega katrana in vre v območju približno od 350 °C do 360 °C. Vsebuje predvsem antracen, karbazol in fenantren.)

648-107-00-7

295-276-4

91995-16-3

J, M

Antracensko olje, antracenska pasta, lahki destilati; frakcija antracenskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije antracena se pridobiva s kristalizacijo antracenskega olja iz bitumenskega nizkotemperaturnega katrana in vre v območju približno od 290 °C do 340 °C. Vsebuje predvsem triciklične aromate in njihove dihidroderivate.)

648-108-00-2

295-278-5

91995-17-4

J, M

Katranska olja, premog, nizkotemperaturna; katransko olje z visokim vreliščem

(Destilat iz nizkotemperaturnega premogovega katrana. Sestoji predvsem iz ogljikovodikov, fenolnih spojin in aromatskih dušikovih baz ter vre v območju približno 160 °C do 340 °C.)

648-109-00-8

309-889-2

101316-87-4

J, M

Fenoli, ekstrakti amonijakalne raztopine; alkalni ekstrakt

(Kombinacija fenolov se ekstrahira z izobutilacetatom iz amonijakalne raztopine, ki se kondenzira iz plina pri nizkotemperaturni (manj kakor 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Sestoji pretežno iz zmesi monohidro- in dihidro fenolov.)

648-111-00-9

284-881-9

84988-93-2

J, M

Destilati (premogov katran), lahka olja, alkalni ekstrakti; alkalni ekstrakt

(Vodni ekstrakt iz karbolnega olja se pridobiva z alkalno pralno raztopino, kakor je vodna raztopina natrijevega hidroksida. Sestoji predvsem iz alkalnih soli različnih fenolnih spojin.)

648-112-00-4

292-610-0

90640-88-3

J, M

Ekstrakti, alkalno premogovo katransko olje; alkalni ekstrakt

(Ekstrakt iz premogovega katranskega olja se pridobiva z alkalno pralno raztopino, kakor je vodna raztopina natrijevega hidroksida. Sestoji predvsem iz alkalnih soli različnih fenolnih spojin.)

648-113-00-X

266-017-2

65996-83-0

J, M

Destilati (premogov katran), naftalenska olja, alkalni ekstrakti; alkalni ekstrakt

(Vodni ekstrakt iz naftalenskega olja se pridobiva z alkalno pralno raztopino, kakor je vodna raztopina natrijevega hidroksida. Sestoji predvsem iz alkalnih soli različnih fenolnih spojin.)

648-114-00-5

292-611-6

90640-89-4

J, M

Ekstraktni ostanki (premog), alkalno katransko olje, karbonizirano, obdelano s kalcitom; surovi fenoli

(Produkt se pridobiva s prečiščenjem alkalnega ekstrakta premogovega katranskega olja s CO2 in CaO. Sestoji predvsem iz CaCO3, Ca(OH)2, Na2CO3 in drugih organskih in anorganskih nečistot.)

648-115-00-0

292-629-4

90641-06-8

J, M

Katranske kisline, rjavi premog, surov; surovi fenoli

(Nakisani alkalni ekstrakt destilata katrana rjavega premoga. Sestoji predvsem iz fenola in fenolovih homologov.)

648-117-00-1

309-888-7

101316-86-3

J, M

Katranske kisline, uplinjanje rjavega premoga; surovi fenoli

(Kompleksna kombinacija organskih spojin se pridobiva z uplinjanjem rjavega premoga. Sestoji predvsem iz C6-10 hidroksilnih aromatskih fenolov in njihovih homologov.)

648-118-00-7

295-536-7

92062-22-1

J, M

Katranske kisline, ostanki destilacije; fenolni destilati

(Ostanek destilacije surovega fenola iz premoga. Sestoji pretežno iz fenolov s števili ogljikovih atomov v območju od C8 do C10 z zmehčiščem od 60 °C do 80 °C.)

648-119-00-2

306-251-5

96690-55-0

J, M

Katranske kisline, metilfenolna frakcija; fenolni destilati

(Frakcija katranske kisline, bogate s tri- in štirimetilfenolom, se regenerira z destilacijo surovih katranskih kislin nizkotemperaturnega premogovega katrana.)

648-120-00-8

284-892-9

84989-04-8

J, M

Katranske kisline, polialkilfenolna frakcija; fenolni destilati

(Frakcija katranskih kislin se regenerira z destilacijo surovih katranskih kislin nizkotemperaturnega premogovega katrana, z območjem vrenja približno od 225 °C do 320 °C. Sestoji predvsem iz polialkilfenolov.)

648-121-00-3

284-893-4

84989-05-9

J, M

Katranske kisline, ksilenska frakcija; fenolni destilati

(Frakcija katranskih kislin, bogatih z 2,4- in 2,5-dimetilfenolom, se regenerira z destilacijo surovih katranskih kislin nizkotemperaturnega premogovega katrana.)

648-122-00-9

284-895-5

84989-06-0

J, M

Katranske kisline, etilfenolna frakcija; fenolni destilati

(Frakcija katranskih kislin, bogatih s tri- in štirietilfenolom, se regenerira z destilacijo surovih katranskih kislin nizkotemperaturnega premogovega katrana.)

648-123-00-4

284-891-3

84989-03-7

J, M

Katranske kisline, 3,5-ksilenska frakcija; fenolni destilati

(Frakcija katranskih kislin, bogata s 3,5-dimetilfenolom, se regenerira z destilacijo katranskih kislin nizkotemperaturnega premogovega katrana.)

648-124-00-X

284-896-0

84989-07-1

J, M

Katranske kisline, ostanki, destilati, prva frakcija; fenolni destilati

(Ostanek destilacije lahkega karbolnega olja v območju od 235 °C do 355 °C.)

648-125-00-5

270-713-1

68477-23-6

J, M

Katranske kisline, krezilne, ostanki; fenolni destilati

(Ostanek surovih kislin premogovega katrana po odstranitvi fenola, krezolov, ksilenov in drugih fenolov z visokim vreliščem. Črna trdna snov s tališčem približno pri 80 °C. Sestoji predvsem iz polialkilfenolov, smolnatih gum in anorganskih soli.)

648-126-00-0

271-418-0

68555-24-8

J, M

Fenoli, C9-11; fenolni destilati

648-127-00-6

293-435-2

91079-47-9

J, M

Katranske kisline, krezilne; fenolni destilati

(Kompleksna kombinacija organskih spojin se pridobiva iz rjavega premoga in vre v območju približno od 200 °C do 230 °C. Vsebuje predvsem fenole in piridinske baze.)

648-128-00-1

295-540-9

92062-26-5

J, M

Katranske kisline, rjavi premog, alkilfenolna frakcija C2; fenolni destilati

(Destilat iz nakisanja alkalno opranega destilata lignitnega katrana vre v območju približno od 200 °C do 230 °C. Sestoji predvsem iz m- in p-etilfenola, pa tudi iz krezolov in ksilenov.)

648-129-00-7

302-662-9

94114-29-1

J, M

Ekstraktna olja (premog), naftalenska olja; kisli ekstrakt

(Vodni ekstrakt se pridobiva s kislim pranjem alkalno opranega naftalenskega olja. Sestoji predvsem iz kislinskih soli različnih aromatskih dušikovih baz, vključno s piridinom, kinolinom in njihovimi alkilnimi derivati.)

648-130-00-2

292-623-1

90641-00-2

J, M

Katranske baze, kinolinovi derivati; destilacijske baze

648-131-00-8

271-020-7

68513-87-1

J, M

Katranske baze, premog, frakcija kinolinskih derivatov; destilacijske baze

648-132-00-3

274-560-1

70321-67-4

J, M

Katranske baze, premog, ostanki destilata; destilacijske baze

(Destilacijski ostanek po destilaciji nevtraliziranih kislo ekstrahiranih, baze vsebujočih katranskih frakcij se pridobiva z destilacijo premogovih katranov. Vsebuje predvsem anilin, kolidine, kinolin in kinolinske derivate ter toluidine.)

648-133-00-9

274-544-0

92062-29-8

J, M

Hidrokarbonska olja, aromatska, mešana s polietilenom in polipropilenom, pirolizirana, frakcija lahkega olja; produkti toplotne obdelave

(Olje se pridobiva pri toplotni obdelavi zmesi polietilena in polipropilena s smolo premogovega katrana ali aromatskimi olji. Sestoji pretežno iz benzena in njegovih homologov ter vre v območju približno od 70 °C do 210 °C.)

648-134-00-4

309-745-9

100801-63-6

J, M

Hidrokarbonska olja, aromatska, mešana s polietilenom, pirolizirana, frakcija lahkega olja; produkti toplotne obdelave

(Olje se pridobiva pri toplotni obdelavi polietilena s smolo premogovega katrana ali aromatskimi olji. Sestoji pretežno iz benzena in njegovih homologov ter vre v območju od 70 °C do 120 °C.)

648-135-00-X

309-748-5

100801-65-8

J, M

Hidrokarbonska olja, aromatska, mešana s polistirenom, pirolizirana, frakcija lahkega olja; produkti toplotne obdelave

(Olje se pridobiva pri toplotni obdelavi polistirena s smolo premogovega katrana ali aromatskimi olji. Sestoji pretežno iz benzena in njegovih homologov ter vre v območju približno od 70 °C do 210 °C.)

648-136-00-5

309-749-0

100801-66-9

J, M

Ekstraktni ostanki (premog), alkalno katransko olje, ostanki destilacije naftalena; ostanek ekstrakta naftalenskega olja

(Ostanek se pridobiva iz kemijskega olja, ekstrahiranega po odstranitvi naftalena z destilacijo; sestoji predvsem iz dvo- do štiričlenskih kondenziranih obročev aromatskih ogljikovodikov in aromatskih dušikovih baz.)

648-137-00-0

277-567-8

736665-18-6

J, M

Kreozotno olje, destilat z nizkim vreliščem; pralno olje

(Destilacijska frakcija z nizkim vreliščem se pridobiva pri visokotemperaturni karbonizaciji bitumanskega premoga, ki se še naprej obdeluje, da se odstranijo odvečne kristalinične soli. Sestoji predvsem iz kreozotnega olja in majhnih količin navadnih policikličnih aromatskih soli, ki so sestavine odstranjenega destilata premogovega katrana. Pri približno 38 °C je brez kristalov.)

648-138-00-6

274-566-4

70321-80-1

J, M

Katranske kisline, krezilne, natrijeve soli, kavstične raztopine; alkalni ekstrakt

648-139-00-1

272-361-4

68815-21-4

J, M

Ekstraktna olja (premog), katranska baza; kisli ekstrakt

(Ekstrakt iz alkalnega ekstraktnega ostanka olja premogovega katrana se proizvaja s kislo pralno raztopino, kakor je vodna raztopina žveplove kisline, po destilaciji za odstranitev naftalena. Sestoji predvsem iz kislih soli različnih aromatskih dušikovih baz, vključno s piridinom, kinolinom in njihovimi alkilnimi derivati.)

648-140-00-7

266-020-9

65996-86-3

J, M

Katranske baze, premog, surove; surove katranske baze

(Reakcijski produkt se pridobiva z nevtralizacijo baznega ekstraktnega olja premogovega katrana z alkalno raztopino, kakor je vodni natrijev hidroksid, da se pridobijo proste baze. Sestoji predvsem iz organskih baz, kakor so akridin, fenantridin, piridin, kinolin in njihovi alkilni derivati.)

648-141-00-2

266-018-8

65996-84-1

J, M

Ostanki (premog), ekstrakcija s tekočimi topili;

(Kohezivni prah, sestavljen iz premogovih mineralnih snovi in neraztopljenega premoga, ki ostane po ekstrakciji premoga s tekočim topilom.)

648-142-00-8

302-681-2

94114-46-2

M

Premogove tekočine, raztopina iz ekstrakcije s tekočim topilom;

(Produkt se pridobiva s filtracijo premogovih mineralnih snovi in neraztopljenega premoga iz raztopine premogovega ekstrakta, ki se proizvaja z razgradnjo premoga v tekočem topilu. Črna viskozna visokokompleksna tekočinska kombinacija, sestavljena predvsem iz aromatskih in delno hidrogeniranih aromatskih ogljikovodikov, aromatskih dušikovih spojin, aromatskih žveplovih spojin, fenolnih in drugih aromatskih kisikovih spojin ter njihovih alkilnih derivatov.)

648-143-00-3

302-682-8

94114-47-3

M

Premogove tekočine, ekstrakcija s tekočim topilom;

(Produkt, v glavnem brez topil, se pridobiva z destilacijo topila iz raztopine filtriranega premogovega ekstrakta, ki se pridobiva z razgradnjo premoga v tekočem topilu. Črna poltrdna snov, sestavljena predvsem iz kompleksne kombinacije aromatskih ogljikovodikov s kondenziranimi obroči, aromatskih dušikovih spojin, aromatskih žveplovih spojin, fenolnih spojin in drugih aromatskih kisikovih spojin ter njihovih alkilnih derivatov.)

648-144-00-9

302-683-3

94114-48-4

M

Lahko olje (premog), koksna peč; surovi benzen

(Hlapna organska tekočina se ekstrahira iz plina, ki se razvije pri visokotemperaturni (več kakor 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Sestoji predvsem iz benzena, toluena in ksilenov. Vsebuje lahko tudi manjše količine drugih ogljikovodikovih sestavin.

648-147-00-5

266-012-5

65996-78-3

J

Destilati (premog), ekstrakcija s tekočim topilom, primarni;

(Tekočina se pridobiva s kondenzacijo hlapov, ki se sproščajo pri razgradnji premoga v tekočem topilu, in vre v območju približno od 30 °C do 300 °C. Sestoji predvsem iz delno hidrogeniranih aromatskih ogljikovodikov s kondenziranimi obroči, aromatskih spojin, ki vsebujejo dušik, kisik in žveplo, in njihovih alkilnih derivatov, ki imajo število oglikovih atomov pretežno v območju od C4 do C14.)

648-148-00-0

302-688-0

94114-52-0

J

Destilati (premog), ekstrakcija s topilom, hidrokrekirani;

(Destilat se pridobiva s hidrokrekingom premogovega ekstrakta ali raztopine, ki se pridobiva z ekstrakcijo s tekočim topilom ali superkritičnim plinom in vre v območju približno od 30 °C do 300 °C. Sestoji predvsem iz aromatskih, hidrogeniranih aromatskih in naftenskih spojin, njihovih alkilnih derivatov in alkanov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C14. Navzoče so tudi aromatske in hidrogenirane aromatske spojine, ki vsebujejo dušik, žveplo in kisik.)

648-149-00-6

302-689-6

94114-53-1

J

Nafta (premog), ekstrakcija s topilom;

(Frakcija destilata se pridobiva s hidrokrekingom premogovega ekstrakta ali raztopine, ki se pridobiva z ekstrakcijo s tekočim topilom ali superkritičnim plinom in vre v območju približno od 30 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz aromatskih, hidrogeniranih aromatskih in naftenskih spojin, njihovih alkilnih derivatov in alkanov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C9. Navzoče so tudi aromatske in hidrogenirane aromatske spojine, ki vsebujejo dušik, žveplo in kisik.)

648-150-00-1

302-690-1

94114-54-2

J

Bencin, solventna ekstrakcija premoga, nafta iz hidrokrekinga;

(Motorno gorivo se proizvaja z izboljšanjem rafinirane naftne frakcije produktov hidrokrekinga premogovega ekstrakta ali raztopine, ki se pridobiva z ekstrakcijo s tekočim topilom ali superkritičnim plinom in vre v območju približno od 30 °C do 180 °C. Sestoji predvsem iz aromatskih in naftenskih ogljikovodikov, njihovih alkilnih derivatov in alkilnih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C4 do C9.)

648-151-00-7

302-691-7

94114-55-3

J

Destilati (premog), solventna ekstrakcija srednje frakcije iz krekinga;

(Destilat se pridobiva s hidrokrekingom premogovega ekstrakta ali raztopine, ki se pridobiva z ekstrakcijo s tekočim topilom ali superkritičnim plinom in vre v območju približno od 180 °C do 300 °C. Sestoji predvsem iz dvoobročnih aromatskih, hidrogeniranih aromatskih in naftenskih spojin, njihovih alkilnih derivatov in alkanov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C14. Navzoče so tudi spojine, ki vsebujejo dušik, žveplo in kisik.)

648-152-00-2

302-692-2

94114-56-4

J

Destilati (premog), solventna ekstrakcija, hidrogenirana srednja frakcija iz hidrokrekinga;

(Destilat iz hidrogenacije srednje frakcije iz hidrokrekinga premogovega ekstrakta ali raztopine, ki se pridobiva z ekstrakcijo s tekočim topilom ali s superkritičnim plinom in vre v območju približno od 180 °C do 280 °C. Sestoji predvsem iz hidrogeniranih dvoobročnih ogljikovih spojin in njihovih alkilnih derivatov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C14.)

648-153-00-8

302-693-8

94114-57-5

J

Lahko olje (premog), polkoksni postopek; lahko olje

(Hlapna organska tekočina nastane kot kondenzat plina, ki se razvije pri nizkotemperaturni (manj kakor 700 °C) destruktivni destilaciji premoga. Sestoji predvsem iz ogljikovodikov C6-10.)

648-156-00-4

292-635-7

90641-11-5

J

Ekstrakti (zemeljsko olje), lahki naftenski destilat topilo

649-001-00-3

265-102-1

64742-03-6

Ekstrakti (zemeljsko olje), težki parafinski destilat topilo

649-002-00-9

265-103-7

64742-04-7

Ekstrakti (zemeljsko olje), lahki parafinski destilat topilo

649-003-00-4

265-104-2

6472-05-8

Ekstrakti (zemeljsko olje), težki naftenski destilat topilo

649-004-00-X

265-111-0

64742-11-6

Ekstrakti (zemeljsko olje), lahko vakuumsko plinsko olje topilo

649-005-00-5

295-341-7

91995-78-7

Ogljikovodiki C26-55, bogati z aromati

649-006-00-0

307-753-7

97722-04-8

Ostanki (zemeljsko olje), kolona za atmosfersko destilacijo; težko gorivno olje

(Kompleksni ostanek iz atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-008-00-1

265-045-2

64741-45-3

Plinska olja (zemeljsko olje), težki vakuum; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in vre v območju približno od 350 °C do 600 °C. Tok destilata vsebuje verjetno 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-009-00-7

265-058-3

64741-57-7

Destilati (zemeljsko olje), težki, katalitsko krekirani; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C35 in vre v območju približno od 260 °C do 500 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-010-00-2

265-063-0

64741-61-3

Prečiščena olja (zemeljsko olje), katalitsko krekirana; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja kot frakcija ostanka pri destilaciji produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre nad približno 350 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-011-00-8

265-064-6

64741-62-4

Ostanki (zemeljsko olje), hidrokrekirani; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcija ostanka pri destilaciji produktov hidrokrekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C.)

649-012-00-3

265-076-1

64741-75-9

Ostanki (zemeljsko olje), termično krekirani; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja kot frakcija ostanka pri destilaciji produkta termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-013-00-9

265-081-9

64741-80-6

Destilati (zemeljsko olje), težke frakcije iz termičnega krekinga; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C36 in vre v območju približno od 260 °C do 480 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-014-00-4

265-082-4

64741-81-7

Plinska olja (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena frakcija vakuumske destilacije; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C50 in vre v območju približno od 230 °C do 600 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-015-00-X

265-162-9

64742-59-2

Ostanki iz kolone za atmosfersko destilacijo (zemeljsko olje), razžvepljeni z vodikom; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem ostanka iz kolone za atmosfersko destilacijo z vodikom ob navzočnosti katalizatorja pod pogoji predvsem za odstranitev organskih žveplovih spojin. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-016-00-5

265-181-2

64742-78-5

Plinska olja (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena težka frakcija vakuumske destilacije; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim razžvepljevanjem z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in vre v območju približno od 350 °C do 600 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-017-00-0

265-189-6

64742-86-5

Ostanki (zemeljsko olje), kreking z vodno paro; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcijski ostanek pri destilaciji produktov iz krekinga z vodno paro (vključno s krekingom z vodno paro v proizvodnji etilena). Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C14 in vre približno nad 260 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-018-00-6

265-193-8

64742-90-1

Ostanki (zemeljsko olje), atmosferska destilacija; težko gorivno olje

(Kompleksni ostanek pri atmosferski destilaciji surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C11 in vre približno nad 200 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-019-00-1

269-777-3

68333-22-2

Očiščena olja (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena, katalitsko krekirana; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva pri obdelavi katalitsko krekiranega očiščenega olja z vodikom za konverzijo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-020-00-7

269-782-0

68333-26-6

Destilati (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena, katalitsko krekirana vmesna frakcija; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem katalitsko krekiranih vmesnih destilacijskih frakcij z vodikom za konverzijo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C30 in vre v območju približno od 205 °C do 450 °C. Vsebuje relativno visok delež tricikličnih aromatskih ogljikovodikov.)

649-021-00-2

269-783-6

68333-27-7

Destilati (zemeljsko olje, petrolej), z vodikom prečiščena, katalitsko krekirana težka frakcija; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem katalitsko krekiranih težkih destilatov z vodikom za konverzijo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C35 in vre v območju približno od 260 °C do 500 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-022-00-8

269-784-1

68333-28-8

Gorivno olje, plinska olja se pridobivajo iz ostankov direktne destilacije, visoka vsebnost žvepla; težko gorivno olje

649-023-00-3

270-674-0

68476-32-4

Gorivna olja, ostanki; težko gorivno olje

(Tekoči produkt iz različnih rafinerijskih tokov, navadno ostankov. Sestava je kompleksna in se razlikuje glede na izvor surovega olja.)

649-024-00-9

270-675-6

68476-33-5

Ostanki (zemeljsko olje), destilacijski ostanek katalitskega reforminga; težko gorivno olje

(Kompleksni ostanek pri destilaciji ostanka katalitskega reforminga. Vrelišče ima približno nad 399 °C.)

649-025-00-4

270-792-2

68478-13-7

Ostanki (zemeljsko olje), težko koksno plinsko olje in vakuumsko plinsko olje; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja kot frakcijski ostanek pri destilaciji težkega koksnega plinskega olja in vakuumskega plinskega olja. Sestoji predvsem iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C13 in vre približno nad 230 °C.)

649-026-00-X

270-796-4

68478-17-1

Ostanki (zemeljsko olje), težko koksno olje in lahko vakuumsko olje; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcijski ostanek pri destilaciji težkega koksnega plinskega olja in lahkega vakuumskega plinskega olja. Sestoji predvsem iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C13 in vre približno nad 230 °C.)

649-027-00-5

270-983-0

68512-61-8

Ostanki (zemeljsko olje), lahki vakuum; težko gorivno olje

(Kompleksni ostanek iz vakuumske destilacije ostanka pri atmosferski destilaciji surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C13 in vre približno nad 230 °C.)

649-028-00-0

270-984-6

68512-62-9

Ostanki (zemeljsko olje), krekirano z vodno paro, lahko; težko gorivno olje

(Kompleksni ostanek destilacije produktov krekinga z vodno paro. Sestoji pretežno iz aromatskih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, večjimi od C7, in vre v območju približno od 101 °C do 555 °C.)

649-029-00-6

271-013-9

68513-69-9

Gorivno olje, št. 6; težko gorivno olje

(Gorivno olje ima najnižjo viskoznost 197 10-6 m2·s-1 pri 37,7 °C in najvišjo viskoznost 197 10-5 m2·s-1 pri 37,7 °C.)

649-030-00-1

271-384-7

68553-00-4

Ostanki (zemeljsko olje), postrojenje za primarno destilacijo, nizka vsebnost žvepla; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov z nizko vsebnostjo žvepla se pridobiva kot frakcijski ostanek iz postrojenja za primarno destilacijo surovega olja. To je ostanek po odstranitvi direktnega bencina, petrolejskih frakcij in plinskega olja.)

649-031-00-7

271-763-7

68607-30-7

Plinska olja (zemeljsko olje), težko atmosfersko; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C35 in vre v območju približno od 121 °C do 510 °C.)

649-032-00-2

272-184-2

68783-08-4

Ostanki (zemeljsko olje), koksni pralnik, vsebujejo aromate s kondenziranimi obroči; težko gorivno olje

(Zelo kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja kot frakcijski ostanek pri destilaciji vakuumskega ostanka in produktov termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C20 in vre približno nad 350 °C.) Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-033-00-8

272-187-9

68783-13-1

Destilati (zemeljsko olje), z vakuumom pridobljeni ostanki zemeljskega olja; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z vakuumsko destilacijo ostanka pri atmosferski destilaciji surovega olja.)

649-034-00-3

273-263-4

68955-27-1

Ostanki (zemeljsko olje), krekirani z vodno paro, smolnati; težko gorivno olje

(Kompleksni ostanek destilacije ostankov zemeljskega olja po krekingu z vodno paro.)

649-035-00-9

273-272-3

68955-36-2

Vmesni destilati (zemeljsko olje), vakuum; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C14 do C42 in vre v območju približno od 250 °C do 545 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-036-00-4

274-683-0

70592-76-6

Destilati (zemeljsko olje), lahki vakuum; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C35 in vre v območju približno od 250 °C do 545 °C.)

649-037-00-X

247-684-6

70592-77-7

Destilati (zemeljsko olje), vakuum; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z vakuumsko destilacijo ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C50 in vre v območju približno od 270 °C do 600 °C. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-038-00-5

274-685-1

70592-78-8

Plinska olja (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena težka frakcija vakuumske destilacije iz koksarne; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z razžvepljevanjem težkih koksnih destilatov z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C18 do C44 in vre v območju približno od 304 °C do 548 °C. Verjetno vsebuje 5 ali več odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-039-00-0

285-555-9

85117-03-9

Ostanki (zemeljsko olje), kreking z vodno paro, destilati; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva pri proizvodnji očiščenega katrana zemeljskega olja z destilacijo katrana, ki se pridobiva s postopkom parnega krekinga. Sestoji pretežno iz aromatskih in drugih ogljikovodikov ter organskih žveplovih spojin.)

649-040-00-6

292-657-7

90669-75-3

Ostanki (zemeljsko olje), vakuum, lahki; težko gorivno olje

(Kompleksni ostanek vakuumske destilacije ostanka atmosferske destilacije surovega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C24 in vre približno nad 390 °C.)

649-041-00-1

292-658-2

90669-76-4

Gorivno olje, težko, visoka vsebnost žvepla; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz alifatskih, aromatskih in cikloalifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre približno nad 400 °C.)

649-042-00-7

295-396-7

92045-14-2

Ostanki (zemeljsko olje), katalitski kreking; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcijski ostanek pri destilaciji produktov katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C11 in vre približno nad 200 °C.)

649-043-00-2

295-511-0

92061-97-7

Destilati (zemeljsko olje), vmesna frakcija po katalitskem krekingu, termično razgrajeni; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov katalitskega krekinga, ki se uporablja kot tekočina za prenos toplote. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov in vre v območju približno od 220 °C do 450 °C. Tok destilata verjetno vsebuje organske žveplove spojine.)

649-044-00-8

295-990-6

92201-59-7

Oljni ostanki (zemeljsko olje); težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, žveplovih spojin in organskih spojin z vsebnostjo kovin, ki se pridobivajo kot ostanek v procesu rafinacije s krekingom in frakcionacijo. Proizvod je končno olje z viskoznostjo nad 2 10-6 m2·s-1 pri 100 °C.)

649-045-00-3

298-754-0

93821-66-0

Ostanki parnega krekinga, termično obdelani; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem in destilacijo surove nafte, obdelane s parnim krekingom. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov in vre v območju približno nad 180 °C.)

649-046-00-9

308-733-0

98219-64-8

Srednji destilati širokega intervala temperature vrelišča (zemeljsko olje), razžvepljeni z vodikom; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem produktov zemeljskega olja z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C25 in vre v območju približno od 150 °C do 400 °C.)

649-047-00-4

309-863-0

101316-57-8

Ostanki frakcionacije (zemeljsko olje), katalitski reforming; težko gorivno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcija, ki ostane pri destilaciji produktov pri postopku katalitskega reforminga. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do C25 in vre v območju približno od 160 °C do 400 °C. Tok tekočine verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- ali 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-048-00-X

265-069-3

64741-67-9

Zemeljsko olje; surovo olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov. Sestoji pretežno iz alifatskih, alicikličnih in aromatskih ogljikovodikov. Vsebuje lahko tudi majhne količine dušikovih, kisikovih ali žveplovih spojin. Ta kategorija vključuje lahka, srednja in težka zemeljska olja, pa tudi olja, ekstrahirana iz katranskih peskov. Snovi, ki vsebujejo ogljikovodike in zahtevajo precejšnje kemijske spremembe za njihovo pridobivanje ali konverzijo za surovine rafinerij, kakor na primer surova nafta iz skrilavca; dodelana nafta iz skrilavca in tekoča premogova goriva v to definicijio niso vključeni.)

649-049-00-5

232-298-5

8002-05-9

Plin z vrha kolone (zemeljsko olje), frakcija pri depropanizaciji nafte s katalitskim krekingom, bogat s C3 in brez kislin; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo katalitsko krekiranih ogljikovodikov in obdelanih, da se odstranijo kisle nečistote. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C2 do C4, pretežno C3.)

649-062-00-6

270-755-0

68477-73-6

K

Plini (zemeljsko olje), katalitski kreking; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo proizvodov katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-063-00-1

270-756-6

68477-74-7

K

Plini (zemeljsko olje), katalitski kreking, bogati s C1-5; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C6, pretežno od C1 do C5.)

649-064-00-7

270-757-1

68477-75-8

K

Plini (zemeljsko olje), katalitsko polimerizirana frakcija z vrha kolone za katalitsko polimerizacijo v naftnem stabilizatorju, plini, bogati s C2-4; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo katalitsko polimerizirane nafte. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C2 do C6, pretežno od C2 do C4.)

649-065-00-2

270-758-7

68477-76-9

K

Plini (zemeljsko olje), katalitski reforming, bogati s C1-4; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov katalitskega reforminga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C6, pretežno od C1 do C4.)

649-066-00-8

270-760-8

68477-79-2

K

Plini (zemeljsko olje), polnitev C3-5 olefinske-parafinske alkilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija olefinskih in parafinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, ki se uporabljajo kot polnitev pri alkiliranju. Temperature prostora navadno presegajo kritično temperaturo teh kombinacij.)

649-067-00-3

270-765-5

68477-83-8

K

Plini (zemeljsko olje), bogati s C4; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov katalitske frakcionacije. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, pretežno C4.)

649-068-00-9

270-767-6

68477-85-0

K

Plini z vrha kolone (zemeljsko olje), deetanizer; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo plinskih in bencinskih frakcij iz katalitskega krekinga. Vsebuje pretežno etan in etilen.)

649-069-00-4

270-768-1

68477-86-1

K

Plini z vrha kolone (zemeljsko olje), deizobutanizer; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z atmosfersko destilacijo butan-butilenskega toka. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C4.)

649-070-00-X

270-769-7

68477-87-2

K

Plini (zemeljsko olje), suhi iz depropanizerja, bogati s propenom; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov plinskih in bencinskih frakcij katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz propilena z nekaj etana in propana.)

649-071-00-5

270-772-3

68477-90-7

K

Plini (zemeljsko olje), frakcije z vrha depropanizerja; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov plinskih in bencinskih frakcij katalitskega krekinga. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C4.)

649-072-00-0

270-773-9

68477-91-8

K

Plini (zemeljsko olje), frakcije z vrha depropanizerja, naprave za rekuperacijo s plini; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo različnih tokov ogljikovodikov. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C4, pretežno propana.)

649-073-00-6

270-777-0

68477-94-1

K

Plini (zemeljsko olje), polnitev za napravo girbatol; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se uporablja kot napajalni tok v napravo girbatol za odstranitev vodikovega sulfida. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C4.)

649-074-00-1

270-778-6

68477-95-2

K

Plini (zemeljsko olje), frakcionator izomerizirane nafte, bogat s C4, brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-075-00-7

270-782-8

68477-99-6

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), očiščeno olje iz katalitskega krekinga in termično krekirani ostanek vakuumske frakcionacije refluksnega toka; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz frakcionacije katalitsko krekiranega očiščenega olja in termično krekiranega vakuumskega ostanka. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-076-00-2

270-802-5

68478-21-7

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), stabilizacija nafte iz katalitskega krekinga, absorber; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz stabilizacije katalitsko krekirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-077-00-8

270-803-0

68478-22-8

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), kombinirana frakcionacija produktov katalitskega krekinga, katalitskega reforminga in razžvepljevanja z vodikom; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz frakcionacije proizvodov katalitskega krekinga, katalitskega reforminga in razžvepljevanja z vodikom, procesov za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-078-00-3

270-804-6

68478-24-0

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), stabilizacija s frakcionacijo nafte iz katalitskega reforminga; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo katalitsko reformirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-079-00-9

270-806-7

68478-26-2

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), nasičena plinska zmes iz plinske naprave, bogat s C4; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz frakcionirne stabilizacije nafte iz prve destilacije plinskega ostanka po destilaciji in plinskega ostanka iz stabilizatorja katalitsko reformirane nafte. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C6, pretežno butana in izobutana.)

649-080-00-4

270-813-5

68478-32-0

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), enota za rekuperacijo nasičenih plinov, bogat s C1-2; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz frakcionacije plinskega ostanka destilacije, nafte, ki se pridobiva z direktno destilacijo, in plinskega ostanka iz stabilizacije nafte iz katalitskega reforminga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C5, pretežno metana in etana.)

649-081-00-X

270-814-0

68478-33-1

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), vakuumski ostanek termičnega krekinga; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz termičnega krekinga vakuumskih ostankov. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-082-00-5

270-815-6

68478-34-2

K

Ogljikovodiki, bogati s C3-4, destilati zemeljskega olja; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo in kondenzacijo surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, pretežno od C3 do C4.)

649-083-00-0

270-990-9

68512-91-4

K

Plini (zemeljsko olje), deheksanizer nafte iz direktne destilacije v širokem intervalu vrelišča; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo nafte iz direktne destilacije v širokem intervalu vrelišča. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C6.)

649-084-00-6

271-000-8

68513-15-5

K

Plini (zemeljsko olje), depropanizer hidrokrekinga, bogati ogljikovodiki; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov hidrokrekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4. Vsebuje lahko tudi manjše količine vodika in vodikovega sulfida.)

649-085-00-1

271-001-3

68513-16-6

K

Plini (zemeljsko olje), stabilizator lahke nafte iz direktne destilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s stabilizacijo lahke nafte iz direktne destilacije. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C6.)

649-086-00-7

271-002-9

68513-17-7

K

Ostanki (zemeljsko olje), separator alkiliranja, bogat s C4; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksni ostanek destilacije tokov iz različnih rafinacijskih operacij. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C4 do C5 in vre v območju približno od – 11,7 °C do 27,8 °C.)

649-087-00-2

271-010-2

68513-66-6

K

Ogljikovodiki, C1-4, sladkani; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo ogljikovodikovih plinov procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4 in vre v območju približno od – 164 °C do – 0,5 °C.)

649-089-00-3

271-038-5

68514-36-3

K

Ogljikovodiki, C1-3; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3 in vre v območju približno od – 164 °C do – 42 °C.)

649-090-00-9

271-259-7

68527-16-2

K

Ogljikovodiki, C1-4, frakcija iz debutanizerja; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-091-00-4

271-261-8

68527-19-5

K

Plini (zemeljsko olje), C1-5, vlažni; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo zemeljskega olja in/ali s krekingom plinskega olja iz frakcionirne kolone. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-092-00-X

271-624-0

68602-83-5

K

Ogljikovodiki, C2-4; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-093-00-5

271-734-9

68606-25-7

K

Ogljikovodiki, C3; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-094-00-0

271-735-4

68606-26-8

K

Plini (zemeljsko olje), napajalni tok za alkiliranje; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim krekingom plinskega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C4.)

649-095-00-6

271-737-5

68606-27-9

K

Plini (zemeljsko olje), frakcije z dna depropanizerja; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo produktov z dna depropanizerja. Sestoji pretežno iz butana, izobutana in butadiena.)

649-096-00-1

271-742-2

68606-34-8

K

Plini (zemeljsko olje), mešanica iz rafinerije; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija se pridobiva iz različnih procesov. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-097-00-7

272-183-7

68783-07-3

K

Plini (zemeljsko olje), katalitski kreking; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo proizvodov katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5.)

649-098-00-2

272-203-4

68783-64-2

K

Plini (zemeljsko olje), C2-4, sladkani; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo destilatov zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C4 in vre v območju približno od – 51 °C do – 34 °C.)

649-099-00-8

272-205-5

68783-65-3

K

Plini (zemeljsko olje), frakcioniranje surovega olja; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem surovega olja. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-100-00-1

272-871-7

68918-99-0

K

Plini (zemeljsko olje), deheksanizer; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem kombiniranih naftnih tokov. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-101-00-7

272-872-2

68919-00-6

K

Plini (zemeljsko olje), stabilizator, frakcionacija lahkega bencina iz direktne destilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem lahkega bencina iz direktne destilacije. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-102-00-2

272-878-5

68919-05-1

K

Plini (zemeljsko olje), desorber iz razžvepljevanja združevalne nafte; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom združevanja-razžvepljevanja nafte in desorbira iz naftnega produkta. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-103-00-8

272-879-0

68919-06-2

K

Plini (zemeljsko olje), katalitski reforming nafte iz direktne destilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim reformingom direktne nafte in s frakcionacijo celotnega iztoka. Sestoji iz metana, etana in propana.)

649-104-00-3

272-882-7

68919-09-5

K

Plini (zemeljsko olje), produkti z vrha separatorja iz katalitskega krekinga v fluidiziranem sloju; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo polnitve v ločevalnik C3-C4. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C3.)

649-105-00-9

272-893-7

68919-20-0

K

Plini (zemeljsko olje), iz stabilizatorjev direktne destilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem tekočine iz prve kolone za destilacijo surovega olja. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-106-00-4

272-883-2

68919-10-8

K

Plini (zemeljsko olje), iz debutanizerja katalitsko krekirane nafte; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem katalitsko krekirane nafte. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-107-00-X

273-169-3

68952-76-1

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), iz stabilizatorja nafte in destilata katalitskega krekinga; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcioniranjem katalitsko krekirane nafte in destilata. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-108-00-5

273-170-9

68952-77-2

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), termično krekirani destilat, absorber plinskega olja in nafte; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ločevanjem termično krekiranih destilatov nafte in zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-109-00-0

273-175-6

68952-81-8

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), iz stabilizatorja frakcionacije ogljikovodikov termičnega krekinga, koksanje zemeljskega olja; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo termično krekiranih ogljikovodikov iz procesa koksanja zemeljskega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-110-00-6

273-176-1

68952-82-9

K

Plini (zemeljsko olje), lahke frakcije parnega krekinga, koncentrirane na butadienu; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz termičnega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov pretežno C4.)

649-111-00-1

273-265-5

68955-28-2

K

Plini (zemeljsko olje), plin z vrha stabilizatorja, katalitski reforming nafte iz direktne destilacije; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim reformingom nafte iz direktne destilacije in s frakcioniranjem celotnega iztoka. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C4.)

649-112-00-7

273-270-2

68955-34-0

K

Ogljikovodiki, C4; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-113-00-2

289-339-5

87741-01-3

K

Alkani, C1-4, bogati s C3; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-114-00-8

292-456-4

90622-55-2

K

Plini (zemeljsko olje), parni kreking, bogati s C3; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz parnega krekinga. Sestoji pretežno iz propilena z nekaj propana in vre v območju približno od – 70 °C do 0 °C.)

649-115-00-3

295-404-9

92045-22-2

K

Ogljikovodiki, C4, destilat parnega krekinga; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov parnega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C4, pretežno 1-butena in 2-butena, ki vsebuje tudi butan in izobuten in vre v območju približno od – 12 °C do 5 °C.)

649-116-00-9

295-405-4

92045-23-3

K

Plini iz zemeljskega olja, utekočinjeni, sladkani, frakcija C4; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo utekočinjene plinske zmesi zemeljskega olja procesu sladkanja za oksidacijo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov C4.)

649-117-00-4

295-463-0

92045-80-2

K

Ogljikovodiki, C4, brez 1,3-butadiena in isobutena; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-118-00-X

306-004-1

95465-89-7

K

Rafinati (zemeljsko olje), parno krekirana frakcija C4 po ekstrakciji z bakrovim amonijevim acetatom, C3-5 in nenasičeni C3-5, brez butadiena; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-119-00-5

307-769-4

97722-19-5

K

Plini (zemeljsko olje), obdelava z amini; plin iz rafinerije

(Plinski napajalni tok v aminski sistem za odstranitev vodikovega sulfida. Sestoji predvsem iz vodika. Navzoči so lahko tudi ogljikov monoksid, ogljikov dioksid, vodikov sulfid in alifatski ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-120-00-0

270-746-1

68477-65-6

K

Plini (zemeljsko olje), razžvepljevanje z vodikom pri proizvodnji benzena; plin iz rafinerije

(Izpušni plini se pridobivajo v benzenski enoti. Sestoji predvsem iz vodika. Navzoči so lahko tudi ogljikov monoksid in ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6, vključno z benzenom.)

649-121-00-6

270-747-7

68477-66-7

K

Plini (zemeljsko olje), iz recikla pri proizvodnji benzena, bogati z vodikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z recikliranjem plinov iz benzenske enote. Sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C6.)

649-122-00-1

270-748-2

68477-67-8

K

Plini (zemeljsko olje), oljna mešanica, bogati z vodikom in dušikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo oljne mešanice. Sestoji predvsem iz vodika in dušika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-123-00-7

270-749-8

68477-68-9

K

Plini (zemeljsko olje), plini z vrha kolone, rektifikacija nafte iz katalitskega reforminga; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s stabilizacijo katalitsko reformirane nafte. Sestoji iz vodika in nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-124-00-2

270-759-2

68477-77-0

K

Plini (zemeljsko olje), recikel katalitskega reforminga frakcije C6-8; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga napajalne zmesi od C6 do C8, ki je reciklirana za zadržanje vodika. Sestoji predvsem iz vodika. Vsebuje lahko tudi različne majhne količine ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida, dušika in ogljikovodike s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-125-00-8

270-761-3

68477-80-5

K

Plini (zemeljsko olje), frakcija C6-8 iz katalitskega reforminga; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga napajalne zmesi od C6 do C8. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C5 in vodika.)

649-126-00-3

270-762-9

68477-81-6

K

Plini (zemeljsko olje), recikel C6-8 iz katalitskega krekinga, bogat z vodikom; plin iz rafinerije

649-127-00-9

270-763-4

68477-82-7

K

Plini (zemeljsko olje), povratni tok C2; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo vodika iz plinskega toka, ki sestoji predvsem iz vodika z majhnimi količinami dušika, ogljikovega monoksida, metana, etana in etilena. Vsebuje pretežno ogljikovodike, kakor so metan, etan in etilen, z majhnimi količinami vodika, dušika in ogljikovega monoksida.)

649-128-00-4

270-766-0

68477-84-9

K

Plini (zemeljsko olje), suhi kisli, enota za koncentriranje plinov; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija suhih plinov iz enote za koncentriranje plina. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.)

649-129-00-X

270-774-4

68477-92-9

K

Plini (zemeljsko olje), koncentriranje plina v reabsorberju, destilacija; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz kombiniranih plinskih tokov v reabsorberju za koncentriranje plinov. Sestoji pretežno iz vodika, ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida, dušika, vodikovega sulfida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov od C1 do C3.)

649-130-00-5

270-776-5

68477-93-0

K

Plini (zemeljsko olje), absorber vodika; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva z absorbiranjem vodika iz toka, bogatega z vodikom. Sestoji iz vodika, ogljikovega monoksida, dušika in metana z majhnimi količinami ogljikovodikov C2.)

649-131-00-0

270-779-1

68477-96-3

K

Plini (zemeljsko olje), bogati z vodikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija, ločena kot plin iz plinastih ogljikovodikov z ohlajevanjem. Sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida, dušika, metana in ogljikovodikov C2.)

649-132-00-6

270-780-7

68477-97-4

K

Plini (zemeljsko olje), recikel zmesi olj, obdelan z vodikom, bogat z vodikom in dušikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva iz reciklirane, z vodikom obdelane zmesi olj. Sestoji predvsem iz vodika in dušika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-133-00-1

270-781-2

68477-98-5

K

Plini (zemeljsko olje), recikel, bogat z vodikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva iz recikliranih reaktorskih plinov. Sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida, dušika, vodikovega sulfida in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C5.)

649-134-00-7

270-783-3

68478-00-2

K

Plini (zemeljsko olje), kondicioniranje v reformerju, bogati z vodikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva iz reformerjev. Sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-135-00-2

270-784-9

68478-01-3

K

Plini (zemeljsko olje), reforming, obdelava z vodikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva v procesu reforminga, obdelave z vodikom. Sestoji predvsem iz vodika, metana in etana z različnimi majhnimi količinami vodikovega sulfida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5.)

649-136-00-8

270-785-4

68478-02-4

K

Plini (zemeljsko olje), reforming, obdelava z vodikom, bogati z vodikom in metanom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva v procesu reforminga, obdelave z vodikom. Sestoji predvsem iz vodika in metana z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida, dušika in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C5.)

649-137-00-3

270-787-5

68478-03-5

K

Plini (zemeljsko olje), kondicioniranje v napravi za reforming in obdelavo z vodikom, bogat z vodikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva v procesu reforminga, obdelave z vodikom. Sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami ogljikovega monoksida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-138-00-9

270-788-0

68478-04-6

K

Plini (zemeljsko olje), destilacija produktov termičnega krekinga; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva z destilacijo produktov iz termičnega kreking procesa. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida, ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-139-00-4

270-789-6

68478-05-7

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), refrakcijski absorber za produkte iz katalitskega krekinga; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz refrakcije produktov iz procesa katalitskega krekinga. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.)

649-140-00-X

270-805-1

68478-25-1

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), separator katalitsko reformirane nafte; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim reformingom nafte, pridobljene z direktno frakcionacijo. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-141-00-5

270-807-2

68478-27-3

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), stabilizator katalitsko reformirane nafte; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s stabilizacijo katalitsko reformirane nafte. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-142-00-0

270-808-8

68478-28-4

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), obdelava z vodikom destilata iz krekinga, separator; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem destilatov iz krekinga z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz vodika in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-143-00-6

270-809-3

68478-29-5

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), separator nafte, ki se pridobiva z direktnim frakcioniranjem in razžvepljevanjem z vodikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz procesa razžvepljevanja nafte z vodikom, pridobljene z direktnim frakcioniranjem. Sestoji iz vodika in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-144-00-1

270-810-9

68478-30-8

K

Plini (zemeljsko olje), produkti z vrha stabilizatorja katalitsko reformirane nafte, ki se pridobiva z direktno frakcionacijo; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim reformingom nafte iz direktne frakcionacije, ki ji sledi frakcionacija celotnega iztoka. Sestoji iz vodika, metana, etana in propana.)

649-145-00-7

270-999-8

68513-14-4

K

Plini (zemeljsko olje), iztok iz reformerja, visokotlačna ekspanzijska naprava; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se proizvaja z visokotlačno ekspanzijo iztoka iz reaktorja za reforming. Sestoji predvsem iz vodika in različnih majhnih količin metana, etana in propana.)

649-146-00-2

271-003-4

68513-18-8

K

Plini (zemeljsko olje), iztok iz reformerja, nizkotlačna ekspanzijska naprava; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva z nizkotlačno ekspanzijo iztoka iz reaktorja za reforming. Sestoji predvsem iz vodika in različnih majhnih količin metana, etana in propana.)

649-147-00-8

271-005-5

68513-19-9

K

Plini (zemeljsko olje), destilacija plina iz rafinacije olja; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se izloča z destilacijo plinskega toka, ki vsebuje vodik, ogljikov monoksid, ogljikov dioksid in ogljikovodike s števili ogljikovih atomov v območju od C1 do C6, ali se pridobiva s krekingom etana in propana. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C2, vodika, dušika in ogljikovega monoksida.)

649-148-00-3

271-258-1

68527-15-1

K

Plini (zemeljsko olje), enota za proizvodnjo benzena, obdelava z vodikom, produkti z vrha depentenizerja; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva s prečiščenjem napajalne zmesi iz enote za proizvodnjo benzena z vodikom ob navzočnosti katalizatorja, ki ji sledi odstranjevanje pentana. Sestoji predvsem iz vodika, etana in propana z različnimi majhnimi količinami dušika, ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6. Vsebuje lahko količine benzena v sledovih.)

649-149-00-9

271-623-5

68602-82-4

K

Plini (zemeljsko olje), sekundarna absorpcija, frakcioniranje produktov z vrha fluidiziranega katalitskega krekinga; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva s frakcioniranjem produktov z vrha iz katalitskega krekinga v fluidiziranem katalitskem krekingu. Sestoji iz vodika, dušika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.)

649-150-00-4

271-625-6

68602-84-6

K

Produkti zemeljskega olja, plini iz rafinerije; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija, ki sestoji predvsem iz vodika z različnimi majhnimi količinami metana, etana in propana.)

649-151-00-X

271-750-6

68607-11-4

K

Plini (zemeljsko olje), ločevalnik nizkega tlaka (hidrokreking); plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva z ločevanjem tekočine in pare iztoka iz reaktorja za hidrokreking. Sestoji pretežno iz vodika in nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.)

649-152-00-5

272-182-1

68783-06-2

K

Plini (zemeljsko olje), rafinerija; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva iz različnih operacij rafinacije zemeljskega olja. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.)

649-153-00-0

272-338-9

68814-67-5

K

Plini (zemeljsko olje), ločevalnik produktov iz platinskega reforminga; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva s kemijskim reformingom naftenov v aromate. Sestoji iz vodika in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C4.)

649-154-00-6

272-343-6

68814-90-4

K

Plini (zemeljsko olje), z vodikom obdelani kisli kerozin, stabilizator depentanizacije; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva iz depentanizacijske stabilizacije z vodikom obdelanega kerozina. Sestoji predvsem iz vodika, metana, etana in propana z različnimi majhnimi količinami dušika, vodikovega sulfida, ogljikovega monoksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C5.)

649-155-00-1

272-775-5

68911-58-0

K

Plini (zemeljsko olje), z vodikom obdelani kisli kerozin, ekspanzijska posoda; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva iz ekspanzijske posode enote za obdelavo kislega kerozina z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji predvsem iz vodika in metana z različnimi majhnimi količinami dušika, ogljikovega monoksida in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C5.)

649-156-00-7

272-776-0

68911-59-1

K

Plini (zemeljsko olje), destilat iz naprave za združevalni proces razžvepljevanja; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se izloča iz tekočega združenega produkta procesa razžvepljevanja. Sestoji iz vodikovega sulfida, metana, etana in propana.)

649-157-00-2

272-873-8

68919-01-7

K

Plini (zemeljsko olje), frakcioniranje, fluidizirani katalitski kreking; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se proizvaja s frakcioniranjem produkta z vrha fluidiziranega katalitskega procesa. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida, dušika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-158-00-8

272-874-3

68919-02-8

K

Plini (zemeljsko olje), sekundarna absorpcija, pranje plina iz fluidiziranega katalitskega krekinga; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se proizvaja s pranjem plina z vrha fluidiziranega katalitskega krekinga. Sestoji iz vodika, dušika, metana, etana in propana.)

649-159-00-3

272-875-9

68919-03-9

K

Plini (zemeljsko olje), težki destilat, razžvepljevanje z dehidrogeniranjem; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se izloča iz tekočega produkta težkega destilata, pridobljenega v procesu razžvepljevanja z vodikom. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-160-00-9

272-876-4

68919-04-0

K

Plini (zemeljsko olje), stabilizator platinskega reforminga, frakcioniranje lahkih frakcij; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva s frakcioniranjem lahkih frakcij iz platinskih reaktorjev iz platforming naprav. Sestoji iz vodika, metana, etana in propana.)

649-161-00-4

272-880-6

68919-07-3

K

Plin (zemeljsko olje), predekspanzijska kolona, surova destilacija; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva iz prve kolone, ki se uporablja pri destilaciji surovega olja. Sestoji iz dušika in nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-162-00-X

272-881-1

68919-08-4

K

Plini (zemeljsko olje), ločevanje katrana; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva s frakcionacijo reduciranega surovega olja. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-163-00-5

272-884-8

68919-11-9

K

Plini (zemeljsko olje), separator za enoto združevanja; plin iz rafinerije

(Kombinacija vodika in metana se pridobiva s frakcionacijo produktov iz enote združevanja.)

649-164-00-0

272-885-3

68919-12-0

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), separator katalitske, z vodikom razžvepljene nafte; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z razžvepljevanjem nafte z vodikom. Sestoji iz vodika, metana, etana in propana.)

649-165-00-6

273-173-5

68952-79-4

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), razžvepljevanje nafte, ki se pridobiva z direktnim frakcioniranjem, razžvepljevanje z vodikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva z razžvepljevanjem nafte, pridobljene z direktno destilacijo, z vodikom. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-166-00-1

273-174-0

68952-80-7

K

Plini (zemeljsko olje), frakcioniranje proizvodov z vrha fluidiziranega katalitskega krekinga in razžvepljevanje plinskega olja, gobasti absorber; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva s frakcionacijo produktov iz fluidiziranega katalitskega reaktorja in naprave za razžvepljevanje plinskega olja. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-167-00-7

273-269-7

68955-33-9

K

Plini (zemeljsko olje), surova destilacija in katalitski kreking; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se proizvaja s surovo destilacijo in katalitskim krekingom. Sestoji iz vodika, vodikovega sulfida, dušika, ogljikovega monoksida ter parafinskih in olefinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-168-00-2

273-563-5

68989-88-8

K

Plini (zemeljsko olje), pralnik plinskega olja z dietanolaminom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se proizvaja z razžvepljevanjem plinskega olja z dietanolaminom. Sestoji pretežno iz vodika, vodikovega sulfida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-169-00-8

295-397-2

92045-15-3

K

Plini (zemeljsko olje), razžvepljevanje plinskega olja z vodikom, iztok; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva z ločevanjem tekoče faze iztoka iz procesa hidrogenacije. Sestoji pretežno iz vodika, vodikovega sulfida in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C3.)

649-170-00-3

295-398-8

92045-16-4

K

Plini (zemeljsko olje), čiščenje plinskega olja z razžvepljevanjem z vodikom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija plinov se pridobiva iz reformerja in iz tokov iz reaktorja za hidrogeniranje. Sestoji pretežno iz vodika in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-171-00-9

295-399-3

92045-17-5

K

Plini (zemeljsko olje), iztok iz reaktorja za hidrogenacijo, ekspanzijska posoda; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija plinov se pridobiva z ekspanzijo iztoka po procesu hidrogenacije. Sestoji pretežno iz vodika in alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-172-00-4

295-400-7

92045-18-6

K

Plini (zemeljsko olje), ostanek po parnem krekingu nafte pod visokim tlakom; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva kot zmes frakcij, ki ne kondenzirajo iz produkta parnega krekinga nafte, in plinskih ostankov, ki se pridobivajo pri predelavi nadaljnjih proizvodov. Sestoji pretežno iz vodika ter parafinskih in olefinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5, ki jim je lahko primešan naravni plin.)

649-173-00-X

295-401-2

92045-19-7

K

Plini (zemeljsko olje), znižanje viskoznosti ostankov; plin iz rafinerije

(Kompleksna kombinacija se pridobiva z znižanjem viskoznosti ostankov v peči. Sestoji pretežno iz vodikovega sulfida ter parafinskih in olifinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-174-00-5

295-402-8

92045-20-0

K

Footovo olje (zemeljsko olje), kislinsko obdelano; footovo olje, mehki parafin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem footovega olja z žveplovo kislino. Sestoji pretežno iz razvejanih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50.)

649-175-00-0

300-225-7

93924-31-3

L

Footovo olje (zemeljsko olje), obdelano z glino; footovo olje, mehki parafin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem footovega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev polarnih spojin in nečistot, navzočih v sledovih. Sestoji pretežno iz razvejanih verig ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C20 do C50.)

649-176-00-6

300-226-2

93924-32-4

L

Plini (zemeljsko olje), C3-4; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz krekinga surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C4, pretežno iz propana in propilena, in vre v območju približno od – 51 °C do – 1 °C.)

649-177-00-1

268-629-5

68131-75-9

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), aparat za frakcionirno absorpcijo, katalitski kreking destilata in nafte; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov katalitskega krekinga destilatov in nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-178-00-7

269-617-2

68307-98-2

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), frakcionirni stabilizator katalitsko polimerizirane nafte; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz frakcionirne stabilizacije produktov polimerizacije nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-179-00-2

269-618-8

68307-99-3

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), frakcionirni stabilizator katalitsko reformirane nafte, brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo katalitsko reformirane nafte, iz katere je bil z aminsko obdelavo odstranjen vodikov sulfid. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-180-00-8

269-619-3

68308-00-9

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), striper (desorber) za obdelavo destilatov iz krekinga z vodikom; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem termično krekiranih destilatov z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-181-00-3

269-620-9

68308-01-0

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), vodikov razžvepljevalnik direktnega destilata, brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim razžvepljevanjem z vodikom direktnih destilatov, iz katerih je bil z aminsko obdelavo odstranjen vodikov sulfid. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-182-00-9

269-630-3

68308-10-1

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), absorber, katalitski kreking plinskega olja; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov katalitskega krekinga plinskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-183-00-4

269-623-5

68308-03-2

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), naprava za rekuperacijo plina; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov različnih mešanih tokov ogljikovodikov. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-184-00-X

269-624-0

68308-04-3

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), naprava za rekuperacijo plina, deetanizer; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov različnih mešanih tokov ogljikovodikov. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-185-00-5

269-625-6

68308-05-4

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), destilat in nafta, razžvepljena z vodikom, brez kislin, kolona za frakcionacijo; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo z vodikom razžvepljene nafte in destilata iz tokov ogljikovodikov, ki so obdelani zaradi odstranjevanja kislih nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-186-00-0

269-626-1

68308-06-5

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), vakuumsko plinsko olje, razžvepljeno z vodikom, striper (desorber), brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z desorpcijsko stabilizacijo katalitsko z vodikom razžvepljenega vakuumskega plinskega olja, iz katerega je s prečiščenjem z aminom odstranjen vodikov sulfid. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-187-00-6

269-627-7

68308-07-6

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), lahka nafta iz direktne destilacije, stabilizator, brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo lahke nafte iz postopka direktne destilacije, iz katere je s prečiščenjem z aminom odstranjen vodikov sulfid. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-188-00-1

269-629-8

68308-09-8

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), poprejšnja priprava toka propana in propilena za alkiliranje, deetanizer; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo reakcijskih produktov propana s propilenom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-189-00-7

269-631-9

68308-11-2

K

Plinski ostanek (zemeljsko olje), razžvepljevanje z vodikom vakuumskega plinskega olja, brez vodikovega sulfida; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim razžvepljevanjem z vodikom vakuumskega plinskega olja, iz katerega je s prečiščenjem z aminom odstranjen vodikov sulfid. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C6.)

649-190-00-2

269-632-4

68308-12-3

K

Plini (zemeljsko olje), katalitsko krekirani produkti z vrha kolone; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5 in vre v območju približno od – 48 °C do 32 °C.)

649-191-00-8

270-071-2

68409-99-4

K

Alkani C1-2; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-193-00-9

270-651-5

68475-57-0

K

Alkani C2-3; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-194-00-4

270-652-0

68475-58-1

K

Alkani C3-4; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-195-00-X

270-653-6

68475-59-2

K

Alkani C4-5; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-196-00-5

270-654-1

68475-60-5

K

Gorivni plini; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kombinacija lahkih plinov. Sestoji pretežno iz vodika in/ali ogljikovodikov z nizko molekularno maso.)

649-197-00-0

270-667-2

68476-26-6

K

Gorivni plini, destilati surovega olja; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija lahkih plinov se proizvaja z destilacijo surovega olja in s katalitskim reformingom nafte. Sestoji iz vodika in ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4 in vre v območju približno od – 217 °C do – 12 °C.)

649-198-00-6

270-670-9

68476-29-9

K

Ogljikovodiki, C3-4; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-199-00-1

270-681-9

68476-40-4

K

Ogljikovodiki, C4-5; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-200-00-5

270-682-4

68476-42-6

K

Ogljikovodiki, C2-4, bogati s C3; plin pri predelavi zemeljskega olja

649-201-00-0

270-689-2

68476-49-3

K

Plini iz zemeljskega olja, utekočinjeni; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo surovega zemeljskega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C7 in vre v območju približno od – 40 °C do 80 °C.)

649-202-00-6

270-704-2

68476-85-7

K

Plini iz zemeljskega olja, utekočinjeni, sladkani; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z učinkovanjem procesa sladkanja na utekočinjeno zmes plinov zemeljskega olja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C7 in vre v območju približno od – 40 °C do 80 °C.)

649-203-00-1

270-705-8

68476-86-8

K

Plini (zemeljsko olje), C3-4, bogati z izobutanom; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov, navadno s števili ogljikovih atomov od C3 do C6, pretežno butana in izobutana. Sestoji iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C4, pretežno izobutana.)

649-204-00-7

270-724-1

68477-33-8

K

Destilati (zemeljsko olje), C3-6, bogati s piperilenom; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije nasičenih in nenasičenih alifatskih ogljikovodikov, navadno s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C6. Sestoji iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C6, pretežno piperilenov.)

649-205-00-2

270-726-2

68477-35-0

K

Plini (zemeljsko olje), produkti z vrha kolone za ločevanje butana; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo toka butana. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C4.)

649-206-00-8

270-750-3

68477-69-0

K

Plini (zemeljsko olje), C2-3; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz katalitske frakcionacije. Sestoji pretežno iz etana, etilena, propana in propilena.)

649-207-00-3

270-751-9

68477-70-3

K

Plini (zemeljsko olje), katalitsko krekirano plinsko olje, produkti z dna depropanizerja, bogati s C4, brez kislin; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo katalitsko krekiranega plinskega olja ogljikovodikovega toka in obdelavo za odstranitev vodikovega sulfida in drugih kislih sestavin. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, pretežno C4.)

649-208-00-9

270-752-4

68477-71-4

K

Plini (zemeljsko olje), katalitsko krekirana nafta, produkti z dna debutanizerja, bogati s C3-5; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz stabilizacije katalitsko krekirane nafte. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5.)

649-209-00-4

270-754-5

68477-72-5

K

Plinski ostanki (zemeljsko olje), izomerizirana nafta, frakcionirni stabilizator; plin pri predelavi zemeljskega olja

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno stabilizacijo produktov iz izomerizirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C4.)

649-210-00-X

269-628-2

68308-08-7

K

Footovo olje (zemeljsko olje), obdelano z ogljikom; footovo olje, mehki parafin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem footovega olja z aktivnim ogljikom za odstranitev sestavin v sledovih in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih nerazvejanih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

649-211-00-5

308-126-0

97862-76-5

L

Destilati (zemeljsko olje), sladkana srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo destilatov zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C20 in vre v območju približno od 150 °C do 345 °C.)

649-212-00-0

265-088-7

64741-86-2

N

Plinska olja (zemeljsko olje), prečiščena s topilom; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C25 in vre v območju približno od 205 °C do 400 °C.)

649-213-00-6

265-092-9

64741-90-8

N

Destilati (zemeljsko olje), s topilom rafinirana srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C20 in vre v območju približno od 150 °C do 345 °C.)

649-214-00-1

265-093-4

64741-91-9

N

Plinska olja (zemeljsko olje), prečiščena s kislino; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C25 in vre v območju približno od 230 °C do 400 °C.)

649-215-00-7

265-112-6

64742-12-7

N

Destilati (zemeljsko olje), kislinsko prečiščena srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C20 in vre v območju približno od 205 °C do 345 °C.)

649-216-00-2

265-113-1

64742-13-8

N

Destilati (zemeljsko olje), kislinsko prečiščena lahka frakcija; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C16 in vre v območju približno od 150 °C do 290 °C.)

649-217-00-8

265-114-7

64742-14-9

N

Plinska olja (zemeljsko olje), kemijsko nevtralizirana; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C25 in vre v območju približno od 230 °C do 400 °C.)

649-218-00-3

265-129-9

64742-29-6

N

Destilati (zemeljsko olje), kemijsko nevtralizirana srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C20 in vre v območju približno od 205 °C do 345 °C.)

649-219-00-9

265-130-4

64742-30-9

N

Destilati (zemeljsko olje), z glino prečiščena srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz procesa obdelave petrolejske frakcije z naravno ali modificirano glino, navadno v perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih spojin in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C20 in vre v območju približno od 150 °C do 345 °C.)

649-220-00-4

265-139-3

64742-38-7

N

Destilati (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C25 in vre v območju približno od 205 °C do 400 °C.)

649-221-00-X

265-148-2

64742-46-7

N

Plinska olja (zemeljsko olje), razžvepljena z vodikom; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz zemeljskega olja (surovine) s prečiščenjem z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C25 in vre v območju približno od 230 °C do 400 °C.)

649-222-00-5

265-182-8

64742-79-6

N

Destilati (zemeljsko olje), srednja frakcija, razžvepljena z vodikom; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz zemeljskega olja (surovine) s prečiščenjem z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C25 in vre v območju približno od 205 °C do 400 °C.)

649-223-00-0

265-183-3

64742-80-9

N

Destilati (zemeljsko olje), ostanek iz frakcionirne kolone za katalitski reforming, frakcija z visokim vreliščem; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije ostanka iz frakcionirne kolone za katalitski reforming. Vre v območju približno od 343 °C do 399 °C.)

649-228-00-8

270-719-4

68477-29-2

N

Destilati (zemeljsko olje), ostanek iz frakcionirne kolone za katalitski reforming, frakcija s srednjim vreliščem; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije ostanka iz frakcionirne kolone za katalitski reforming. Vre v območju približno od 288 °C do 371 °C.)

649-229-00-3

270-721-5

68477-30-5

N

Destilati (zemeljsko olje), ostanek iz frakcionirne kolone za katalitski reforming, frakcija z nizkim vreliščem; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije ostanka frakcionirne kolone za katalitski reforming. Vre približno pod 288 °C.)

649-230-00-9

270-722-0

68477-31-6

N

Destilati (zemeljsko olje), visoko rafinirana srednja frakcija; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo petrolejske frakcije posameznim od naslednjih faz: filtraciji, centrifugiranju, atmosferski destilaciji, vakuumski destilaciji, obdelavi s kislino, nevtralizaciji in obdelavi z glino. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do C20.)

649-231-00-4

292-615-8

90640-93-0

N

Destilati (zemeljsko olje), katalitski reforming, težki aromatski koncentrat; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo katalitsko reformirane frakcije zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do C16 in vre v območju približno od 200 °C do 300 °C.)

649-232-00-X

295-294-2

91995-34-5

N

Plinska olja, parafinska; nespecificirano plinsko olje

(Destilat se pridobiva s ponovno destilacijo kompleksne kombinacije ogljikovodikov, pridobljenih z destilacijo iztokov katalitske obdelave parafinov pod ostrimi pogoji. Vre v območju približno od 190 °C do 330 °C.)

649-233-00-5

300-227-8

93924-33-5

N

Nafta (zemeljsko olje), s topilom rafinirana in z vodikom razžvepljena težka frakcija; nespecificirano plinsko olje

649-234-00-0

307-035-3

97488-96-5

N

Ogljikovodiki, C16-20, z vodikom obdelani srednji destilat, lahki destilati; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot prvi tok vakuumske destilacije iztočnih tokov obdelave srednjega destilata z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C20 in vre v območju približno od 290 °C do 350 °C. Daje končno olje z viskoznostjo 2 10-6 m2·s-1 pri 100 °C.)

649-235-00-6

307-659-6

97675-85-9

N

Ogljikovodiki, C12-20, z vodikom obdelani, parafinski, lahki destilati; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot prvi tok vakuumske destilacije iztočnih tokov obdelave težkih parafinov z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C12 do C20 in vre v območju približno od 230 °C do 350 °C. Daje končno olje z viskoznostjo 2 10-6 m2·s-1 pri 100 °C.)

649-236-00-1

307-660-1

97675-86-0

N

Ogljikovodiki, C11-17, ekstrahirani s topilom, lahki naftenski; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo aromatov iz lahkega naftenskega destilata z viskoznostjo 2,2 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C17 in vre v območju približno od 200 °C do 300 °C.)

649-237-00-7

307-757-9

97722-08-2

N

Plinska olja, prečiščena z vodikom; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s ponovno destilacijo iztočnih tokov iz obdelave parafinov z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C17 do C27 in vre v območju približno od 330 °C do 340 °C.)

649-238-00-2

308-128-1

97862-78-7

N

Destilati (zemeljsko olje), z ogljikom obdelani, lahki parafinski; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C12 do C28.)

649-239-00-8

309-667-5

100683-97-4

N

Destilati (zemeljsko olje), parafinski intermediati, obdelani z ogljikom; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem zemeljskega olja z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C36.)

649-240-00-3

309-668-0

100683-98-5

N

Destilati (zemeljsko olje), parafinski intermediati, z glino obdelani; nespecificirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem zemeljskega olja z belilno zemljo za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C36.)

649-241-00-9

309-669-6

100683-99-6

N

Alkani, C12-26, razvejani in linearni

649-242-00-4

292-454-3

90622-53-0

N

Mazalne maščobe; maščoba

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C12 do C50. Vsebuje lahko organske soli alkalnih kovin, zemljo alkalijskih kovin in/ali aluminijevih spojin.)

649-243-00-X

278-011-7

74869-21-9

N

Parafinski vosek (zemeljsko olje); parafinski vosek

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz frakcije zemeljskega olja s solventno kristalizacijo (odstranitev voska s topilom) ali kot destilacijska frakcija iz zelo voskaste surove baze. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.)

649-244-00-5

265-165-5

64742-61-6

N

Parafinski vosek (zemeljsko olje), obdelan s kislino; parafinski vosek

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat s prečiščenjem frakcije parafinskega voska zemeljskega olja z žveplovo kislino. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.)

649-245-00-0

292-659-8

90669-77-5

N

Parafinski vosek (zemeljsko olje), obdelan z glino; parafinski vosek

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije parafinskega voska zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem (prelivnem) procesu. Sestoji pretežno iz nasičenih ravnih in razvejanih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.)

649-246-00-6

292-660-3

90669-78-6

N

Parafinski vosek (zemeljsko olje), obdelan z vodikom; parafinski vosek

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.)

649-247-00-1

295-523-6

92062-09-4

N

Parafinski vosek (zemeljsko olje), nizka temperatura tališča; parafinski vosek

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz frakcije zemeljskega olja z odstranitvijo parafina s topilom. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

649-248-00-7

295-524-1

92062-10-7

N

Parafinski vosek (zemeljsko olje), nizka temperatura tališča, obdelan z vodikom; parafinski vosek

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z nizko temperaturo tališča iz zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

649-249-00-2

295-525-7

92062-11-8

N

Parafinski vosek (zemeljsko olje), obdelan z ogljikom; parafinski vosek

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z nizko temperaturo tališča z aktivnim ogljikom za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

649-250-00-8

308-155-9

97863-04-2

N

Parafinski vosek (zemeljsko olje), nizka temperatura tališča, obdelan z glino; parafinski vosek

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z nizko temperaturo tališča z bentonitom za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

649-251-00-3

308-156-4

97863-05-3

N

Parafinski vosek (zemeljsko olje), nizka temperatura tališča, obdelan s silicijevo kislino; parafinski vosek

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z nizko temperaturo tališča s silicijevo kislino za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov z ravno in razvejano verigo s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

649-252-00-9

308-158-5

97863-06-4

N

Parafinski vosek (zemeljsko olje), obdelan z ogljikom; parafinski vosek

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem parafinskega voska z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot.)

649-253-00-4

309-723-9

100684-49-9

N

Vazelin; vazelin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot poltrdna snov po odstranitvi voska iz parafinskega oljnega ostanka. Sestoji pretežno iz nasičenih kristaliničnih in tekočih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C25.)

649-254-00-X

232-373-2

8009-03-8

N

Vazelin (zemeljsko olje), oksidiran; vazelin

(Kompleksna kombinacija organskih sestavin, pretežno karboksilnih kislin z veliko molekulsko maso, se pridobiva z zračno oksidacijo vazelina.)

649-255-00-5

265-206-7

64743-01-7

N

Vazelin (zemeljsko olje), obdelan z aluminijevim oksidom; vazelin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem vazelina z Al2O3 za odstranitev polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih, kristaliničnih in tekočih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C25.)

649-256-00-0

285-098-5

85029-74-9

N

Vazelin (zemeljsko olje), obdelan z vodikom; vazelin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot poltrdna snov iz razvoščenega parafinskega oljnega ostanka, obdelanega z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih mikrokristaliničnih in tekočih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.)

649-257-00-6

295-459-9

92045-77-7

N

Vazelin (zemeljsko olje), obdelan z ogljikom; vazelin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem vazelina iz zemeljskega olja z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.)

649-258-00-1

308-149-6

97862-97-0

N

Vazelin (zemeljsko olje), obdelan s silicijevo kislino; vazelin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem vazelina iz zemeljskega olja s silicijevo kislino za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C20.)

649-259-00-7

308-150-1

97862-98-1

N

Vazelin (zemeljsko olje), obdelan z glino; vazelin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem vazelina z belilno zemljo za odstranitev sledov polarnih sestavin in nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C25.)

649-260-00-2

309-706-6

100684-33-1

N

Bencin, naravni; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se izloči iz naravnega plina s procesi, kakor sta ohlajanje ali absorpcija. Sestoji pretežno iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C8 in vre v območju približno od – 20 °C do 120 °C.)

649-261-00-8

232-349-1

8006-61-9

P

Nafta; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Rafinirani ali delno rafinirani ali nerafinirani produkti zemeljskega olja se pridobivajo z destilacijo naravnega plina. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6 in vre v območju približno od 100 °C do 200 °C.)

649-262-00-3

232-443-2

8030-30-6

P

Ligroin; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno destilacijo zemeljskega olja. Frakcija vre v območju približno od 20 °C do 135 °C.)

649-263-00-9

232-453-7

8032-32-4

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, iz direktne destilacije; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 65 °C do 230 °C.)

649-264-00-4

265-041-0

64741-41-9

P

Nafta (zemeljsko olje), direktna destilacija v velikem temperaturnem intervalu; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 220 °C.)

649-265-00-X

265-042-6

64741-42-0

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, iz direktne destilacije; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega olja. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C10 in vre v območju približno od – 20 °C do 180 °C.)

649-266-00-5

265-046-8

64741-46-4

P

Solvent nafta (zemeljsko olje), lahka alifatska; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega olja ali naravnega bencina. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C10 in vre v območju približno od 35 °C do 160 °C.)

649-267-00-0

265-192-2

64742-89-8

P

Destilati (zemeljsko olje), lahki, iz direktne destilacije; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo surovega zemeljskega olja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C7 in vre v območju približno od – 88 °C do 99 °C.)

649-268-00-6

270-077-5

68410-05-9

P

Bencin, ponovno pridobivanje hlapov; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se izloči iz plinov iz sistema za ponovno pridobivanje hlapov z ohlajevanjem. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 196 °C.)

649-269-00-1

271-025-4

68514-15-8

P

Bencin, direktna destilacija, kolona za frakcioniranje; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo surovega olja na koloni za frakcioniranje. Vre v območju približno od 36,1 °C do 193,3 °C.)

649-270-00-7

271-727-0

68606-11-1

P

Nafta (zemeljsko olje), nesladkana; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo naftnih tokov iz različnih rafinerijskih procesov. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C12 in vre v območju približno od 0 °C do 230 °C.)

649-271-00-2

272-186-3

68783-12-0

P

Destilati (zemeljsko olje), lahki, direktni, s frakcionirno destilacijo pridobljeni bencin, frakcija z vrha frakcionirnega stabilizatorja; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C6.)

649-272-00-8

272-931-2

68921-08-4

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, direktna, vsebuje aromate; nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo surovega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C8 do C12 in vre v območju približno od 130 °C do 210 °C.)

649-273-00-3

309-945-6

101631-20-3

P

Nafta (zemeljsko olje), alkilat s širokim območjem vrelišča; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo reakcijskih produktov izobutana z monoolifinskimi ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju C3 do C5. Sestoji pretežno iz razvejanih verig nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 90 °C do 220 °C.)

649-274-00-9

265-066-7

64741-64-6

P

Nafta (zemeljsko olje), težki alkilat; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo reakcijskih produktov izobutana z monoolefinskimi ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5. Sestoji pretežno iz razvejanih verig nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C12 in vre v območju približno od 150 °C do 220 °C.)

649-275-00-4

265-067-2

64741-65-7

P

Nafta (zemeljsko olje), lahki alkilat; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo reakcijskih produktov izobutana z monoolifinskimi ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju C3 do C5. Sestoji pretežno iz razvejanih verig nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C10 in vre v območju približno od 90 °C do 160 °C.)

649-276-00-X

265-068-8

64741-66-8

P

Nafta (zemeljsko olje), izomerizacija; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitsko izomerizacijo ravnih parafinskih ogljikovodikov od C4 do C6. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov, kakor so izobutan, izopentan, 2,2-dimetilbutan, 2-metilpentan in 3-metilpentan.)

649-277-00-5

265-073-5

64741-70-4

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, rafinirana s topilom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 35 °C do 190 °C.)

649-278-00-0

265-086-6

64741-84-0

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, rafinirana s topilom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 90 °C do 230 °C.)

649-279-00-6

265-095-5

64741-92-0

P

Rafinati (zemeljsko olje), katalitski reforming, protitočna ekstrakcija s sistemom etilenglikol-voda; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat ekstrakcijskega procesa UDEKS na toku produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C9.)

649-280-00-1

270-088-5

68410-71-9

P

Rafinati (zemeljsko olje), reformer, separator Lurgi; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz separacijske enote Lurgi. Sestoji pretežno iz nearomatskih ogljikovodikov z različnimim majhnimi količinami aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C8.)

649-281-00-7

270-349-3

68425-35-4

P

Nafta (zemeljsko olje), alkilat s širokim območjem vrelišča, vsebuje butan; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo reakcijskih produktov izobutana z monoolefinskimi ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5. Sestoji pretežno iz razvejanih verig nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 z nekaj butani in vre v območju približno od 35 °C do 200 °C.)

649-282-00-2

271-267-0

68527-27-5

P

Destilati (zemeljsko olje), nafta, ki se pridobiva s parnim krekingom, lahka, rafinirana s topilom, prečiščena z vodikom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinati iz procesa ekstrakcije s topilom z vodikom obdelanega lahkega destilata nafte, ki se pridobiva s parnim krekingom.)

649-283-00-8

295-315-5

91995-53-8

P

Nafta (zemeljsko olje), C4-12, butan-alkilat, bogat z izooktanom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z alkilacijo butanov. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C12, bogata z izooktanom, in vre v območju približno od 35 °C do 210 °C.)

649-284-00-3

295-430-0

92045-49-3

P

Ogljikovodiki, destilati lahke nafte, obdelani z vodikom, rafinirani s topilom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo z vodikom obdelane nafte, ki ji sledita ekstrakcija s topilom in destilacija. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov in vre v območju približno od 94 °C do 99 °C.)

649-285-00-9

295-436-3

92045-55-1

P

Nafta (zemeljsko olje), izomerizacija, frakcija C6; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo bencina, ki je bil katalitsko izomeriziran. Sestoji pretežno iz izomerov heksana in vre v območju približno od 60 °C do 66 °C.)

649-286-00-4

295-440-5

92045-58-4

P

Ogljikovodiki, C6-7, naftni kreking, rafinirani s topilom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s sorpcijo benzena iz katalitsko popolnoma hidrogenirane, z benzenom bogate ogljikovodikove frakcije, ki se pridobiva z destilacijo iz prehidrogenirane krekirane nafte. Sestoji pretežno iz parafinskih in naftenskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C7 in vre v območju približno od 70 °C do 100 °C.)

649-287-00-X

295-446-8

92045-64-2

P

Ogljikovodiki, bogati s C6, z vodikom obdelani destilati lahke nafte, rafinirani s topilom; modificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo z vodikom obdelane nafte, ki ji sledi ekstrakcija s topilom. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov in vre v območju približno od 65 °C do 70 °C.)

649-288-00-5

309-871-4

101316-67-0

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, katalitsko krekirana; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 65 °C do 230 °C. Vsebuje relativno velik delež nenasičenih ogljikovodikov.

649-289-00-0

265-055-7

64741-54-4

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, katalitsko krekirana; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 190 °C. Vsebuje relativno velik delež nenasičenih ogljikovodikov.

649-290-00-6

265-056-2

64741-55-5

P

Ogljikovodiki, C3-11, destilati iz katalitskega krekinga; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C11 in vre v območju približno do 204 °C.)

649-291-00-1

270-686-6

68476-46-0

P

Nafta (zemeljsko olje), lahki destilat iz katalitskega krekinga; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C1 do C5.)

649-292-00-7

272-185-8

68783-09-5

P

Destilati (zemeljsko olje), derivati parnega krekinga nafte, lahki, aromatski, obdelani z vodikom; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem lahkega destilata iz parno krekirane nafte. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov.)

649-293-00-2

295-311-3

91995-50-5

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, katalitsko krekirana, sladkana; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo katalitsko krekiranega destilata zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 60 °C do 200 °C.)

649-294-00-8

295-431-6

92045-50-6

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, katalitsko krekirana, sladkana; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo nafte iz katalitskega krekinga procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov in vre v območju približno od 35 °C do 210 °C.)

649-295-00-3

295-441-0

92045-59-5

P

Ogljikovodiki, C8-12, katalitsko krekirani, kemijsko nevtralizirani; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo frakcije iz katalitskega krekinga, ki je bila izpostavljena alkalnemu pranju. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C8 do C12 in vre v območju približno od 130 °C do 210 °C.)

649-296-00-9

295-794-0

92128-94-4

P

Ogljikovodiki, C8-12, destilati iz katalitskega krekinga; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz katalitskega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C12 in vre v območju približno od 140 °C do 210 °C.)

649-297-00-4

309-974-4

101794-97-2

P

Ogljikovodiki, C8-12, katalitski kreking, kemijsko nevtralizirani, sladkani; katalitsko krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

649-298-00-X

309-987-5

101896-28-0

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, katalitsko reformirana; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 35 °C do 190 °C. Vsebuje relativno velik delež aromatskih in razvejanih verig ogljikovodikov. Tok lahko vsebuje 10 ali več volumskih odstotkov benzena.)

649-299-00-5

265-065-1

64741-63-5

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, katalitsko reformirana; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 90 °C do 230 °C.)

649-300-00-9

265-070-9

64741-68-0

P

Destilati (zemeljsko olje), depentanizer za katalitski reforming; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov katalitskega reforminga. Sestoji pretežno iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C6 in vre v območju približno od – 49 °C do 63 °C.)

649-301-00-4

270-660-4

68475-79-6

P

Ogljikovodiki, C2-6, katalitski reforming C6-8; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

649-302-00-X

270-687-1

68476-47-1

P

Ostanki (zemeljsko olje), katalitski reforming C6-8; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksni ostanek iz katalitskega reforminga napajalne zmesi C6-8. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C6.)

649-303-00-5

270-794-3

68478-15-9

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, katalitsko reformirana, brez aromatov; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C8 in vre v območju približno od 35 °C do 120 °C. Vsebuje relativno visok delež razvejanih verig ogljikovodikov brez aromatskih komponent.)

649-304-00-0

270-993-5

68513-03-1

P

Destilati (zemeljsko olje), frakcija z vrha katalitsko reformirane nafte iz direktne destilacije; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim reformingom direktnega destilata nafte, ki mu sledi frakcionacija celotnega iztoka. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C6.)

649-305-00-6

271-008-1

68513-63-3

P

Produkti zemeljskega olja, katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča iz hidrofiner-powerformer procesa; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva v hidrofiner-powerformer procesu in vre v območju približno od 27 °C do 210 °C.)

649-306-00-1

271-058-4

68514-79-4

P

Nafta (zemeljsko olje), reformirana v širokem intervalu; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C12 in vre v območju približno od 35 °C do 230 °C.)

649-307-00-7

272-895-8

68919-37-9

P

Nafta (zemeljsko olje), katalitsko reformirana; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz katalitskega reforminga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C12 in vre v območju približno od 30 °C do 220 °C. Vsebuje relativno velik delež aromatskih in razvejanih verig ogljikovodikov. Tok lahko vsebuje 10 ali več volumskih odstotkov benzena.)

649-308-00-2

273-271-8

68955-35-1

P

Destilati (zemeljsko olje), katalitsko reformirani, z vodikom obdelani, lahki, aromatska frakcija C8-12; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija alkilbenzenov se pridobiva s katalitskim reformingom nafte iz zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz alkilbenzenov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C10 in vre v območju približno od 160 °C do 180 °C.)

649-309-00-8

285-509-8

85116-58-1

P

Aromatski ogljikovodiki, C8, pridobivajo se s katalitskim reformingom; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

649-310-00-3

295-279-0

91995-18-5

P

Aromatski ogljikovodiki, C7-12, bogati s C8; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ločevanjem iz platforming procesa. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 (predvsem C8), ki lahko vsebuje tudi nearomatske ogljikovodike; oboji vrejo v območju približno od 130 °C do 200 °C.)

649-311-00-9

297-401-8

93571-75-6

P

Bencin, C5-11, reformiran in stabiliziran, z visokim deležem oktana; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna visokooktanska kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitsko dehidrogenacijo pretežno naftenske nafte. Sestoji pretežno iz aromatov in nearomatov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 45 °C do 185 °C.)

649-312-00-4

297-458-9

93572-29-3

P

Ogljikovodiki, C7-12, bogati z aromati, višjimi od C9, težka frakcija iz reforminga; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ločevanjem iz platforming procesa. Sestoji pretežno iz nearomatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 120 °C do 210 °C in iz C9 ter višjih aromatskih ogljikovodikov.)

649-313-00-X

297-465-7

93572-35-1

P

Ogljikovodiki, C5-11, bogati z nearomati, lahka frakcija iz reforminga; katalitsko reformirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ločevanjem iz platforming procesa. Sestoji pretežno iz nearomatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 35 °C do 125 °C in iz benzena ter toluena.)

649-314-00-5

297-466-2

93572-36-2

P

Footovo olje (zemeljsko olje), obdelano s silicijevo kislino; footovo olje, mehki parafin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem footovega olja s silicijevo kislino za odstranitev sestavin in nečistot v sledovih. Sestoji pretežno iz nerazvejanih verig ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov, pretežno večjimi od C12.)

649-315-00-0

308-127-6

97862-77-6

L

Nafta (zemeljsko olje), lahka, termično krekirana; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov iz termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C8 in vre v območju približno od – 10 °C do 130 °C.)

649-316-00-6

265-075-6

64741-74-8

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, termično krekirana; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov iz termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 65 °C do 220 °C.)

649-317-00-1

265-085-0

64741-83-9

P

Destilati (zemeljsko olje), težki, aromatski; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov termičnega krekinga etana in propana. Frakcija z visoko temperaturo vrelišča sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov C5-C7 z nekaj nenasičenimi alifatskimi ogljikovodiki s številom ogljikovih atomov pretežno C5. Tok lahko vsebuje tudi benzen.)

649-318-00-7

267-563-4

67891-79-6

P

Destilati (zemeljsko olje), lahki, aromatski; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov termičnega krekinga etana in propana. Frakcija z nižjo temperaturo vrelišča sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov C5-C7 z nekaj nenasičenimi alifatskimi ogljikovodiki s številom ogljikovih atomov pretežno C5. Tok lahko vsebuje tudi benzen.)

649-319-00-2

267-565-5

67891-80-9

P

Destilati (zemeljsko olje), derivati pirolizata nafte in rafinata, zmes bencina; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s pirolizno frakcionacijo nafte pri 816 °C in rafinata. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C9 in vre pri približno 204 °C.)

649-320-00-8

270-344-6

68425-29-6

P

Aromatski ogljikovodiki, C6-8, derivati pirolizata nafte in rafinata; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionirno pirolizo nafte pri 816 °C in rafinata. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C8, vključno z benzenom.)

649-321-00-3

270-658-3

68475-70-7

P

Destilati (zemeljsko olje), termično krekirana nafta in plinsko olje; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo termično krekirane nafte in/ali plinskega olja. Sestoji pretežno iz olefinskih ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C5 in vre v območju približno od 33 °C do 60 °C.)

649-322-00-9

271-631-9

68603-00-9

P

Destilati (zemeljsko olje), termično krekirana nafta in plinsko olje, vsebuje dimer C5; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z ekstrakcijsko destilacijo termično krekirane nafte in/ali plinskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C5 z nekaj dimeriziranimi olefini C5 in vre v območju približno od 33 °C do 184 °C.)

649-323-00-4

271-632-4

68603-01-0

P

Destilati (zemeljsko olje), termično krekirana nafta in plinsko olje, ekstraktivni; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z ekstrakcijsko destilacijo termično krekirane nafte in/ali plinskega olja. Sestoji iz parafinskih in olefinskih ogljikovodikov, pretežno iz izoamilenov, kakor sta 2-metil-1-buten in 2-metil-2-buten, in vre v območju približno od 31 °C do 40 °C.)

649-324-00-X

271-634-5

68603-03-2

P

Destilati (zemeljsko olje), lahki, termično krekirani, debutanizirani, aromatski; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov, predvsem benzena.)

649-325-00-5

273-266-0

68955-29-3

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, termično krekirana, sladkana; termično krekirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo destilata zemeljskega olja iz visoko temperaturnega krekinga težkih oljnih frakcij procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov. Sestoji pretežno iz aromatov, olefinov in nasičenih ogljikovodikov ter vre v območju približno od 20 °C do 100 °C.)

649-326-00-0

295-447-3

92045-65-3

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, prečiščena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C13 in vre v območju približno od 65 °C do 230 °C.)

649-327-00-6

265-150-3

64742-48-9

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, prečiščena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 190 °C.)

649-328-00-1

265-151-9

64742-49-0

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, razžvepljena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz katalitskega procesa razžvepljevanja z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 190 °C.)

649-329-00-7

265-178-6

64742-73-0

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, razžvepljena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz katalitskega procesa razžvepljevanja z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 90 °C do 230 °C.)

649-330-00-2

265-185-4

64742-82-1

P

Destilati (zemeljsko olje), srednja frakcija, prečiščena z vodikom, frakcija s srednjo temperaturo vrelišča; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz procesa obdelave srednje frakcije destilata z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C10 in vre v območju približno od 127 °C do 188 °C.)

649-331-00-8

270-092-7

68410-96-8

P

Destilati (zemeljsko olje), lahki destilati iz procesa obdelave z vodikom, nizka temperatura vrelišča; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz procesa obdelave lahkega destilata z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C9 in vre v območju približno od 3 °C do 194 °C.)

649-332-00-3

270-093-2

68410-97-9

P

Destilati (zemeljsko olje), z vodikom prečiščena težka nafta, frakcije z vrha deizoheksanizerja; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz procesa obdelave težke nafte z vodikom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C6 in vre v območju približno od – 49 °C do 68 °C.)

649-333-00-9

270-094-8

68410-98-0

P

Solvent nafta (zemeljsko olje), lahka, aromatska, prečiščena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C10 in vre v območju približno od 135 °C do 210 °C.)

649-334-00-4

270-988-8

68512-78-7

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, termično krekirana, razžvepljena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo z vodikom razžvepljenega destilata iz termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 23 °C do 195 °C.)

649-335-00-X

285-511-9

85116-60-5

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, prečiščena z vodikom, vsebuje cikloalkan; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo frakcije zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz alkanov in cikloalkanov, ki vrejo v območju približno od – 20 °C do 190 °C.)

649-336-00-5

285-512-4

85116-61-6

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, parno krekirana, prečiščena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

649-337-00-0

295-432-1

92045-51-7

P

Nafta (zemeljsko olje), razžvepljena z vodikom, s širokim intervalom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz katalitskega procesa razžvepljevanja z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od 30 °C do 250 °C.)

649-338-00-6

295-433-7

92045-52-8

P

Nafta (zemeljsko olje), prečiščena z vodikom, lahka, parno krekirana; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja, ki se pridobiva v procesu pirolize, z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 35 °C do 190 °C.)

649-339-00-1

295-438-4

92045-57-3

P

Ogljikovodiki, C4-12, kreking nafte, obdelani z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo iz produkta procesa parnega krekinga nafte in nadaljnje katalitske selektivne hidrogenacije produktov, ki sestavljajo gumo. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C12 in vre v območju približno od 30 °C do 230 °C.)

649-340-00-7

295-443-1

92045-61-9

P

Solvent nafta (zemeljsko olje), lahka, naftenska, prečiščena z vodikom; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz cikloparafinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C7 in vre v območju približno od 73 °C do 85 °C.)

649-341-00-2

295-529-9

92062-15-2

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana, hidrogenirana; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja s separacijo in nadaljnjo hidrogenacijo produktov iz parnega krekinga za proizvodnjo etilena. Sestoji pretežno iz nasičenih in nenasičenih parafinov, cikloparafinov in cikličnih aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C10 in vre v območju približno od 50 °C do 200 °C. Delež benzenskih ogljikovodikov se lahko spreminja do 30 utežnih odstotkov, tok lahko vsebuje tudi majhne količine žvepla in oksidiranih spojin.)

649-342-00-8

296-942-7

93165-55-0

P

Ogljikovodiki, C6-11, obdelani z vodikom, dearomatizirani; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot topila, ki so bila izpostavljena procesu obdelave z vodikom za pretvorbo aromatov v naftene s katalitsko hidrogenacijo.)

649-343-00-3

297-852-0

93763-33-8

P

Ogljikovodiki, C9-12, obdelani z vodikom, dearomatizirani; z vodikom prečiščena nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot topila, ki so bila izpostavljena procesu obdelave z vodikom za pretvorbo aromatov v naftene s katalitsko hidrogenacijo.)

649-344-00-9

297-853-6

93763-34-9

P

Stoddard topilo; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Brezbarvni rafinirani destilat zemeljskega olja, ki ne vsebuje rancida in je brez vonja ter vre v območju približno od 149 °C do 205 °C.)

649-345-00-4

232-489-3

8052-41-3

P

Kondenzati zemeljskega plina (zemeljsko olje); nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se loči kot tekočina iz zemeljskega plina na površinskem separatorju z retrogradno kondenzacijo. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C20. Pri zračni temperaturi in tlaku je tekočina.)

649-346-00-X

265-047-3

64741-47-5

P

Zemeljski plin (zemeljsko olje), surova tekoča zmes; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se loči kot tekočina iz zemeljskega plina v postrojenju za recikliranje plinov s procesi, kakor je ohlajevanje ali absorpcija. Sestoji predvsem iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C2 do C8.)

649-347-00-5

265-048-9

64741-48-6

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, krekirana z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz hidrokrekinga. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C10 in vre v območju približno od – 20 °C do 180 °C.)

649-348-00-0

265-071-4

64741-69-1

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, krekirana z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov iz hidrokrekinga. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 65 °C do 230 °C.)

649-349-00-6

265-079-8

64741-78-2

P

Nafta (zemeljsko olje), sladkana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo nafte iz zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C12 in vre v območju približno od – 10 °C do 230 °C.)

649-350-00-1

265-089-2

64741-87-3

P

Nafta (zemeljsko olje), prečiščena s kislino; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa obdelave z žveplovo kislino. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 90 °C do 230 °C.)

649-351-00-7

265-115-2

64742-15-0

P

Nafta (zemeljsko olje), težka, kemijsko nevtralizirana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C12 in vre v območju približno od 65 °C do 230 °C.)

649-352-00-2

265-122-0

64742-22-9

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, kemijsko nevtralizirana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom obdelave za odstranitev kislih primesi. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 190 °C.)

649-353-00-8

265-123-6

64742-23-0

P

Nafta (zemeljsko olje), katalitsko razvoskana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim razvoskanjem frakcije zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C12 in vre v območju približno od 35 °C do 230 °C.)

649-354-00-3

265-170-2

64742-66-1

P

Nafta (zemeljsko olje), parno krekirana, lahka; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov parnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 190 °C. Tok verjetno vsebuje 10 ali več volumenskih odstotkov benzena.)

649-355-00-9

265-187-5

64742-83-2

P

Solvent nafta (zemeljsko olje), lahka, aromatska; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo aromatskih frakcij. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C10 in vre v območju približno od 135 °C do 210 °C.)

649-356-00-4

265-199-0

64742-95-6

P

Aromatski ogljikovodiki, C6-10, kislinsko obdelani, nevtralizirani; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

649-357-00-X

268-618-5

68131-49-7

P

Destilati (zemeljsko olje), C3-5, bogati z 2-metil-2-butenom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo ogljikovodikov, s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C5, pretežno izopentana in 3-metil-1-butena. Sestoji iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, pretežno 2-metil-2-butena.)

649-358-00-5

270-725-7

68477-34-9

P

Destilati (zemeljsko olje), polimerizirani, parno krekirani destilati zemeljskega olja, frakcija C5-12; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo polimeriziranega parno krekiranega destilata zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C12.)

649-359-00-0

270-735-1

68477-50-9

P

Destilati (zemeljsko olje), parno krekirani, frakcija C5-12; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija organskih spojin se pridobiva z destilacijo produktov iz parnega krekinga. Sestoji iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C12.)

649-360-00-6

270-736-7

68477-53-2

P

Destilati (zemeljsko olje), parno krekirani, frakcija C5-10, mešani z lahko, parno krekirano frakcijo nafte C5 iz zemeljskega olja; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

649-361-00-1

270-738-8

68477-55-4

P

Ekstrakti (zemeljsko olje), hladno kisli, frakcija C4-6; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija organskih spojin se proizvaja s hladno kislinsko ekstrakcijo nasičenih in nenasičenih alifatskih ogljikovodikov, navadno v območju od C3 do C6, pretežno pentanov in amilenov. Sestoji pretežno iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C4 do C6, pretežno C5.)

649-362-00-7

270-741-4

68477-61-2

P

Destilati (zemeljsko olje), frakcija z vrha depentanizerja; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz katalitsko krekiranega plinskega toka. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6.)

649-363-00-2

270-771-8

68477-894-4

P

Ostanki (zemeljsko olje), produkti z dna kolone za ločevanje butana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksni ostanek se pridobiva z destilacijo toka butana. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6.)

649-364-00-8

270-791-7

68478-12-6

P

Oljni ostanki (zemeljsko olje), deizobotanizer (kolona za odstranjevanje izobutana); nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksni ostanek atmosferske destilacije toka butan-butilen. Sestoji iz alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6.)

649-365-00-3

270-795-9

68478-16-0

P

Nafta (zemeljsko olje), koksna, s širokim območjem vrelišča; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz koksne peči s fluidom. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C15 in vre v območju približno od 43 °C do 250 °C.)

649-366-00-9

270-991-4

68513-02-0

P

Nafta (zemeljsko olje), parno krekirana, aromatska srednja frakcija; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz parnega krekinga. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 130 °C do 220 °C.)

649-367-00-4

271-138-9

68516-20-1

P

Nafta (zemeljsko olje), z glino prečiščena direktna nafta s širokim območjem vrelišča; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov je produkt obdelave direktne nafte s širokim območjem temperature vrelišča z naravno ali modificirano glino, navadno v perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih komponent in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C11 in vre v območju približno od – 20 °C do 220 °C.)

649-368-00-X

271-262-3

68527-21-9

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, z glino prečiščena, direktni destilat; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov je produkt obdelave lahkega direktnega destilata nafte z naravno ali modificirano glino, navadno v perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C10 in vre v območju približno od 93 °C do 180 °C.)

649-369-00-5

271-263-9

68527-22-0

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana, aromatska; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz parnega krekinga. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C10 in vre v območju približno od 110 °C do 165 °C.)

649-370-00-0

271-264-4

68527-23-1

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana, brez benzena; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz parnega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C12 in vre v območju približno od 80 °C do 218 °C.)

649-371-00-6

271-266-5

68527-26-4

P

Nafta (zemeljsko olje), vsebuje aromate; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

649-372-00-1

271-635-0

68603-08-7

P

Bencin, piroliza, produkti z dna debutanizerja; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo produktov z dna depropanizerja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovh atomov pretežno v območju, večjem od C5.)

649-373-00-7

271-726-5

68606-10-0

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, sladkana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo destilatov zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz nasičenih in nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C3 do C6 in vre v območju približno od – 20 °C do 100 °C.)

649-374-00-2

272-206-0

68783-66-4

P

Kondenzati zemeljskega plina; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se izloči in/ali kondenzira iz zemeljskega plina med transportom in se zbere v glavi jaška in/ali iz proizvodnje, zbiranja, prenosa in distribucijskih cevovodov v morskih globinah, iz pralnikov itd. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C8.)

649-375-00-8

272-896-3

68919-39-1

J

Destilati (zemeljsko olje), stripping, združevalna obdelava nafte; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja s strippingom (desorpcijo) proizvodov iz združevalne obdelave nafte. Sestoji iz nasičenih alifatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C2 do C6.)

649-376-00-3

272-932-8

68921-09-5

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, katalitsko reformirana, frakcija brez aromatov; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov, ki ostanejo po odstranitvi aromatskih sestavin iz katalitsko reformirane lahke nafte v procesu selektivne absorpcije. Sestoji pretežno iz parafinskih in cikličnih sestavin s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C8 in vre v območju približno od 66 °C do 121 °C.)

649-377-00-9

285-510-3

85116-59-2

P

Bencin; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov sestoji predvsem iz parafinov, cikloparafinov, aromatskih in olefinskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C3 in vre v območju od 30 °C do 260 °C.)

649-378-00-4

289-220-8

86290-81-5

P

Aromatski ogljikovodiki, C7-8, produkti dealkilacije, ostanki destilacije; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

649-379-00-X

292-698-0

90989-42-7

P

Ogljikovodiki, C4-6, lahka frakcija iz depentanizerja, aromatski, obdelani z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot prva frakcija iz depentanizerja pred obdelavo toka aromatov z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6, pretežno pentanov in pentenov, in vre v območju približno od 25 °C do 40 °C.)

649-380-00-5

295-298-4

91995-38-9

P

Destilati (zemeljsko olje), s pregreto paro krekirana nafta, bogata s C5; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo s pregreto paro krekirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C4 do C6, pretežno C5.)

649-381-00-0

295-302-4

91995-41-4

P

Ekstrakti (zemeljsko olje), katalitsko reformirano, lahko naftno topilo; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ekstrakt v procesu ekstrakcije s topilom katalitsko reformirane frakcije zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C8 in vre v območju približno od 100 °C do 200 °C.)

649-382-00-6

295-331-2

91995-68-5

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, dearomatizirana, razžvepljena z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo z vodikom razžvepljenih in dearomatiziranih frakcij lahkega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz parafinov C7 in cikloparafinov in vre v območju približno od 90 °C do 100 °C.)

649-383-00-1

295-434-2

92045-53-9

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, bogata s C5, sladkana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo nafte iz zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C5, pretežno C5, in vre v območju približno od – 10 °C do 35 °C.)

649-384-00-7

295-442-6

92045-60-8

P

Ogljikovodiki, C8-11, kreking nafta, toluenska frakcija; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo poprej z vodikom obdelane kreking nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C11 in vre v območju približno od 130 °C do 205 °C.)

649-385-00-2

295-444-7

92045-62-0

P

Ogljikovodiki, C4-11, kreking nafte; brez aromatov; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz kreking nafte, poprej obdelane z vodikom po ločevanju ogljikovodikove frakcije, ki vsebuje benzen in toluen, in drugih frakcij z višjo temperaturo vrelišča z destilacijo. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju odC4 do C11 in vre v območju približno od 30 °C do 205 °C.)

649-386-00-8

295-445-2

92045-63-1

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, toplotno prečiščena, parno krekirana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo parno krekirane nafte po rekuperaciji iz procesa toplotne obdelave. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C4 do C6 in vre v območju približno od 0 °C do 80 °C.)

649-387-00-3

296-028-8

92201-97-3

P

Destilati (zemeljsko olje), bogati s C6; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo napajalne zmesi zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C7, bogata s C6, in vre v območju približno od 60 °C do 70 °C.)

649-388-00-9

296-903-4

93165-19-6

P

Bencin, piroliza, obdelan z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Destilacijska frakcija iz hidrogenacije piroliznega bencina, ki vre v območju približno od 20 °C do 200 °C.)

649-389-00-4

302-639-3

94114-03-1

P

Destilati (zemeljsko olje), parno krekirani, frakcija C8-12, lahki polimerizirani destilati; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo polimeriziranih frakcij od C8 do C12 iz parno krekiranih destilatov zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C8 do C12.)

649-390-00-X

305-750-5

95009-23-7

P

Ekstrakti (zemeljsko olje); težko naftno topilo, obdelano z glino; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem težkega naftnega topilnega ekstrakta z belilno zemljo. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C10 in vre v območju približno od 80 °C do 180 °C.)

649-391-00-5

308-261-5

97926-43-7

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana, termično prečiščena, brez benzena; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem in destilacijo lahke, benzena očiščene, parno krekirane nafte zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C7 do C12 in vre v območju približno od 95 °C do 200 °C.)

649-392-00-0

308-713-1

98219-46-6

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana, termično prečiščena; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem in destilacijo lahke, parno krekirane nafte zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C6 in vre v območju približno od 35 °C do 80 °C.)

649-393-00-6

308-714-7

98219-47-7

P

Destilati (zemeljsko olje), C7-9, bogati s C8, dearomatizirani, razžvepljeni z vodikom; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo lahke frakcije zemeljskega olja, razžvepljene z vodikom in dearomatizirane. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C7 do C9, pretežno parafinov in cikloparafinov C8, in vre v območju približno od 120 °C do 130 °C.)

649-394-00-1

309-862-5

101316-56-7

P

Ogljikovodiki, C6-8, hidrogenirani, dearomatizirani s sorpcijo, rafinacija toluena; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z sorpcijo toluena iz ogljikovodikove frakcije krekiranega bencina, obdelanega z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C6 do C8 in vre v območju približno od 80 °C do 135 °C.)

649-395-00-7

309-870-9

101316-66-9

P

Nafta (zemeljsko olje), razžvepljena z vodikom, s širokim območjem vrelišča, iz koksne peči; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo z vodikom razžvepljenega destilata koksne peči. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C11 in vre v območju približno od 23 °C do 196 °C.)

649-396-00-2

309-879-8

101316-76-1

P

Nafta (zemeljsko olje), lahka, sladkana; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z izpostavitvijo nafte iz zemeljskega olja procesu sladkanja za pretvorbo merkaptanov ali za odstranitev kislih nečistot. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C5 do C8 in vre v območju približno od 20 °C do 130 °C.)

649-397-00-8

309-976-5

101795-01-1

P

Ogljikovodiki, C3-6, bogati s C5, parno krekirana nafta; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo parno krekirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C3 do C5, pretežno C5.)

649-398-00-3

310-012-0

102110-14-5

P

Ogljikovodiki, bogati s C5, vsebujejo diciklopantadien; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov parnega krekinga. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s številom ogljikovih atomov C5 in diciklopentadiena ter vre v območju približno od 30 °C do 170 °C.)

649-399-00-9

310-013-6

102110-15-6

P

Ostanki (zemeljsko olje), parno krekirani, lahki, aromatski; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo produktov parnega krekinga ali podobnimi procesi po odstranitvi zelo lahko hlapnih produktov, s čimer se pridobi ostanek z ogljikovodiki s števili ogljikovih atomov, večjimi od C5. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov večjimi od C5 in vre nad približno 40 °C.)

649-400-00-2

310-057-6

102110-55-4

P

Ogljikovodiki, C ≥ 5, bogati s C5-6; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

649-401-00-8

270-690-8

68476-50-6

P

Ogljikovodiki, bogati s C5; nespecificirana nafta z nizko temperaturo vrelišča

649-402-00-3

270-695-5

68476-55-1

P

Aromatski ogljikovodiki, C8-10; redestilat lahkega olja, visoko vrelišče

649-403-00-9

292-695-4

90989-39-2

P

Destilati (zemeljsko olje), lahki, katalitsko krekirani; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C25 in vre v območju približno od 150 °C do 400 °C. Vsebuje relativno velik delež bicikličnih aromatskih ogljikovodikov.)

649-435-00-3

265-060-4

64741-59-9

Destilati (zemeljsko olje), srednja frakcija, katalitsko krekirani; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov iz postopka katalitskega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C30 in vre v območju približno od 205 °C do 450 °C. Vsebuje relativno visok delež tricikličnih aromatskih ogljikovodikov.)

649-436-00-9

265-062-5

64741-60-2

Destilati (zemeljsko olje), lahki, termično krekirani; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov termičnega krekinga. Sestoji pretežno iz nenasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do C22 in vre v območju približno od 160 °C do 370 °C.)

649-438-00-X

265-084-5

64741-82-8

Destilati (zemeljsko olje), lahki, katalitsko krekirani, razžvepljeni z vodikom; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem lahkih, katalitsko krekiranih destilatov z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v žveplov vodik, ki se odstrani. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C9 do C25 in vre v območju približno od 150 °C do 400 °C. Vsebuje relativno velik delež bicikličnih aromatskih ogljikovodikov.)

649-439-00-5

269-781-5

68333-25-5

Destilati (zemeljsko olje), lahka, parno krekirana nafta; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz večkratne destilacije produktov iz parnega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do C18.)

649-440-00-0

270-662-5

68475-80-9

Destilati (zemeljsko olje), krekirani, parno krekirani destilati zemeljskega olja; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo krekiranega, parno krekiranega destilata in/ali njegovih frakcioniranih produktov. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C10 do polimerov z nizko molekulsko maso.)

649-441-00-6

270-727-8

68477-38-3

Plinsko olje (zemeljsko olje), parno krekirano; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov parnega krekinga. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C9 in vre v območju približno od 205 °C do 400 °C.)

649-442-00-1

271-260-2

68527-18-4

Destilati (zemeljsko olje), termično krekirani, razžvepljeni z vodikom, srednja frakcija; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo termično krekiranega, z vodikom razžvepljenega destilata. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C11 do C25 in vre v območju približno od 205 °C do 400 °C.)

649-443-00-7

285-505-6

85116-53-6

Plinska olja (zemeljsko olje), termično krekirana, razžvepljena z vodikom; krekirano plinsko olje

649-444-00-2

295-411-7

92045-29-9

Ostanki (zemeljsko olje), hidrogenirana, parno krekirana nafta; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ostanek destilacije z vodikom obdelane parno krekirane nafte. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov, ki vrejo v območju približno od 200 °C do 350 °C.)

649-445-00-8

295-514-7

92062-00-5

Ostanki (zemeljsko olje), parni kreking, destilacija nafte; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot destilacijski ostanek z dna kolone pri ločevanju tokov iz parnega krekinga nafte pri visoki temperaturi. Vre v območju približno od 147 °C do 300 °C in daje končno olje z viskoznostjo 18 10-6 m2·s-1 pri 50 °C.)

649-446-00-3

295-517-3

92062-04-9

Destilati (zemeljsko olje), lahki, katalitsko krekirani, termično razgrajeni; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z destilacijo produktov katalitskega krekinga, ki se uporablja kot tekočina za prenos toplote. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov in vre v območju približno od 190 °C do 340 °C. Tok verjetno vsebuje tudi organske spojine žvepla.)

649-447-00-9

295-991-1

92201-60-0

Ostanki (zemeljsko olje), parno krekirana, toplotno prečiščena nafta; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ostanek destilacije parno krekirane, toplotno obdelane nafte in vre v območju približno od 150 °C do 350 °C.

649-448-00-4

297-905-8

93763-85-0

Plinska olja (zemeljsko olje), lahka, vakuumska, termično krekirana, razžvepljena z vodikom; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim razžvepljevanjem termično krekiranega, lahkega vakuumskega zemeljskega olja z vodikom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C14 do C20 in vre v območju približno od 270 °C do 370 °C.)

649-450-00-5

308-278-8

97926-59-5

Destilati (zemeljsko olje), srednja frakcija iz koksne peči, razžvepljena z vodikom; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s frakcionacijo z vodikom razžvepljenega destilata izstopnega toka iz koksne peči. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C12 do C21 in vre v območju približno od 200 °C do 360 °C.)

649-451-00-0

309-865-1

101316-59-0

Destilati (zemeljsko olje), težki, parno krekirani; krekirano plinsko olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z destilacijo parno krekiranih težkih ostankov. Sestoji pretežno iz visoko alkiliranih težkih aromatskih ogljikovodikov, ki vrejo v območju približno od 250 °C do 400 °C.)

649-452-00-6

309-939-3

101631-14-5

Destilati (zemeljsko olje), težki, hidrokrekirani; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz destilacije produktov iz hidrokrekinga. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C15 do C39 in vre v območju približno od 260 °C do 600 °C.)

649-453-00-1

265-077-7

64741-76-0

L

Destilati (zemeljsko olje), težki, parafinski, rafinirani s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-454-00-7

265-090-8

64741-88-4

L

Destilati (zemeljsko olje), lahki parafinski, rafinirani s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kot 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-455-00-2

265-091-3

64741-89-5

L

Oljni ostanki (zemeljsko olje), deasfaltirani s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot v topilu topna frakcija pri deasfaltiranju ostanka z topilom C3-C4. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre približno nad 400 °C.)

649-456-00-8

265-096-0

64741-95-3

L

Destilati (zemeljsko olje), težka naftenska frakcija, rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-457-00-3

265-097-6

64741-96-4

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, naftenska frakcija, rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot rafinat iz procesa ekstrakcije s topilom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-458-00-9

265-098-1

64741-97-5

L

Oljni ostanki (zemeljsko olje), rafinirani s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot s topilom netopna frakcija iz obdelave ostanka s polarnim organskim topilom, kakor je fenol ali furfural. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre približno nad 400 °C.)

649-459-00-4

265-101-6

64742-01-4

L

Destilati (zemeljsko olje), parafinska frakcija z glino; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave frakcije zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih komponent in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.)

649-460-00-X

265-137-2

64742-36-5

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, prečiščena z glino; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave frakcije zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih komponent in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.)

649-461-00-5

265-138-8

64742-37-6

L

Oljni ostanki (zemeljsko olje), obdelani z glino; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem oljnega ostanka z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih komponent in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre nad približno 400 °C.)

649-462-00-0

265-143-5

64742-41-2

L

Destilati (zemeljsko olje), težka, naftenska frakcija, prečiščena z glino; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave frakcije zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih spojin in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-463-00-6

265-146-1

64742-44-5

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, naftenska frakcija, prečiščena z glino; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave frakcije zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih komponent in navzočih nečistot. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-464-00-1

265-147-7

64742-45-6

L

Destilati (zemeljsko olje), težka, naftenska frakcija, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-465-00-7

265-155-0

64742-52-5

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, naftenska frakcija, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-466-00-2

265-156-6

64742-53-6

L

Destilati (zemeljsko olje), težka, naftenska frakcija, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.)

649-467-00-8

265-157-1

64742-54-7

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, naftenska frakcija, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.)

649-468-00-3

265-158-7

64742-55-8

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, razvoskana s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo normalnih parafinov iz frakcije zemeljskega olja s kristalizacijo s topilom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-469-00-9

265-159-2

64742-56-9

L

Oljni ostanki (zemeljsko olje), obdelani z vodikom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre nad približno 400 °C.)

649-470-00-4

265-160-8

64742-57-0

L

Oljni ostanki (zemeljsko olje), razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo dolgih razvejanih verig ogljikovodikov iz oljnega ostanka s procesom kristalizacije s topilom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in vre nad približno 400 °C.)

649-471-00-X

265-166-0

64742-62-7

L

Destilati (zemeljsko olje), težka, naftenska frakcija, razvoskana s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo normalnih parafinov iz frakcije zemeljskega olja s kristalizacijo s topilom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-472-00-5

265-167-6

64742-63-8

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka naftenska frakcija, razvoskana s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo normalnih parafinov iz frakcije zemeljskega olja s kristalizacijo s topilom. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-473-00-0

265-168-1

64742-64-9

L

Destilati (zemeljsko olje), težka parafinska frakcija, razvoskana s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo normalnih parafinov iz frakcije zemeljskega olja s kristalizacijo s topilom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-474-00-6

265-169-7

64742-65-0

L

Naftenska olja (zemeljsko olje), težka frakcija, katalitsko razvoskana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim procesom razvoskanja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-475-00-1

265-172-3

64742-68-3

L

Naftenska olja (zemeljsko olje), lahka frakcija, katalitsko razvoskana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim procesom razvoskanja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-476-00-7

265-173-9

64742-69-4

L

Parafinska olja (zemeljsko olje), težka frakcija, katalitsko razvoskana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim procesom razvoskanja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-477-00-2

265-174-4

64742-70-7

L

Parafinska olja (zemeljsko olje), lahka frakcija, katalitsko razvoskana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim procesom razvoskanja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-478-00-8

265-176-5

64742-71-8

L

Naftenska olja (zemeljsko olje), težka frakcija, kompleksna, razvoskana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z odstranitvijo ravnih parafinskih ogljikovodikov z ravnimi verigami kot trdne snovi s prečiščenjem z aktivno snovjo, kakor je sečnina. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-479-00-3

265-179-1

64742-75-2

L

Naftenska olja (zemeljsko olje), lahka frakcija, kompleksna, razvoskana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s katalitskim procesom razvoskanja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-480-00-9

265-180-7

64742-76-3

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C20-50, prečiščena z vodikom, nevtralna, na oljni osnovi z visoko viskoznostjo; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz lahkega vakuumskega plinskega olja, težkega vakuumskega plinskega olja in s topilom deasfaliranega oljnega ostanka s prečiščenjem z vodikom ob navzočnosti katalizatorja v dvofaznem procesu z razvoskanjem, izvedenim med obema fazama. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo približno 112 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.)

649-481-00-4

276-736-3

72623-85-9

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C15-30, prečiščena z vodikom, nevtralna, na oljni osnovi; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz lahkega vakuumskega plinskega olja in težkega vakuumskega plinskega olja s prečiščenjem z vodikom ob navzočnosti katalizatorja v dvofaznem procesu z razvoskanjem, izvedenim med obema fazama. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo približno 15 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.)

649-482-00-X

276-737-9

72623-86-0

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C20-50, prečiščena z vodikom, nevtralna, na oljni osnovi; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz lahkega vakuumskega plinskega olja, težkega vakuumskega plinskega olja in s topilom deasfaltiranega oljnega ostanka s prečiščenjem z vodikom ob navzočnosti katalizatorja v dvofaznem procesu z razvoskanjem, izvedenim med obema fazama. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo približno 32 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno velik delež nasičenih ogljikovodikov.)

649-483-00-5

276-738-4

72623-87-1

L

Mazalna olja; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s procesom ekstrakcije s topilom in razvoskanja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C15 do C50.)

649-484-00-0

278-012-2

74869-22-0

L

Destilati (zemeljsko olje), težka, parafinska frakcija, kompleksna, razvoskana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z razvoskanjem težkega parafinskega destilata. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo enako ali višjo od 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-485-00-6

292-613-7

90640-91-8

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, kompleksna, razvoskana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z razvoskanjem lahkega parafinskega destilata. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C12 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo manj kakor 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Vsebuje relativno malo navadnih parafinov.)

649-486-00-1

292-614-2

90640-92-9

L

Destilati (zemeljsko olje), težka, parafinska frakcija, razvoskana s topilom, prečiščena z glino; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem razvoskanega težkega parafinskega destilata z nevtralno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50.)

649-487-00-7

292-616-3

90640-94-1

L

Ogljikovodiki, C20-50, težka, parafinska frakcija, razvoskana s topilom, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja s prečiščenjem razvoskanega težkega parafinskega destilata z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50.)

649-488-00-2

292-617-9

90640-95-2

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, razvoskana s topilom, prečiščena z glino; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave razvoskanega lahkega parafinskega destilata z nevtralno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30.)

649-489-00-8

292-618-4

90640-96-3

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, razvoskana s topilom, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja s prečiščenjem razvoskanega lahkega parafinskega destilata z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30.)

649-490-00-3

292-620-5

90640-97-4

L

Oljni ostanki (zemeljsko olje), obdelani z vodikom, razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje

649-491-00-9

292-656-1

90669-74-2

L

Oljni ostanki (zemeljsko olje), katalitsko razvoskani; nespecificirano bazno olje

649-492-00-4

294-843-3

91770-57-9

L

Destilati (zemeljsko olje), težka, parafinska frakcija, razvoskana, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z intenzivno obdelavo razvoskanega destilata s hidrogenacijo ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C25 do C39 in daje končno olje z viskoznostjo približno 44 10-6 m2·s-1 pri 50 °C.)

649-493-00-X

295-300-3

91995-39-0

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, parafinska frakcija, razvoskana, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z intenzivno obdelavo razvoskanega destilata s hidrogenacijo ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz nasičenih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C21 do C29 in daje končno olje z viskoznostjo približno 13 10-6 m2·s-1 pri 50 °C.)

649-494-00-5

295-301-9

91995-40-3

L

Destilati (zemeljsko olje), hidrokrekirani, rafinirani s topilom, razvoskani; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija tekočih ogljikovodikov se pridobiva z rekristalizacijo razvoskanih, hidrokrekiranih, s topilom rafiniranih destilatov zemeljskega olja.)

649-495-00-0

295-306-6

91995-45-8

L

Destilati (zemeljsko olje), lahka, naftenska frakcija, rafinirana s topilom, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem frakcije zemeljskega olja z vodikom ob navzočnosti katalizatorja in z odstranitvijo aromatskih ogljikovodikov z ekstrakcijo s topilom. Sestoji pretežno iz naftenskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30 in daje končno olje z viskoznostjo 13–15 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-496-00-6

295-316-0

91995-54-9

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C17-35, ekstrahirana s topilom, razvoskana, prečiščena z vodikom; nespecificirano bazno olje

649-497-00-1

295-423-2

92045-42-6

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), hidrokrekirana, nearomatska, parafini, odstranjeni s topilom; nespecificirano bazno olje

649-498-00-7

295-424-8

92045-43-7

L

Oljni ostanki (zemeljsko olje), hidrokrekirani, obdelani s kislino, razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se proizvaja z odstranitvijo parafinov s topilom iz ostanka destilacije s kislino obdelanih, hidrokrekiranih, težkih parafinov in vre približno nad 380 °C.)

649-499-00-2

295-499-7

92061-86-4

L

Parafinska olja (zemeljsko olje), težka frakcija, rafinirana s topilom, razvoskana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz parafinskega surovega olja, ki vsebuje žveplo. Sestoji pretežno iz mazalnega olja, obdelanega s topilom brez parafina z viskoznostjo 65 10-6 m2·s-1 pri 50 °C.)

649-500-00-6

295-810-6

92129-09-4

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), bazna olja, parafinska; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z rafiniranjem surovega olja. Sestoji pretežno iz aromatov, naftenov in parafinov in daje končno olje z viskoznostjo 23 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-501-00-1

297-474-6

93572-43-1

L

Ogljikovodiki, hidrokrekirani parafinski ostanki destilacije, razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje

649-502-00-7

297-857-8

93763-38-3

L

Ogljikovodiki, C20-50, hidrogenacija oljnega ostanka, vakuumski destilat; nespecificirano bazno olje

649-503-00-2

300-257-1

93924-61-9

L

Destilati (zemeljsko olje), težka frakcija, prečiščena z vodikom; rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje

649-504-00-8

305-588-5

94733-08-1

L

Destilati (zemeljsko olje), hidrokrekirana, lahka frakcija, rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z dearomatizacijo s topilom ostanka hidrokrekiranega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C18 do C27 in vre v območju približno od 370 °C do 450 °C.)

649-505-00-3

305-589-0

94733-09-2

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C18-40, na osnovi s topilom razvoskanega hidrokrekiranega destilata; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s solventno deparafinacijo (odstranitev parafinov s topilom) destilacijskega ostanka hidrokrekiranega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C18 do C40 in vre v območju približno od 370 °C do 550 °C.)

649-506-00-9

305-594-8

94733-15-0

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C18-40, na osnovi s topilom razvoskanega hidrokrekiranegarafinata; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s solventno deparafinacijo (odstranitev parafinov s topilom) z vodikom obdelanega rafinata, ki se pridobiva z ekstrakcijo s topilom z vodikom obdelanega destilata zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C18 do C40 in vre v območju približno od 370 °C do 550 °C.)

649-507-00-4

305-595-3

94733-16-1

L

Ogljikovodiki, C13-30, bogati z aromati, naftenski destilat, ekstrahiran s topilom; nespecificirano bazno olje

649-508-00-X

305-971-7

95371-04-3

L

Ogljikovodiki, C16-32, bogati z aromati, naftenski destilat, ekstrahiran s topilom; nespecificirano bazno olje

649-509-00-5

305-972-2

95371-05-4

L

Ogljikovodiki, C37-68, razvoskani, deasfaltirani, z vodikom obdelani ostanki vakuumske destilacije; nespecificirano bazno olje

649-510-00-0

305-974-3

95371-07-6

L

Ogljikovodiki, C37-65, deasfaltirani, z vodikom obdelani ostanki vakuumske destilacije; nespecificirano bazno olje

649-511-00-6

305-975-9

95371-08-7

L

Destilati (zemeljsko olje), hidrokrekirana, lahka frakcija, rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem destilata s topilom iz destilatov hidrokrekiranega zemeljskega olja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C18 do C27 in vre v območju približno od 370 °C do 450 °C.)

649-512-00-1

307-010-7

97488-73-8

L

Destilati (zemeljsko olje), hidrogenirana, težka frakcija, rafinirana s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem hidrogeniranega destilata zemeljskega olja s topilom. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C19 do C40 in vre v območju približno od 390 °C do 550 °C.)

649-513-00-7

307-011-2

97488-74-9

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C18-27, hidrokrekirana, razvoskana s topilom; nespecificirano bazno olje

649-514-00-2

307-034-8

97488-95-4

L

Ogljikovodiki, C17-30, z vodikom obdelani, s topilom deasfaltirani ostanek atmosferske destilacije, lahka frakcija destilacije; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot prva frakcija vakuumske destilacije tokov iz obdelave s topilom deasfaltiranega kratkega ostanka z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C17 do C30 in vre v območju približno od 300 °C do 400 °C. Daje končno olje z viskoznostjo 4 10-6 m2·s-1 pri približno 100 °C.)

649-515-00-8

307-661-7

97675-87-1

L

Ogljikovodiki, C17-40, z vodikom obdelani, s topilom deasfaltirani ostanek atmosferske destilacije, lahka frakcija destilacije; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot prva frakcija vakuumske destilacije tokov iz obdelave s topilom deasfaltiranega kratkega ostanka z vodikom ob navzočnosti katalizatorja z viskoznostjo 8 10-6 m2·s-1 pri približno 100 °C. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C17 do C40 in vre v območju približno od 300 °C do 500 °C.)

649-516-00-3

307-755-8

97722-06-0

L

Ogljikovodiki, C13-27, ekstrahirani s topilom, lahki naftenski; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo aromatov iz lahkega naftenskega destilata z viskoznostjo 9,5 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C27 in vre v območju približno od 240 °C do 400 °C.)

649-517-00-9

307-758-4

97722-09-3

L

Ogljikovodiki, C14-29, ekstrahirani s topilom, lahki naftenski; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo aromatov iz lahkega naftenskega destilata z viskoznostjo 16 10-6 m2·s-1 pri 40 °C. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C14 do C29 in vre v območju približno od 250 °C do 425 °C.)

649-518-00-4

307-760-5

97722-10-6

L

Ogljikovodiki, C27-42, dearomatizirani; nespecificirano bazno olje

649-519-00-X

308-131-8

97862-81-2

L

Ogljikovodiki, C17-30, destilati, obdelani z vodikom, lahka frakcija destilacije; nespecificirano bazno olje

649-520-00-5

308-132-3

97862-82-3

L

Ogljikovodiki, C27-45, naftenska frakcija vakuumske destilacije; nespecificirano bazno olje

649-521-00-0

308-133-9

97862-83-4

L

Ogljikovodiki, C27-45, dearomatizirani; nespecificirano bazno olje

649-522-00-6

308-287-7

97926-68-6

L

Ogljikovodiki, C20-58, obdelani z vodikom; nespecificirano bazno olje

649-523-00-1

308-289-8

97926-70-0

L

Ogljikovodiki, C27-42, naftenski; nespecificirano bazno olje

649-524-00-7

308-290-3

97926-71-1

L

Oljni ostanki (zemeljsko olje), obdelani z ogljikom, razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem s topilom razvoskanih oljnih ostankov zemeljskega olja z aktivnim ogljem, da se odstranijo sledovi polarnih sestavin in nečistot.)

649-525-00-2

309-710-8

100684-37-5

L

Oljni ostanki (zemeljsko olje), obdelani z glino, razvoskani s topilom; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem s topilom razvoskanih oljnih ostankov zemeljskega olja z belilno zemljo, da se odstranijo sledovi polarnih sestavin in nečistot.)

649-526-00-8

309-711-3

100684-38-6

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C25, s topilom ekstrahirana, deasfaltirana, razvoskana, hidrogenirana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom in hidrogenacijo ostankov vakuumske destilacije. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno večjimi od C25 in daje končno olje z viskoznostjo v območju od 32 10-6 m2·s-1 do 37 10-6 m2·s-1 pri 100 °C.)

649-527-00-3

309-874-0

101316-69-2

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C17-32, s topilom ekstrahirana, razvoskana, hidrogenirana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom in hidrogenacijo ostankov atmosferske destilacije. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C17 do C32 in daje končno olje z viskoznostjo v območju od 17 10-6 m2·s-1 do 23 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-528-00-9

309-875-6

101316-70-5

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C20-35, s topilom ekstrahirana, razvoskana, hidrogenirana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom in hidrogenacijo ostankov atmosferske destilacije. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C35 in daje končno olje z viskoznostjo v območju od 37 10-6 m2·s-1 do 44 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-529-00-4

309-876-1

101316-71-6

L

Mazalna olja (zemeljsko olje), C24-50, s topilom ekstrahirana, razvoskana, hidrogenirana; nespecificirano bazno olje

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom in hidrogenacijo ostankov atmosferske destilacije. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C24 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo v območju od 16 10-6 m2·s-1 do 75 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-530-00-X

309-877-7

101316-72-7

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), težki, naftenski destilat, ekstrahiran s topilom, koncentriran z aromati; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Aromatski koncentrat se pridobiva z dodajanjem vode ekstraktu topila težkega naftenskega destilata in topila ekstrakcije.)

649-531-00-5

272-175-3

68783-00-6

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), težki, parafinski destilat, ekstrahiran s topilom, rafiniran s topilom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ekstrakt iz reekstrakcije s topilom rafiniranega težkega parafinskega destilata. Sestoji iz nasičenih in aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50.)

649-532-00-0

272-180-0

68783-04-0

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), težki, parafinski destilati, deasfaltirani s topilom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ekstrakt pri ekstrakciji težkega parafinskega destilata s topilom.)

649-533-00-6

272-342-0

68814-89-1

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt težkega naftenskega destilata, obdelan z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem težkega naftenskega destiliranega solventnega ekstrakta z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo najmanj 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-534-00-1

292-631-5

90641-07-9

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt težkega parafinskega destilata, obdelan z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem težkega parafinskega destiliranega solventnega ekstrakta z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C21 do C33 in vre v območju približno od 350 °C do 480 °C.)

649-535-00-7

292-632-0

90641-08-0

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, obdelan z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem lahkega parafinskega destiliranega solventnega ekstrakta z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C17 do C26 in vre v območju približno od 280 °C do 400 °C.)

649-536-00-2

292-633-6

90641-09-1

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, obdelan z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot ekstrakt solventne ekstrakcije destilata topila iz srednje parafinske frakcije z vrha kolone. Destilat je obdelan z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C36.)

649-537-00-8

295-335-4

91995-73-2

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega naftenskega destilata, razžvepljen z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s prečiščenjem ekstrakta, dobljenega v procesu ekstrakcije s topilom, z vodikom ob navzočnosti katalizatorja pod pogoji predvsem za odstranitev žveplovih spojin. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C30. Tok destilata verjetno vsebuje 5 ali več utežnih odstotkov aromatskih ogljikovodikov s 4- do 6-členskimi kondenziranimi obroči.)

649-538-00-3

295-338-0

91995-75-4

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, obdelan s kislino; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcija destilacije ekstrakta iz solventne ekstrakcije lahkih parafinskih frakcij destilacije zemeljskega olja. Destilat je izpostavljen rafinaciji z žveplovo kislino. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C32.)

649-539-00-9

295-339-6

91995-76-5

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, razžvepljen z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva s solventno ekstrakcijo lahkega parafinskega destilata in z obdelavo z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v žveplov sulfid, ki se odstrani. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C40 in daje končno olje z viskoznostjo večjo od 10-5m2·s-1 pri 40 °C.)

649-540-00-4

295-340-1

91995-77-6

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega vakuumskega plinskega olja; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom lahkega vakuumskega plinskega olja in z obdelavo z vodikom ob navzočnosti katalizatorja. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C30.)

649-541-00-X

295-342-2

91995-79-8

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt težkega parafinskega destilata, obdelan z glino; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov iz obdelave frakcije zemeljskega olja z naravno ali modificirano glino v kontaktnem ali perkolacijskem procesu za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C20 do C50. Tok verjetno vsebuje tudi 5 ali več utežnih odstotkov 4- do 6-členskih obročev aromatskih ogljikovodikov.)

649-542-00-5

296-437-1

92704-08-0

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt težkega naftenskega destilata, razžvepljen z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz zemeljskega olja (surovine) s prečiščenjem z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v vodikov sulfid, ki se odstrani. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo večjo od 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-543-00-0

297-827-4

93763-10-1

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt s topilom razvoskanega težkega parafinskega destilata, razžvepljen z vodikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva iz s topilom razvoskane napajalne zmesi zemeljskega olja s prečiščenjem z vodikom za pretvorbo organskega žvepla v žveplov sulfid, ki se odstrani. Sestoji pretežno iz ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C15 do C50 in daje končno olje z viskoznostjo večjo od 19 10-6 m2·s-1 pri 40 °C.)

649-544-00-6

297-829-5

93763-11-2

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, obdelan z ogljikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcija iz destilacije ekstrakta, pridobljenega z ekstrakcijo s topilom lahkega parafinskega destilata zemeljskega olja, obdelanega z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C32.)

649-545-00-1

309-672-2

100684-02-4

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), solventni ekstrakt lahkega parafinskega destilata, obdelan z glino; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot frakcija destilacije ekstrakta, ponovno pridobljenega z ekstrakcijo s topilom lahkega parafinskega destilata zemeljskega olja, obdelanega z belilno zemljo za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C16 do C32.)

649-546-00-7

309-673-8

100684-03-5

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), lahki, vakuumski, solventni ekstrakt plinskega olja, obdelan z ogljikom; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom lahkega vakuumskega plinskega olja, obdelanega z aktivnim ogljem za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C30.)

649-547-00-2

309-674-3

100684-04-6

L

Ekstrakti (zemeljsko olje), lahki, vakuumski, solventni ekstrakt plinskega olja, obdelan z glino; ekstrakt aromatov iz destilata (obdelan)

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva z ekstrakcijo s topilom lahkega vakuumskega plinskega olja, obdelanega z belilno zemljo za odstranitev sledov polarnih sestavin in navzočih nečistot. Sestoji pretežno iz aromatskih ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov pretežno v območju od C13 do C30.)

649-548-00-8

309-675-9

100684-05-7

L

Footovo olje (zemeljsko olje); footovo olje, mehki parafin

(Kompleksna kombinacija ogljikovodikov se pridobiva kot oljna frakcija iz procesa odstranjevanja olja s topilom ali v procesu taljenja voska. Sestoji pretežno iz razvejanih verig ogljikovodikov s števili ogljikovih atomov v območju od C20 do C50.)

649-549-00-3

265-171-8

64742-67-2

L

Footovo olje (zemeljsko olje), obdelano z vodikom; footovo olje, mehki parafin

649-550-00-9

295-394-6

92045-12-0

L

Refrakcijska keramična vlakna; vlakna za posebne namene, razen tistih, ki so navedena drugje v Prilogi I k Direktivi 67/548/EGS; [umetna steklena (silikatna) vlakna, z neurejeno orientacijo z vsebnostjo alkalijskega oksida in zemljoalkalijskega oksida (Na2O + K2O + CaO + MgO + BaO) manjšo od ali enako 18 masnih %]

650-017-00-8

R

Dodatek 3

Točka 29 — Mutagene snovi: skupina 1

Dodatek 4

Točka 29 — Mutagene snovi: skupina 2

| Snovi | Število indeks | Število ES | Število CAS | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Triamidheksametil fosforne kisline; heksametilfosforamid | 015-106-00-2 | 211-653-8 | 680-31-9 | |
| Dietilsulfat | 016-027-00-6 | 200-589-6 | 64-67-5 | |
| Kalijev dikromat | 024-002-00-6 | 231-906-6 | 7778-50-9 | |
| Amonijev dikromat | 024-003-00-1 | 232-143-1 | 7789-09-5 | |
| Natrijev dikromat | 024-004-00-7 | 234-190-3 | 10588-01-9 | |
| Natrijev dikromat, dihidrat | 024-004-01-4 | 234-190-3 | 7789-12-0 | |
| Kromildiklorid, kromov oksiklorid | 024-005-00-2 | 239-056-8 | 14977-61-8 | |
| Kalijev kromat | 024-006-00-8 | 232-140-5 | 7789-00-6 | |
| Natrijev kromat | 024-018-00-3 | 231-889-5 | 7775-11-3 | E |
| Kadmijev fluorid | 048-006-00-2 | 232-222-0 | 7790-79-6 | |
| Kadmijev klorid | 048-008-00-3 | 233-296-7 | 10108-64-2 | |
| Butan [vsebuje ≥ 0,1 % butadiena (203-450-8)] [1] | 601-004-01-8 | 203-448-7 [1] | 106-97-8 [1] | C, S |
| Izobutan (vsebuje ≥ 0,1 % butadiena (203-450-8)] [2] | 20-857-2 [2] | 75-28-5 [2] |
| 1,3-butadien; buta-1,3-dien | 601-013-00-X | 203-450-8 | 106-99-0 | D |
| Benzo[a]piren; benzo[d,e,r] krizen | 601-032-00-3 | 200-028-5 | 50-32-8 | |
| 1,2-dibromo-3-kloropropan | 602-021-00-6 | 202-479-3 | 96-12-8 | |
| Etilenoksid; oksiran | 603-023-00-X | 200-849-9 | 75-21-8 | |
| Propilen oksid; 1,2-epoksipropan; metil oksiran | 603-055-00-4 | 200-879-2 | 75-56-9 | E |
| 2,2'-bioksiran; 1,2,3,4-diepoksibutan | 603-060-00-1 | 215-979-1 | 1464-53-5 | |
| Metilakrilamidometoksiacetat (vsebuje ≥ 0,1 % akrilamida) | 607-190-00-X | 401-890-7 | 77402-03-0 | |
| Metilakrilamidoglikolat (vsebuje ≥ 0,1 % akrilamida) | 607-210-00-7 | 403-230-3 | 77402-05-2 | |
| Etilenimin; aziridin | 613-001-00-1 | 205-793-9 | 151-56-4 | |
| 1,3,5-tris(oksiranilmetil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion; TGIC | 615-021-00-6 | 219-514-3 | 2451-62-9 | |
| Akrilamid | 616-003-00-0 | 201-173-7 | 79-06-1 | |
| 1,3,5-tris-[(2S in 2R)-2,3-epoksipropil]-1,3,5-triazin-2,4,6-(1H,3H,5H)-trion | 616-091-00-0 | 423-400-0 | 59653-74-6 | E |

Snovi

Število indeks

Število ES

Število CAS

Opombe

Triamidheksametil fosforne kisline; heksametilfosforamid

015-106-00-2

211-653-8

680-31-9

Dietilsulfat

016-027-00-6

200-589-6

64-67-5

Kalijev dikromat

024-002-00-6

231-906-6

7778-50-9

Amonijev dikromat

024-003-00-1

232-143-1

7789-09-5

Natrijev dikromat

024-004-00-7

234-190-3

10588-01-9

Natrijev dikromat, dihidrat

024-004-01-4

234-190-3

7789-12-0

Kromildiklorid, kromov oksiklorid

024-005-00-2

239-056-8

14977-61-8

Kalijev kromat

024-006-00-8

232-140-5

7789-00-6

Natrijev kromat

024-018-00-3

231-889-5

7775-11-3

E

Kadmijev fluorid

048-006-00-2

232-222-0

7790-79-6

Kadmijev klorid

048-008-00-3

233-296-7

10108-64-2

Butan [vsebuje ≥ 0,1 % butadiena (203-450-8)] [1]

601-004-01-8

203-448-7 [1]

106-97-8 [1]

C, S

Izobutan (vsebuje ≥ 0,1 % butadiena (203-450-8)] [2]

20-857-2 [2]

75-28-5 [2]

1,3-butadien; buta-1,3-dien

601-013-00-X

203-450-8

106-99-0

D

Benzo[a]piren; benzo[d,e,r] krizen

601-032-00-3

200-028-5

50-32-8

1,2-dibromo-3-kloropropan

602-021-00-6

202-479-3

96-12-8

Etilenoksid; oksiran

603-023-00-X

200-849-9

75-21-8

Propilen oksid; 1,2-epoksipropan; metil oksiran

603-055-00-4

200-879-2

75-56-9

E

2,2'-bioksiran; 1,2,3,4-diepoksibutan

603-060-00-1

215-979-1

1464-53-5

Metilakrilamidometoksiacetat (vsebuje ≥ 0,1 % akrilamida)

607-190-00-X

401-890-7

77402-03-0

Metilakrilamidoglikolat (vsebuje ≥ 0,1 % akrilamida)

607-210-00-7

403-230-3

77402-05-2

Etilenimin; aziridin

613-001-00-1

205-793-9

151-56-4

1,3,5-tris(oksiranilmetil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion; TGIC

615-021-00-6

219-514-3

2451-62-9

Akrilamid

616-003-00-0

201-173-7

79-06-1

1,3,5-tris-[(2S in 2R)-2,3-epoksipropil]-1,3,5-triazin-2,4,6-(1H,3H,5H)-trion

616-091-00-0

423-400-0

59653-74-6

E

Dodatek 5

Točka 30 — Snovi, strupene za razmnoževanje: skupina 1

| Snovi | Število indeks | Število ES | Število CAS | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ogljikov monoksid | 006-001-00-2 | 211-128-3 | 630-08-0 | |
| Svinčev heksafluorosilikat | 009-014-00-1 | 247-278-1 | 25808-74-6 | |
| Svinčeve spojine, razen spojin, navedenih v tej prilogi | 082-001-00-6 | | | |
| Svinčevi alkili | 082-002-00-1 | | | |
| Svinčev azid | 082-003-00-7 | 236-542-1 | 13424-46-9 | |
| Svinčev kromat | 082-004-00-2 | 231-846-0 | 7758-97-6 | |
| Svinčev di(acetat) | 082-005-00-8 | 206-104-4 | 301-04-2 | |
| Trisvinčev bis(ortofosfat) | 082-006-00-3 | 231-205-5 | 7446-27-7 | |
| Svinčev acetat, bazični | 082-007-00-9 | 215-630-3 | 1335-32-6 | |
| Svinčev (II) metansulfonat | 082-008-00-4 | 401-750-5 | 17570-76-2 | |
| C.I Pigment Yellow 34;
  (Ta snov je opredeljena v Indeksu barv s Colour Index Constitution Number, C.I 77603.) | 082-009-00-X | 215-693-7 | 1344-37-2 | |
| C.I Pigment Red 104;
  (Ta snov je opredeljena v Indeksu barv s Colour Index Constitution Number, C.I 77605.) | 082-010-00-5 | 235-759-9 | 12656-85-8 | |
| Svinčev hidrogen arzenat | 082-011-00-0 | 232-064-2 | 7784-40-9 | |
| 1,2-dibromo-3-kloropropan | 602-021-00-6 | 202-479-3 | 96-12-8 | |
| 2-bromopropan | 602-085-00-5 | 200-855-1 | 75-26-3 | E |
| Varfarin; 4-hidroksi-3-(3-okso-l-fenilbutil) kumarin | 607-056-00-0 | 201-377-6 | 81-81-2 | |
| Svinčev 2,4,6-trinitroresorcinoksid, svinčev stifnat | 609-019-00-4 | 239-290-0 | 15245-44-0 | |

Snovi

Število indeks

Število ES

Število CAS

Opombe

Ogljikov monoksid

006-001-00-2

211-128-3

630-08-0

Svinčev heksafluorosilikat

009-014-00-1

247-278-1

25808-74-6

Svinčeve spojine, razen spojin, navedenih v tej prilogi

082-001-00-6

Svinčevi alkili

082-002-00-1

Svinčev azid

082-003-00-7

236-542-1

13424-46-9

Svinčev kromat

082-004-00-2

231-846-0

7758-97-6

Svinčev di(acetat)

082-005-00-8

206-104-4

301-04-2

Trisvinčev bis(ortofosfat)

082-006-00-3

231-205-5

7446-27-7

Svinčev acetat, bazični

082-007-00-9

215-630-3

1335-32-6

Svinčev (II) metansulfonat

082-008-00-4

401-750-5

17570-76-2

C.I Pigment Yellow 34;

(Ta snov je opredeljena v Indeksu barv s Colour Index Constitution Number, C.I 77603.)

082-009-00-X

215-693-7

1344-37-2

C.I Pigment Red 104;

(Ta snov je opredeljena v Indeksu barv s Colour Index Constitution Number, C.I 77605.)

082-010-00-5

235-759-9

12656-85-8

Svinčev hidrogen arzenat

082-011-00-0

232-064-2

7784-40-9

1,2-dibromo-3-kloropropan

602-021-00-6

202-479-3

96-12-8

2-bromopropan

602-085-00-5

200-855-1

75-26-3

E

Varfarin; 4-hidroksi-3-(3-okso-l-fenilbutil) kumarin

607-056-00-0

201-377-6

81-81-2

Svinčev 2,4,6-trinitroresorcinoksid, svinčev stifnat

609-019-00-4

239-290-0

15245-44-0

Dodatek 6

Točka 30 — Snovi, strupene za razmnoževanje: skupina 2

| Snovi | Število indeks | Število ES | Število CAS | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6-(2-kloretil)-6(2-metoksietoksi)-2,5,7,10-tetraoksa-6-silaundekan; etacelasil | 014-014-00-X | 253-704-7 | 37894-46-5 | |
| Flusilazol (ISO); bis(4-fluorofenil)metil(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)silan | 014-017-00-6 | – | 85509-19-9 | E |
| Zmes: 4-[[bis-(4-fluorofenil) metilsilil]metil]-4H-1,2,4-triazola in 1-[[bis-(4-fluorofenil)metilsilil] metil]-1H-1,2,4-triazola | 014-019-00-7 | 403-250-2 | – | E |
| Nikljev tetrakarbonil | 028-001-00-1 | 236-669-2 | 13463-39-3 | |
| Kadmijev fluorid | 048-006-00-2 | 232-222-0 | 7790-79-6 | |
| Kadmijev klorid | 048-008-00-3 | 233-296-7 | 10108-64-2 | |
| Benzo[a]piren; benzo[d,e,r]krizen | 601-032-00-3 | 200-028-5 | 50-32-8 | |
| 2-metoksietanol; etilenglikolmonometileter; metilglikol | 603-011-00-4 | 203-713-7 | 109-86-4 | |
| 2-metoksietanol; etilenglikolmonoetileter; etilglikol | 603-012-00-X | 203-804-1 | 110-80-5 | |
| 2,3-epoksi-1-propanol; glicidol | 603-063-00-8 | 209-128-3 | 556-52-5 | |
| 2-metoksipropanol | 603-106-00-0 | 216-455-5 | 1589-47-5 | |
| Bis-(2-metoksietil) eter | 603-139-00-0 | 203-924-4 | 111-96-6 | |
| R-2,3-epoksi-1-propanol | 603-143-002 | 404-660-4 | 57044-25-4 | E |
| 4,4'-izobutiletilidendifenol; 2,2-bis(4'-hidroksifenil)-4-metilpentan | 604-024-00-8 | 401-720-1 | 6807-17-6 | |
| 2-metoksietilacetat; etilenglikolmonometileteracetat; metilglikolacetat | 607-036-00-1 | 203-772-9 | 110-49-6 | |
| 2-etoksietilacetat; etilenglikolmonoetileteracetat; etilglikolacetat | 607-037-00-7 | 203-839-2 | 111-15-9 | |
| 2-etilheksil 3,5-bis(l,l-dimetiletil)-4-hidroksifenilmetiltioacetat | 607-203-00-9 | 279-452-8 | 80387-97-9 | |
| Bis(2-metoksietil) ftalat | 607-228-00-5 | 204-212-6 | 117-82-8 | |
| 2-metoksipropil acetat | 607-251-00-0 | 274-724-2 | 70657-70-4 | |
| Fluazip-butil (ISO); butil (RS)-2-[4-(5-trifluorometil-2-piridiloksi)fenoksi]-propionat | 607-304-00-8 | 274-125-6 | 69806-50-4 | |
| Vinklozolin (ISO); N-3,5-diklorofenil-5-metil-5-vinil-1,3-oksazolidin-2,4-dion | 607-307-00-4 | 256-599-6 | 50471-44-8 | |
| Metoksiocetna kislina | 607-312-00-1 | 210-894-6 | 625-45-6 | E |
| Bis(2-etilheksil) ftalat; di-(2-etilheksil) ftalat; DEHP | 607-317-00-9 | 204-211-0 | 117-81-7 | |
| Dibutil ftalat; DBP | 607-318-00-4 | 201-557-4 | 84-74-2 | |
| (+/-) tetrahidrofurfuril (R)-2-[4-(6-klorokinoksalin-2-iloksi)feniloksi]propionat | 607-373-00-4 | 414-200-4 | 119738-06-6 | E |
| Binapakril (ISO); 2-sek-butil-4,6-dinitrofenil-3-metilkrotonat | 609-024-00-1 | 207-612-9 | 485-31-4 | |
| Dinoseb; 6-sek-butil-2,4-dinitrofenol | 609-025-00-7 | 201-861-7 | 88-85-7 | |
| Dinoseb soli in estri, razen spojin, navedenih v tej prilogi | 609-026-00-2 | | | |
| Dinoterb; 2-terc-butil-4,6-dinitrofenol | 609-030-00-4 | 215-813-8 | 1420-07-1 | |
| Dinoterb soli in estri | 609-031-00-X | | | |
| Nitrofen (ISO); 2,4 diklorofenil 4-nitrofenileter | 609-040-00-9 | 217-406-0 | 1836-75-5 | |
| Metil-ONN-azoksimetilacetat; metilazoksimetilacetat | 611-004-00-2 | 209-765-7 | 592-62-1 | |
| Tridemorf (ISO); 2,6-dimetil-4-tridekanilmorfolin | 613-020-00-5 | 246-347-3 | 24602-86-6 | |
| Etilentiosečnina; imidazolidin-2-tion; 2-imidazolin-2-tiol | 613-039-00-9 | 202-506-9 | 96-45-7 | |
| Cikloheksimid | 613-140-00-8 | 200-636-0 | 66-81-9 | |
| Flumioksazin (ISO); n-(7-fluoro-3,4-dihidro-3-okso-4-prop-2-inil-2 H-1,4-benzoksazin-6-il)cikloheks-1-en-1,2-dikarboksamid | 613-166-00-X | – | 103361-09-7 | |
| (2RS,3RS)-3-(2-klorofenil)-2-(4-fluorofenil)-[(1H-1,2,4-triazol-1-il)metil]oksiran | 613-175-00-9 | 406-850-2 | 106325-08-0 | |
| N,N-dimetilformamid; dimetilformamid | 616-001-00-X | 200-679-5 | 68-12-2 | |
| N,N-dimetilacetamid | 616-011-00-4 | 204-826-4 | 127-19-5 | E |
| Formamid | 616-052-00-8 | 200-842-0 | 75-12-7 | |
| N-metilacetamid | 616-053-00-3 | 201-182-6 | 79-16-3 | |
| N-metilformamid | 616-056-00-X | 204-624-6 | 123-39-7 | E |

Snovi

Število indeks

Število ES

Število CAS

Opombe

6-(2-kloretil)-6(2-metoksietoksi)-2,5,7,10-tetraoksa-6-silaundekan; etacelasil

014-014-00-X

253-704-7

37894-46-5

Flusilazol (ISO); bis(4-fluorofenil)metil(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)silan

014-017-00-6

–

85509-19-9

E

Zmes: 4-[[bis-(4-fluorofenil) metilsilil]metil]-4H-1,2,4-triazola in 1-[[bis-(4-fluorofenil)metilsilil] metil]-1H-1,2,4-triazola

014-019-00-7

403-250-2

–

E

Nikljev tetrakarbonil

028-001-00-1

236-669-2

13463-39-3

Kadmijev fluorid

048-006-00-2

232-222-0

7790-79-6

Kadmijev klorid

048-008-00-3

233-296-7

10108-64-2

Benzo[a]piren; benzo[d,e,r]krizen

601-032-00-3

200-028-5

50-32-8

2-metoksietanol; etilenglikolmonometileter; metilglikol

603-011-00-4

203-713-7

109-86-4

2-metoksietanol; etilenglikolmonoetileter; etilglikol

603-012-00-X

203-804-1

110-80-5

2,3-epoksi-1-propanol; glicidol

603-063-00-8

209-128-3

556-52-5

2-metoksipropanol

603-106-00-0

216-455-5

1589-47-5

Bis-(2-metoksietil) eter

603-139-00-0

203-924-4

111-96-6

R-2,3-epoksi-1-propanol

603-143-002

404-660-4

57044-25-4

E

4,4'-izobutiletilidendifenol; 2,2-bis(4'-hidroksifenil)-4-metilpentan

604-024-00-8

401-720-1

6807-17-6

2-metoksietilacetat; etilenglikolmonometileteracetat; metilglikolacetat

607-036-00-1

203-772-9

110-49-6

2-etoksietilacetat; etilenglikolmonoetileteracetat; etilglikolacetat

607-037-00-7

203-839-2

111-15-9

2-etilheksil 3,5-bis(l,l-dimetiletil)-4-hidroksifenilmetiltioacetat

607-203-00-9

279-452-8

80387-97-9

Bis(2-metoksietil) ftalat

607-228-00-5

204-212-6

117-82-8

2-metoksipropil acetat

607-251-00-0

274-724-2

70657-70-4

Fluazip-butil (ISO); butil (RS)-2-[4-(5-trifluorometil-2-piridiloksi)fenoksi]-propionat

607-304-00-8

274-125-6

69806-50-4

Vinklozolin (ISO); N-3,5-diklorofenil-5-metil-5-vinil-1,3-oksazolidin-2,4-dion

607-307-00-4

256-599-6

50471-44-8

Metoksiocetna kislina

607-312-00-1

210-894-6

625-45-6

E

Bis(2-etilheksil) ftalat; di-(2-etilheksil) ftalat; DEHP

607-317-00-9

204-211-0

117-81-7

Dibutil ftalat; DBP

607-318-00-4

201-557-4

84-74-2

(+/-) tetrahidrofurfuril (R)-2-[4-(6-klorokinoksalin-2-iloksi)feniloksi]propionat

607-373-00-4

414-200-4

119738-06-6

E

Binapakril (ISO); 2-sek-butil-4,6-dinitrofenil-3-metilkrotonat

609-024-00-1

207-612-9

485-31-4

Dinoseb; 6-sek-butil-2,4-dinitrofenol

609-025-00-7

201-861-7

88-85-7

Dinoseb soli in estri, razen spojin, navedenih v tej prilogi

609-026-00-2

Dinoterb; 2-terc-butil-4,6-dinitrofenol

609-030-00-4

215-813-8

1420-07-1

Dinoterb soli in estri

609-031-00-X

Nitrofen (ISO); 2,4 diklorofenil 4-nitrofenileter

609-040-00-9

217-406-0

1836-75-5

Metil-ONN-azoksimetilacetat; metilazoksimetilacetat

611-004-00-2

209-765-7

592-62-1

Tridemorf (ISO); 2,6-dimetil-4-tridekanilmorfolin

613-020-00-5

246-347-3

24602-86-6

Etilentiosečnina; imidazolidin-2-tion; 2-imidazolin-2-tiol

613-039-00-9

202-506-9

96-45-7

Cikloheksimid

613-140-00-8

200-636-0

66-81-9

Flumioksazin (ISO); n-(7-fluoro-3,4-dihidro-3-okso-4-prop-2-inil-2 H-1,4-benzoksazin-6-il)cikloheks-1-en-1,2-dikarboksamid

613-166-00-X

–

103361-09-7

(2RS,3RS)-3-(2-klorofenil)-2-(4-fluorofenil)-[(1H-1,2,4-triazol-1-il)metil]oksiran

613-175-00-9

406-850-2

106325-08-0

N,N-dimetilformamid; dimetilformamid

616-001-00-X

200-679-5

68-12-2

N,N-dimetilacetamid

616-011-00-4

204-826-4

127-19-5

E

Formamid

616-052-00-8

200-842-0

75-12-7

N-metilacetamid

616-053-00-3

201-182-6

79-16-3

N-metilformamid

616-056-00-X

204-624-6

123-39-7

E

Dodatek 7

Posebne določbe za označevanje izdelkov, ki vsebujejo azbest

| 1. | Vse izdelke, ki vsebujejo azbest, ali njihovo embalažo je treba opremiti z oznako, ki je opredeljena, kakor sledi:






  (a) | oznaka v skladu z vzorcem v nadaljevanju je visoka najmanj 5 cm (H) in široka najmanj 2,5 cm; |
| --- | --- | --- |

1.

Vse izdelke, ki vsebujejo azbest, ali njihovo embalažo je treba opremiti z oznako, ki je opredeljena, kakor sledi:

(a)

oznaka v skladu z vzorcem v nadaljevanju je visoka najmanj 5 cm (H) in široka najmanj 2,5 cm;

| (b) | sestavljena je iz dveh delov:






  — | zgornjega dela (h1 = 40 % H), v katerem je črka „a“ v beli barvi na črni podlagi, |
| --- | --- | --- |

(b)

sestavljena je iz dveh delov:

—

zgornjega dela (h1 = 40 % H), v katerem je črka „a“ v beli barvi na črni podlagi,

| — | spodnjega dela (h2 = 60 % H), v katerem je jasno čitljiv standardni napis v beli in/ali črni barvi na rdeči podlagi; |
| --- | --- |

—

spodnjega dela (h2 = 60 % H), v katerem je jasno čitljiv standardni napis v beli in/ali črni barvi na rdeči podlagi;

| (c) | če izdelek vsebuje krokidolit, se navedba „vsebuje azbest“, uporabljena v standardnem napisu, nadomesti z navedbo „vsebuje krokidolit/modri azbest“.
  Države članice lahko iz določbe prvega pododstavka izvzamejo izdelek, namenjen za dajanje v promet na njihovem ozemlju. Oznaka tega izdelka pa mora kljub temu vsebovati napis „vsebuje azbest“. |
| --- | --- |

(c)

če izdelek vsebuje krokidolit, se navedba „vsebuje azbest“, uporabljena v standardnem napisu, nadomesti z navedbo „vsebuje krokidolit/modri azbest“.

Države članice lahko iz določbe prvega pododstavka izvzamejo izdelek, namenjen za dajanje v promet na njihovem ozemlju. Oznaka tega izdelka pa mora kljub temu vsebovati napis „vsebuje azbest“.

| (d) | če se oznaka natisne neposredno na izdelke, zadošča ena barva, ki je v kontrastu s podlago. |
| --- | --- |

(d)

če se oznaka natisne neposredno na izdelke, zadošča ena barva, ki je v kontrastu s podlago.

| 2. | Oznaka, navedena v tej prilogi, se uporabi v skladu z naslednjimi pravili:






  (a) | na vsaki najmanjši dobavljeni enoti; |
| --- | --- | --- |

2.

Oznaka, navedena v tej prilogi, se uporabi v skladu z naslednjimi pravili:

(a)

na vsaki najmanjši dobavljeni enoti;

| (b) | če ima izdelek sestavne dele na osnovi azbesta, zadošča, da je oznaka navedena le na teh sestavnih delih. Oznaka se lahko odpravi, če majhna velikost ali neprimernost embalaže onemogočata označitev sestavnega dela. |
| --- | --- |

(b)

če ima izdelek sestavne dele na osnovi azbesta, zadošča, da je oznaka navedena le na teh sestavnih delih. Oznaka se lahko odpravi, če majhna velikost ali neprimernost embalaže onemogočata označitev sestavnega dela.

3.   Označevanje pakiranih izdelkov, ki vsebujejo azbest

| 3.1. | Na jasno čitljivi in trajni oznaki na embalaži pakiranih izdelkov, ki vsebujejo azbest, so navedeni naslednji podatki:






  (a) | simbol in ustrezna oznaka nevarnosti v skladu s to prilogo; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Na jasno čitljivi in trajni oznaki na embalaži pakiranih izdelkov, ki vsebujejo azbest, so navedeni naslednji podatki:

(a)

simbol in ustrezna oznaka nevarnosti v skladu s to prilogo;

| (b) | varnostna navodila, ki jih je treba izbrati v skladu s podatki v tej prilogi, v obsegu, kakor je za nek izdelek primerno. |
| --- | --- |

(b)

varnostna navodila, ki jih je treba izbrati v skladu s podatki v tej prilogi, v obsegu, kakor je za nek izdelek primerno.

Če so na embalaži navedena dodatna varnostna navodila, ta ne zmanjšujejo pomena informacij, danim v skladu z (a) in (b), ali jim nasprotovati.

| 3.2. | Označevanje po 3.1 se opravi z:






  — | oznako, trdno pritrjeno na embalažo, ali |
| --- | --- | --- |

3.2.

Označevanje po 3.1 se opravi z:

—

oznako, trdno pritrjeno na embalažo, ali

| — | obeskom, trdno privezanim za embalažo, ali |
| --- | --- |

—

obeskom, trdno privezanim za embalažo, ali

| — | neposrednim tiskom na embalažo. |
| --- | --- |

—

neposrednim tiskom na embalažo.

| 3.3. | Izdelki, ki vsebujejo azbest in ki so zapakirani samo v ohlapen plastični ovoj ali podobno, se štejejo za pakirane izdelke in se označijo v skladu s 3.2. Če so izdelki vzeti iz takih paketov in dani v promet nezapakirani, je vsaka najmanjša enota označena s podatki v skladu s 3.1. |
| --- | --- |

3.3.

Izdelki, ki vsebujejo azbest in ki so zapakirani samo v ohlapen plastični ovoj ali podobno, se štejejo za pakirane izdelke in se označijo v skladu s 3.2. Če so izdelki vzeti iz takih paketov in dani v promet nezapakirani, je vsaka najmanjša enota označena s podatki v skladu s 3.1.

| 4. | Označevanje nepakiranih izdelkov, ki vsebujejo azbest
  Za nepakirane izdelke, ki vsebujejo azbest, se označevanje v skladu s 3.1 opravi z:






  — | oznako, trdno pritrjeno na izdelek, ki vsebuje azbest, |
| --- | --- | --- |

4.

Označevanje nepakiranih izdelkov, ki vsebujejo azbest

Za nepakirane izdelke, ki vsebujejo azbest, se označevanje v skladu s 3.1 opravi z:

—

oznako, trdno pritrjeno na izdelek, ki vsebuje azbest,

| — | obeskom, trdno privezanim za tak izdelek, |
| --- | --- |

—

obeskom, trdno privezanim za tak izdelek,

| — | neposrednim tiskom na izdelke, |
| --- | --- |

—

neposrednim tiskom na izdelke,

ali če zgoraj navedeno ni izvedljivo, kakor na primer pri majhni velikosti izdelka, neprimernih lastnosti izdelka ali nekaterih tehničnih težavah, s priložitvijo listka z oznakami v skladu s 3.1.

| 5. | Brez poseganja v predpise Skupnosti o varnosti in higieni pri delu oznake, pritrjene na izdelek, ki se lahko v okviru svoje uporabe predela ali obdela naprej, spremljajo ustrezna varnostna navodila za takšno predelavo ali obdelavo, zlasti pa naslednje:






  — | uporabljajte, če je le mogoče, na prostem ali v dobro prezračevanem prostoru, |
| --- | --- | --- |

5.

Brez poseganja v predpise Skupnosti o varnosti in higieni pri delu oznake, pritrjene na izdelek, ki se lahko v okviru svoje uporabe predela ali obdela naprej, spremljajo ustrezna varnostna navodila za takšno predelavo ali obdelavo, zlasti pa naslednje:

—

uporabljajte, če je le mogoče, na prostem ali v dobro prezračevanem prostoru,

| — | uporabljajte, če je le mogoče, ročno orodje ali orodje z nizkimi hitrostmi, po potrebi opremljeno z ustrezno napravo za odsesavanje prahu. Če se uporabijo orodja visoke hitrosti, morajo biti ta vedno opremljena s takšno napravo, |
| --- | --- |

—

uporabljajte, če je le mogoče, ročno orodje ali orodje z nizkimi hitrostmi, po potrebi opremljeno z ustrezno napravo za odsesavanje prahu. Če se uporabijo orodja visoke hitrosti, morajo biti ta vedno opremljena s takšno napravo,

| — | pred rezanjem ali vrtanjem navlažite, če je le mogoče, |
| --- | --- |

—

pred rezanjem ali vrtanjem navlažite, če je le mogoče,

| — | navlažite prah in ga dajte v dobro zaprto posodo ter varno odstranite. |
| --- | --- |

—

navlažite prah in ga dajte v dobro zaprto posodo ter varno odstranite.

| 6. | Označevanje katerega koli izdelka, namenjenega uporabi v gospodinjstvu, ki ni zajet v točki 5 in ki bo verjetno med uporabo sproščal azbestna vlakna, vsebuje, če je potrebno, naslednje varnostno navodilo: „Pri obrabi zamenjajte“. |
| --- | --- |

6.

Označevanje katerega koli izdelka, namenjenega uporabi v gospodinjstvu, ki ni zajet v točki 5 in ki bo verjetno med uporabo sproščal azbestna vlakna, vsebuje, če je potrebno, naslednje varnostno navodilo: „Pri obrabi zamenjajte“.

| 7. | Za označevanje izdelkov, ki vsebujejo azbest, se uporablja uradni jezik ali uradni jeziki države članice/držav članic, kjer se izdelek daje v promet. |
| --- | --- |

7.

Za označevanje izdelkov, ki vsebujejo azbest, se uporablja uradni jezik ali uradni jeziki države članice/držav članic, kjer se izdelek daje v promet.

Dodatek 8

Točka 43 — Azo barvila

Seznam aromatskih aminov

| | Število CAS | Število indeks | Število ES | Snovi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 92-67-1 | 612-072-00-6 | 202-177-1 | bifenil-4-ilamin
  4-aminobifenil
  ksenilamin |
| 2 | 92-87-5 | 612-042-00-2 | 202-199-1 | benzidin |
| 3 | 95-69-2 | | 202-441-6 | 4-kloro-o-toluidin |
| 4 | 91-59-8 | 612-022-00-3 | 202-080-4 | 2-naftilamin |
| 5 | 97-56-3 | 611-006-00-3 | 202-591-2 | o-aminoazotoluen
  4-amino-2',3-dimetilazobenzen
  4-o-tolilazo-o-toluidin |
| 6 | 99-55-8 | | 202-765-8 | 5-nitro-o-toluidin |
| 7 | 106-47-8 | 612-137-00-9 | 203-401-0 | 4-kloranilin |
| 8 | 615-05-4 | | 210-406-1 | 4-metoksi-m-fenilendiamin |
| 9 | 101-77-9 | 612-051-00-1 | 202-974-4 | 4,4'-metilendianilin
  4,4'-diaminodifenilmetan |
| 10 | 91-94-1 | 612-068-00-4 | 202-109-0 | 3,3'-diklorobenzidin
  3,3'-diklorobifenil-4,4'-ilendiamin |
| 11 | 119-90-4 | 612-036-00-X | 204-355-4 | 3,3'-dimetoksibenzidin
  o-dianisidin |
| 12 | 119-93-7 | 612-041-00-7 | 204-358-0 | 3,3'-dimetilbenzidin
  4,4'-bi-o-toluidin |
| 13 | 838-88-0 | 612-085-00-7 | 212-658-8 | 4,4'-metilendi-o-toluidin |
| 14 | 120-71-8 | | 204-419-1 | 6-metoksi-m-toluidin
  p-krezidin |
| 15 | 101-14-4 | 612-078-00-9 | 202-918-9 | 4,4'-metilen-bis-(2-kloro-anilin)
  2,2'-dikloro-4,4'-metilen-dianilin |
| 16 | 101-80-4 | | 202-977-0 | 4,4'-oksidianilin |
| 17 | 139-65-1 | | 205-370-9 | 4,4'-tiodianilin |
| 18 | 95-53-4 | 612-091-00-X | 202-429-0 | o-toluidin
  2-aminotoluen |
| 19 | 95-80-7 | 612-099-00-3 | 202-453-1 | 4-metil-m-fenilendiamin |
| 20 | 137-17-7 | | 205-282-0 | 2,4,5-trimetilanilin |
| 21 | 90-04-0 | 612-035-00-4 | 201-963-1 | o-anizidin
  2-metoksianilin |
| 22 | 60-09-3 | 611-008-00-4 | 200-453-6 | 4-amino azobenzene |

Število CAS

Število indeks

Število ES

Snovi

1

92-67-1

612-072-00-6

202-177-1

bifenil-4-ilamin

4-aminobifenil

ksenilamin

2

92-87-5

612-042-00-2

202-199-1

benzidin

3

95-69-2

202-441-6

4-kloro-o-toluidin

4

91-59-8

612-022-00-3

202-080-4

2-naftilamin

5

97-56-3

611-006-00-3

202-591-2

o-aminoazotoluen

4-amino-2',3-dimetilazobenzen

4-o-tolilazo-o-toluidin

6

99-55-8

202-765-8

5-nitro-o-toluidin

7

106-47-8

612-137-00-9

203-401-0

4-kloranilin

8

615-05-4

210-406-1

4-metoksi-m-fenilendiamin

9

101-77-9

612-051-00-1

202-974-4

4,4'-metilendianilin

4,4'-diaminodifenilmetan

10

91-94-1

612-068-00-4

202-109-0

3,3'-diklorobenzidin

3,3'-diklorobifenil-4,4'-ilendiamin

11

119-90-4

612-036-00-X

204-355-4

3,3'-dimetoksibenzidin

o-dianisidin

12

119-93-7

612-041-00-7

204-358-0

3,3'-dimetilbenzidin

4,4'-bi-o-toluidin

13

838-88-0

612-085-00-7

212-658-8

4,4'-metilendi-o-toluidin

14

120-71-8

204-419-1

6-metoksi-m-toluidin

p-krezidin

15

101-14-4

612-078-00-9

202-918-9

4,4'-metilen-bis-(2-kloro-anilin)

2,2'-dikloro-4,4'-metilen-dianilin

16

101-80-4

202-977-0

4,4'-oksidianilin

17

139-65-1

205-370-9

4,4'-tiodianilin

18

95-53-4

612-091-00-X

202-429-0

o-toluidin

2-aminotoluen

19

95-80-7

612-099-00-3

202-453-1

4-metil-m-fenilendiamin

20

137-17-7

205-282-0

2,4,5-trimetilanilin

21

90-04-0

612-035-00-4

201-963-1

o-anizidin

2-metoksianilin

22

60-09-3

611-008-00-4

200-453-6

4-amino azobenzene

Dodatek 9

Točka 43 — Azo barvila

Seznam azo barvil

| | Število CAS | Število indeks | Število ES | Snovi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nerazporejeno
  Sestavina 1:
  Št. CAS: 118685-33-9
  C39H23ClCrN7O12S.2Na
  Sestavina 2:
  C46H30CrN10O20S2.3Na | 611-070-00-2 | 405-665-4 | Zmes: dinatrijevega(6-(4-anizidino)-3-sulfonato-2-(3,5-dinitro-2-oksidofenilazo)-1-naftolato)(1-(5-kloro-2-oksidofenilazo)-2-naftolato)kromata(1-);
  trinatrijevega bis(6-(4-anizidino)-3-sulfonato-2-(3,5-dinitro-2-oksidofenilazo)-1-naftolato)kromata(1-) |

Število CAS

Število indeks

Število ES

Snovi

1

Nerazporejeno

Sestavina 1:

Št. CAS: 118685-33-9

C39H23ClCrN7O12S.2Na

Sestavina 2:

C46H30CrN10O20S2.3Na

611-070-00-2

405-665-4

Zmes: dinatrijevega(6-(4-anizidino)-3-sulfonato-2-(3,5-dinitro-2-oksidofenilazo)-1-naftolato)(1-(5-kloro-2-oksidofenilazo)-2-naftolato)kromata(1-);

trinatrijevega bis(6-(4-anizidino)-3-sulfonato-2-(3,5-dinitro-2-oksidofenilazo)-1-naftolato)kromata(1-)

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 5. novembra 2003 predložila predlog uredbe o registraciji, ocenjevanju, dovoljevanju in omejevanju kemikalij (REACH) in predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 67/548/EGS z namenom njene prilagoditve Uredbi REACH. Podlaga za predlog je člen 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 5. novembra 2003 predložila predlog uredbe o registraciji, ocenjevanju, dovoljevanju in omejevanju kemikalij (REACH) in predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 67/548/EGS z namenom njene prilagoditve Uredbi REACH. Podlaga za predlog je člen 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

| 2. | Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje podal 31. marca 2004 (1). |
| --- | --- |

2.

Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje podal 31. marca 2004 (1).

| 3. | Evropski parlament je svoje mnenje podal na prvi obravnavi 17. novembra 2005. |
| --- | --- |

3.

Evropski parlament je svoje mnenje podal na prvi obravnavi 17. novembra 2005.

| 4. | Svet je 13. decembra 2005 soglasno dosegel politični dogovor o kompromisnem besedilu z namenom sprejetja skupnega stališča. |
| --- | --- |

4.

Svet je 13. decembra 2005 soglasno dosegel politični dogovor o kompromisnem besedilu z namenom sprejetja skupnega stališča.

| 5. | Svet je skupno stališče v skladu s členom 251 Pogodbe ES sprejel dne 27. junija 2006. |
| --- | --- |

5.

Svet je skupno stališče v skladu s členom 251 Pogodbe ES sprejel dne 27. junija 2006.

II.   CILJI

Na podlagi znatnega razkoraka v poznavanju kemikalij, ki se šteje za glavno slabost sedanje politike EU o kemikalijah, želi predlog o „REACH“ doseči ravnovesje med varovanjem zdravja ljudi in okolja ter vplivom na konkurenčnost, zlasti na konkurenčnost malih in srednje velikih podjetij (MSP), ter med poenostavitvijo upravnih postopkov in učinkovito rabo omejenih sredstev.

Natančneje — nekateri glavni cilji novega sistema so:

| — | vzpostaviti usklajen sistem registracije, oblikovan za zagotavljanje osnovnih informacij o nevarnostih in tveganju za nove in obstoječe snovi, ki se proizvajajo ali uvažajo v EU; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti usklajen sistem registracije, oblikovan za zagotavljanje osnovnih informacij o nevarnostih in tveganju za nove in obstoječe snovi, ki se proizvajajo ali uvažajo v EU;

| — | prenesti dokazno breme z organov držav članic na proizvajalce in uvoznike, ki bodo odgovorni za dokazovanje, da se snov lahko uporablja varno; |
| --- | --- |

—

prenesti dokazno breme z organov držav članic na proizvajalce in uvoznike, ki bodo odgovorni za dokazovanje, da se snov lahko uporablja varno;

| — | uvesti odgovornost za uporabnike na nižji stopnji, da zagotovijo informacije glede uporab snovi in z njimi povezanih ukrepov za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

—

uvesti odgovornost za uporabnike na nižji stopnji, da zagotovijo informacije glede uporab snovi in z njimi povezanih ukrepov za obvladovanje tveganja;

| — | ohraniti obstoječi sistem omejevanja in kot nov instrument uvesti postopek za izdajo dovoljenja za najbolj nevarne snovi; |
| --- | --- |

—

ohraniti obstoječi sistem omejevanja in kot nov instrument uvesti postopek za izdajo dovoljenja za najbolj nevarne snovi;

| — | zagotoviti preglednost in dostopnost javnosti z omogočanjem lažjega dostopa do zadevnih informacij o kemikalijah; |
| --- | --- |

—

zagotoviti preglednost in dostopnost javnosti z omogočanjem lažjega dostopa do zadevnih informacij o kemikalijah;

| — | vzpostaviti osrednji organ, ki bo olajšal upravljanje REACH in zagotovil, da se sistem usklajeno uporablja v celotni EU. |
| --- | --- |

—

vzpostaviti osrednji organ, ki bo olajšal upravljanje REACH in zagotovil, da se sistem usklajeno uporablja v celotni EU.

III.   SKUPNO STALIŠČE

Ob upoštevanju omenjenih ciljev ter zapletene zgradbe kemične industrije in njene dobavne verige, je Svet soglašal z besedilom, ki želi zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in okolja ob omejevanju upravnih bremen in stroškov evropske industrije, da se ohrani njena konkurenčnost in inovacijske sposobnosti.

Besedilo predloga je bilo med razpravami Sveta v zadnjih dveh letih temeljito revidirano. V času tega postopka so bila predsedstva Sveta stalno v stiku z Evropskim parlamentom, kar je pripomoglo k bistvenemu zbližanju stališč teh dveh institucij. Zato se je okoli 200 sprememb iz mnenja Evropskega parlamenta s prve obravnave odrazilo v celoti, delno ali načeloma v skupnem stališču.

Vse spremembe Sveta izvirnega predloga je Komisija sprejela.

Uvodne izjave

Na splošno je skupno stališče skladno z okoli 20 spremembami Evropskega parlamenta, ki so v skladu s pristopom iz pravnih določb (členi in priloge).

Poleg tega skupno stališče ne upošteva smisla nekaterih sprememb:

Svet glede spremembe 11 (deloma povezana s spremembama 59 in 364, ki se navezujeta na drugi odstavek člena 1), ki za proizvajalce, uvoznike in uporabnike na nižji stopnji uvaja „dolžnost skrbnega ravnanja“, da se snovi uporabljajo in dajejo v promet na način, ki ne škoduje zdravju ljudi ali okolju, meni, da zadoščajo določbe člena 1, ki je bil spremenjen tako, da določa, da kemikalije ne smejo škodljivo vplivati na zdravje ljudi ali okolje.

Svet glede sprememb 3, 416 in 419, ki se nanašajo na konkurenčnost in inovacijske sposobnosti evropske kemične industrije ter na združljivost Uredbe REACH z zahtevami STO, meni, da je REACH v skladu z obveznostmi STO in bi sama po sebi morala spodbujati inovacije ter s tem ohranjati ali okrepiti konkurenčnost. Svet ponovno meni, da so zadostne določbe člena 1, kakor je bil spremenjen, tako da izraža, da je eden od namenov Uredbe zagotoviti prost promet blaga ob krepitvi konkurenčnosti in inovacij.

Smisel sprememb 22 in 363, ki poudarjata, da je treba posebno pozornost nameniti malim in srednje velikim podjetjem (MSP), je na splošno del več sprememb, ki so vključene v skupno stališče. Poleg tega je za Svet pomembno, da se vključi nova uvodna izjava 8, ki poudarja potrebo po posebnem upoštevanju možnega vpliva REACH na MSP in potrebo, da se prepreči kakršna koli diskriminacija v zvezi z njimi.

Druge spremembe uvodnih izjav niso bile odražene, saj ne bi bile v skladu s pristopom Sveta iz skupnega stališča (spremembe 2, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 15, 17, 23, 24, 25, 27, 28, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 37, 38, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 52, 54, 55, 56, 57, 58, 90, 361 in 424).

Naslov I — Področje uporabe in opredelitve

Svet je v skupnem stališču prečistil in pojasnil področje uporabe uredbe ter pojasnil nekatere izjeme (npr. za odpadke, snovi, ki se uporabljajo v hrani ali krmi in v nekaterih primerih za namene obrambe). Poleg tega oprostitve registracije za posamezne snovi iz Priloge IV niso bile spremenjene (izjema je le vključitev celulozne kaše), vendar jih bo Komisija skupaj s Prilogama I in V revidirala, in sicer 12 mesecev po začetku veljavnosti REACH. Kategorije oprostitev registracije iz Priloge V so bile spremenjene, zlasti tiste, ki so povezane z naravnimi snovmi, kakor so rude, koncentrati rud, minerali in cementni klinker. Opredelitve pojmov iz člena 3 so bile prilagojene, da bi upoštevale pristop Sveta iz skupnega stališča.

Na tej podlagi skupno stališče v celoti, načeloma ali delno odraža spremembe Evropskega parlamenta 65, 68, 69, 74, 79, 372, 376, 377, 462rev, 463rev, 464rev, 465rev, 466rev, 469rev in 983.

Svet glede spremembe 67, ki obravnava zlitine in njihovo opredelitev kakor posebnih pripravkov, pozdravlja namero Komisije, izraženo v novi uvodni izjavi, da bo v tesnem sodelovanju z državami članicami in interesnimi skupinami oblikovala navodila o oceni posebnih pripravkov.

Spremembe, ki niso v skladu s pristopom Sveta, se ne odražajo v skupnem stališču (spremembi 59 in 364 (glej zgoraj pod „Uvodne izjave“), spremembe 60, 66, 70, 71, 75, 76, 77, 78, 80, 82, 673 in 676).

Naslov II — Registracija

Da bi vključili glavne elemente predloga „ena snov — ena registracija“ (OSOR), ki je bil uveden v času preučitve s strani Sveta, so bile spremenjene določbe o večkratnih registracijskih zavezancih za isto snov. Skupno stališče določa, da morajo vsi proizvajalci ali uvozniki iste snovi predložiti skupaj določene dele registracijske dokumentacije. Za primer nesoglasij med registracijskimi zavezanci o izbiri podatkov, kadar bi skupna predložitev predstavljala nesorazmerno porazdelitev stroškov in bi to vodilo do izmenjave poslovno občutljivih informacij, pa so bile vključene posebne možnosti za zavrnitev te obveznosti.

Snovi, ki so namenoma izpuščene iz izdelkov, bodo načeloma obravnavane enako kakor vse druge snovi in registrirane v skladu z obdobji postopnega uvajanja, tj. 3, 6 in 11 let. Poleg tega bodo proizvajalci in uvozniki izdelkov prijavili snovi, ki izpolnjujejo merila za pridobitev dovoljenja, če jih ti izdelki vsebujejo nad določeno ravnjo in se izpostavljenosti ljudi ali okolja med življenjskim krogom ne more izključiti.

Če Agencija meni, da obstajajo razlogi za sum, da je snov izpuščena iz izdelkov in da to izpuščanje predstavlja tveganje za zdravje ljudi ali okolje, lahko sprejme odločitev, s katero od proizvajalcev ali uvoznikov izdelkov zahteva, naj predložijo registracijo.

Registracijski zavezanci bi morali imeti možnost, da prostovoljno uporabljajo kategorije uporabe in izpostavljenosti v zvezi z informacijami, ki se predložijo ob registraciji. Možna je prostovoljna zagotovitev kakovosti registracijske dokumentacije s strani ocenjevalca, ki ga kot ustrezno izkušenega izbere registracijski zavezanec.

Informacije, ki se predložijo v zvezi s količino, morajo biti:

| — | Snovi v postopnem uvajanju, ki so v majhnih količinah (proizvedene ali uvožene v količini 1 do 10 ton na proizvajalca ali uvoznika letno): če snov v postopnem uvajanju znotraj tega količinskega razpona izpolnjuje preprosta merila, ki jo označujejo kot potencialno zaskrbljujočo, mora registracijski zavezanec zagotoviti popolne informacije iz Priloge VII. V drugi primerih je treba zagotoviti le informacije o fizikalno-kemijskih lastnostih, ki so navedene v oddelku 5 Priloge VII, in informacije, ki so na razpolago registracijskemu zavezancu.
  Omenjena merila so določena v Prilogi III. Merila morajo biti jasna, preprosta za uporabo v industriji in se morajo navezovati na znane informacije o lastnostih snovi, uporabah in možni izpostavljenosti.
  Ker se bo Priloga VII uporabljala le za omejeno število snovi v tem količinskem razponu, vključuje skupno stališče dodatne zahteve po informacijah v zvezi z akutno strupenostjo, biorazgradljivostjo in strupenostjo za alge.
  Registracijski zavezanci bi morali zagotoviti popolne informacije iz Priloge VII za vse snovi, ki niso v postopnem uvajanju. |
| --- | --- |

—

Snovi v postopnem uvajanju, ki so v majhnih količinah (proizvedene ali uvožene v količini 1 do 10 ton na proizvajalca ali uvoznika letno): če snov v postopnem uvajanju znotraj tega količinskega razpona izpolnjuje preprosta merila, ki jo označujejo kot potencialno zaskrbljujočo, mora registracijski zavezanec zagotoviti popolne informacije iz Priloge VII. V drugi primerih je treba zagotoviti le informacije o fizikalno-kemijskih lastnostih, ki so navedene v oddelku 5 Priloge VII, in informacije, ki so na razpolago registracijskemu zavezancu.

Omenjena merila so določena v Prilogi III. Merila morajo biti jasna, preprosta za uporabo v industriji in se morajo navezovati na znane informacije o lastnostih snovi, uporabah in možni izpostavljenosti.

Ker se bo Priloga VII uporabljala le za omejeno število snovi v tem količinskem razponu, vključuje skupno stališče dodatne zahteve po informacijah v zvezi z akutno strupenostjo, biorazgradljivostjo in strupenostjo za alge.

Registracijski zavezanci bi morali zagotoviti popolne informacije iz Priloge VII za vse snovi, ki niso v postopnem uvajanju.

| — | Le en preskus strupenosti za razmnoževanje je predlagan za Prilogo VIII (Dodatne zahteve po standardnih informacijah za snovi, ki se proizvajajo ali uvažajo v količinah 10 ton ali več na proizvajalca ali uvoznika letno). |
| --- | --- |

—

Le en preskus strupenosti za razmnoževanje je predlagan za Prilogo VIII (Dodatne zahteve po standardnih informacijah za snovi, ki se proizvajajo ali uvažajo v količinah 10 ton ali več na proizvajalca ali uvoznika letno).

| — | Prilogi IX in X (Dodatne zahteve po standardnih informacijah za snovi, ki se proizvajajo ali uvažajo v količinah 100 ton ali več oziroma 1 000 ton ali več na proizvajalca ali uvoznika letno) nista bili bistveno spremenjeni. Komisija bo v 18 mesecih od začetka veljavnosti te uredbe sprejela merila, ki določajo, kaj pomeni ustrezna utemeljitev za opustitev nekaterih preskusov iz prilog VIII–X na podlagi poteka(-ov) izpostavljenosti, oblikovanih v poročilu o kemijski varnosti. |
| --- | --- |

—

Prilogi IX in X (Dodatne zahteve po standardnih informacijah za snovi, ki se proizvajajo ali uvažajo v količinah 100 ton ali več oziroma 1 000 ton ali več na proizvajalca ali uvoznika letno) nista bili bistveno spremenjeni. Komisija bo v 18 mesecih od začetka veljavnosti te uredbe sprejela merila, ki določajo, kaj pomeni ustrezna utemeljitev za opustitev nekaterih preskusov iz prilog VIII–X na podlagi poteka(-ov) izpostavljenosti, oblikovanih v poročilu o kemijski varnosti.

Skupno stališče v zvezi s snovmi v postopnem uvajanju določa vključitev v prvo stopnjo registracije snovi, ki so potencialno obstojne, se lahko kopičijo v organizmih in so strupene (PBT) na podlagi trenutnih meril za razvrstitev in so proizvedene ali uvožene v količini nad 100 ton na proizvajalca ali uvoznika letno.

Namen Sveta je bil, vzeto v celoti, oblikovanje izvedljivega in manj obremenjujočega sistema registracije ob hkratnem zagotavljanju, da industrija pridobi dovolj informacij za omogočanje varne uporabe snovi in da se organom in uporabnikom na nižji stopnji omogoči dostop do informacij.

Skupno stališče v skladu z omenjenimi pomisleki odraža v celoti, načelno ali deloma naslednje spremembe: 88, 89, 97, 99, 104, 108, 109, 112, 116, 117, 118, 119, 373, 380, 381, 382, 386, 387 in 436.

Skupno stališče ne sprejema nekaterih sprememb, ki ne bi bile v skladu z zgoraj omenjenim pristopom (Spremembe 90, 96, 105, 106, 110, 113, 114, 121, 374, 375, 422, 469rev, 433, 549, 575rev, 584, 593, 594, 595, 596, 611 in 960).

Podrobneje — Svet glede sprememb 96, 106, 108 in 549, katerih namen je zmanjšanje števila preskusov na živalih, popolnoma soglaša s ciljem, izraženim v teh spremembah, vendar meni, da je ta upoštevan v okviru člena 13(2), ki določa, da bodo preskusne metode ustrezno spremenjene z namenom izpopolniti, zmanjšati ali nadomestiti preskuse na živalih. Zamisel je priznana tudi v okviru predloga OSOR in z njim povezanih sprememb Naslova III glede izmenjave podatkov, ki mora privesti k manjšemu številu preskusov na vretenčarjih.

Druge spremembe, kakor npr. spremembe 593, 594, 595 in 596 niso bile sprejete, predvsem ker v to uredbo ne bi bilo primerno vključiti določbe o skupinah podjetij.

Končno, ker se tveganje zaradi izpostavljenosti na splošno šteje za razmeroma nizko in ker bi to naložilo preveliko breme malim in srednje velikim podjetjem (MSP), ni bila sprejeta sprememba 110, ki bi uvedla zahtevo, da je treba za vse snovi v postopku registracije izdelati oceno kemijske varnosti.

Naslov III — Izmenjava podatkov in preprečevanje nepotrebnega preskušanja

Skupno stališče določa, da si morajo potencialni registracijski zavezanci izmenjati informacije, pridobljene v preskusih na vretenčarjih. Informacije o preskusih, ki niso bili izvedeni na živalih, je treba izmenjati, če to zahteva drug potencialni registracijski zavezanec. Praviloma pa se bodo glede delitve stroškov sporazumeli potencialni registracijski zavezanci sami na pošten, sorazmeren in nediskriminatoren način, zlasti kar zadeva mala in srednje velika podjetja.

Za primere, ko se potencialni registracijski zavezanci sami ne morejo sporazumeti glede delitve stroškov, je vključena jasna in nedvoumna določba o enakovredni razdelitvi stroškov.

Za lažjo izmenjavo podatkov je bila uvedena enotna faza predhodne registracije, ki se bo začela 12 mesecev po začetku veljavnosti Uredbe in zaključila 18 mesecev po začetku veljavnosti Uredbe.

Dejstvo, da je v skupnem stališču v celoti, načelno ali deloma odraženih 30 sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel med prvo obravnavo (spremembe 27, 123, 125, 126, 128, 130, 131, 132, 134, 136, 137, 138, 142, 143, 147, 148, 149, 151, 153, 154, 358, 367, 369rev, 370, 371, 379 in 384), kaže, da imata Evropski parlament in Svet skupne cilje, zlasti glede zmanjšanja preskušanja na vretenčarjih in lažje izmenjave podatkov.

Skupno stališče ne vključuje spremembe 383, ki predvideva, da bi bil vsak povzetek študij ali okvirni povzetek študij prosto na razpolago šele 15 let po predložitvi v okviru postopka registracije, saj bi to povečalo splošne stroške REACH in bi lahko povečalo breme za industrijo, zlasti MSP.

V skupnem stališču nista sprejeti dve spremembi, ki določata, da mora biti delitev stroškov sorazmerna z obsegom proizvodnje (spremembi 150 in 155).

Druge spremembe niso odražene, saj ne bi bile v skladu s pristopom Sveta (spremembe 129, 135, 139, 140, 150, 152, 155, 156, 368, 383 in 385).

Naslov IV — Obveščanje v dobavni verigi

Svet je v skupno stališče vključil dodatno zahtevo po varnostnih listih za snovi, ki so obstojne, se lahko kopičijo v organizmih in so strupene ali zelo obstojne in se zelo lahko kopičijo v organizmih ter za nekatere pripravke, ki te snovi vsebujejo. Pojasnjena je bila vloga distributerjev pri zagotavljanju pretoka informacij vzdolž dobavne verige. Uvedene so bile nekatere spremembe k Prilogi II (Splošne določbe za ocenjevanje snovi in pripravo poročil o kemijski varnosti (CSR)) in Prilogi II (Navodila za pripravo varnostnih listov (SDS)).

Na podlagi tega pristopa je v skupnem pristopu odražena večina sprememb, ki jih je med prvo obravnavo sprejel Evropski parlament (spremembe 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 366 in 710).

Skupno stališče ne vključuje spremembe 365, ki določa, da bi proizvajalci delavcem zagotovili dostop do informacij, posredovanih v dobavni verigi, saj je to odgovornost delodajalca. Sprememba 168 glede obveznosti dobavitelja, da zagotovi dostop do informacij o prodanih snoveh, ni bila sprejeta, saj morajo takšno določbo urejati splošna pravila o sporočanju informacij znotraj dobavne verige.

Naslov V — Uporabniki na nižji stopnji

Skupno stališče pojasnjuje vlogo distributerjev in uporabnikov na nižji stopnji v dobavni verigi, zlasti glede tega, kako se morajo proizvajalci, uvozniki in uporabniki na nižji stopnji odzivati na informacije o opredeljenih uporabah, ki jih zagotovijo distributerji in/ali uporabniki na nižji stopnji. Podobno kot sprememba 719 tudi skupno stališče pojasnjuje, da lahko uporabniki na nižji stopnji sodelujejo v forumu za izmenjavo informacij o snoveh (SIEF). Končno, skupno stališče pojasnjuje primere, v katerih morajo uporabniki na nižji stopnji izvesti oceno kemijske varnosti (CSA) in pripraviti poročilo o kemijski varnosti (CSR), zlasti z določitvijo najnižjega praga, tj. 1 tone; pod tem pragom se poročilo o kemijski varnosti ne zahteva. Nazadnje se je Svet v skupnem stališču odločil, da bo črtal Prilogo Ib (Ocena kemijske varnosti za pripravke), saj je znanstvena metodologija, na kateri bo temeljila ta priloga, še vedno v razvoju.

Na podlagi tega v skupnem stališču niso sprejete nekatere spremembe, ki jih je med prvo obravnavo sprejel Evropski parlament (spremembi 169 in 726). Glede spremembe 169, ki bi za MSP uvedla enostavnejši postopek, se Svet strinja, da je treba zmanjšati breme za to skupino podjetij. To je jasno izraženo v uvodni izjavi 8 (posebej je treba upoštevati možni vpliv REACH na MSP) in uvodni izjavi 34 (navodila), členu 73 (zmanjšane pristojbine za MSP) in členu 76 (pomoč agencije).

Naslov VI — Ocenjevanje

Svet se je v skupnem stališču odločil za spodaj opisani pristop:

| — | Glede ocenjevanja dokumentacije se odgovornost (tako za preverjanje predlogov za preskuse kakor tudi za preskuse skladnosti) prenese na Agencijo. Agencija bo lahko odločila o najboljšem načinu za izpolnitev teh obveznosti, vključno z možnostjo uporabe zunanjih virov. |
| --- | --- |

—

Glede ocenjevanja dokumentacije se odgovornost (tako za preverjanje predlogov za preskuse kakor tudi za preskuse skladnosti) prenese na Agencijo. Agencija bo lahko odločila o najboljšem načinu za izpolnitev teh obveznosti, vključno z možnostjo uporabe zunanjih virov.

| — | Opraviti je treba najmanjše možno število preskusov skladnosti. To je v zakonodaji določeno pri vrednosti 5 % prejete dokumentacije. Ti preskusi morajo biti osredotočeni (vendar ne izključno) na dokumentacijo, v zvezi s katero je prišlo do nesoglasij med registracijskimi zavezanci za isto snov, kadar se dokumentacija nanaša na snov, ki je navedena v tekočem načrtu za ocenjevanje za celotno EU, ali na dokumentacijo v primeru za snovi, katerih količina znaša 1–10 ton, če popolne informacije iz Priloge VII niso bile predložene. |
| --- | --- |

—

Opraviti je treba najmanjše možno število preskusov skladnosti. To je v zakonodaji določeno pri vrednosti 5 % prejete dokumentacije. Ti preskusi morajo biti osredotočeni (vendar ne izključno) na dokumentacijo, v zvezi s katero je prišlo do nesoglasij med registracijskimi zavezanci za isto snov, kadar se dokumentacija nanaša na snov, ki je navedena v tekočem načrtu za ocenjevanje za celotno EU, ali na dokumentacijo v primeru za snovi, katerih količina znaša 1–10 ton, če popolne informacije iz Priloge VII niso bile predložene.

| — | Glede ocenjevanja snovi se bo vzpostavil enotni tekoči načrt za ocenjevanje snovi za celotno EU, ki ga s pomočjo podatkov držav članic pripravi Agencija. |
| --- | --- |

—

Glede ocenjevanja snovi se bo vzpostavil enotni tekoči načrt za ocenjevanje snovi za celotno EU, ki ga s pomočjo podatkov držav članic pripravi Agencija.

| — | Agencija je odgovorna za usklajevanje procesa ocenjevanja snovi, izvajanje ocenjevanja pa zaupa pristojnim organom držav članic. Pristojni organi držav članic lahko, če je to primerno, ocenjevanje izvedejo s pomočjo strokovnih inštitutov. |
| --- | --- |

—

Agencija je odgovorna za usklajevanje procesa ocenjevanja snovi, izvajanje ocenjevanja pa zaupa pristojnim organom držav članic. Pristojni organi držav članic lahko, če je to primerno, ocenjevanje izvedejo s pomočjo strokovnih inštitutov.

Na podlagi sprejetega pristopa skupno stališče v celoti, načelno ali deloma odraža spremembe 171, 174, 175, 178, 179, 180, 181, 182, 183, 184, 185, 187, 188, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 197, 199, 201, 205, 206, 207, 208, 209, 211, 213, 470rev, 729, 730, 733, 739, 744, 745 in 746.

Skupno stališče ne odraža sprememb, ki bi Agenciji podelile polno odgovornost za ocenjevanje snovi (spremembe 170, 202, 203, 742 in 743), čeprav se je skupno stališče bistveno premaknilo v to smer. Kakor omenjeno, Svet meni, da je najbolj izvedljiva rešitev ta, da je Agencija odgovorna za usklajevanje procesa ocenjevanja snovi, izvajanje ocenjevanja pa zaupa pristojnim organom držav članic. Svet v skladu s tem pristopom podpira stališče Evropskega parlamenta, da je treba Agenciji nameniti vidnejšo vlogo v celotnem procesu ocenjevanja, npr. z razvijanjem meril za določitev prednostnega seznama snovi in oblikovanjem tekočega akcijskega načrta Skupnosti za snovi, ki se bodo ocenjevale.

Glede spremembe 177, ki zadeva obvezno posvetovanje z Evropskim centrom za validacijo alternativnih metod (ECVAM) pred odločitvijo za preskušanje na živalih in ni bila neposredno priznana v skupnem stališču. Vendar člen 13(2) določa, da bodo preskusne metode ustrezno spremenjene z namenom izpopolniti, zmanjšati ali nadomestiti poskuse na živalih, kar gre v isto smer, saj bo pri tem sodeloval EVCAM.

Ker to ne bi bilo v skladu z izbranim pristopom, skupno stališče ne vključuje sprememb 173, 176, 186, 189, 194, 198, 200, 204 in 212.

Naslov VII — Dovoljevanje

Številne spremembe so bile vključene v skupno stališče Sveta, katerega namen je krepitev področja dovoljevanja ob hkratnem zagotavljanju izvedljivosti določb.

Področje uporabe dovoljevanja iz člena 56(a) do (e) predloga Komisije ni bilo spremenjeno. Vendar pa je bilo v skladu s spremembo 217 pojasnjeno besedilo člena 56(f).

Agencija bo za namene povečane preglednosti in lažjega načrtovanja znotraj industrije objavila seznam snovi, ki izpolnjujejo merila za pridobitev dovoljenja iz člena 56. Na objavljenem seznamu bodo prav tako navedene snovi, ki so zajete v delovni načrt Agencije za vključitev v Prilogo XIV. Snovi bodo opredeljene in vključene na seznam po obdobju javnih posvetovanj. To je podobno stališču Evropskega parlamenta z vključitvijo prilog XIIIa in XIIIb (sprememba 215).

Dovoljenje se bo smelo izdati, kadar so tveganja, ki izhajajo iz uporabe snovi, ustrezno nadzorovana ali če se dokaže, da socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi ali okolje, ki izhaja iz uporabe snovi, ter če niso na voljo ustrezne nadomestne snovi ali tehnologije. Pojasnjeno je bilo, da se potek „primernega nadzora“ za izdajo dovoljenja ne uporablja za PBT, vPvB ali snovi, ki izpolnjujejo merila iz točk (a) do (c) in (f) člena 54 za katere se ne more določiti praga v skladu z oddelkom 6.4 Priloge I. Pojasnjeno je bilo tudi, da bo Komisija revidirala Prilogo I v roku dvanajstih mesecev po začetku veljavnosti Uredbe.

Obstoj postopka za izdajo dovoljenja bi sam po sebi spodbudil nadomestitev, saj za manj nevarne snovi ne bi bilo treba izdati dovoljenja. Da bi se še naprej spodbujal razvoj varnejših nadomestnih snovi, bodo poleg tega vse vloge za izdajo dovoljenja vsebovale analizo razpoložljivih nadomestnih možnosti, ob upoštevanju z njimi povezanih tveganj ter tehnične in ekonomske izvedljivosti nadomestitve. Poleg tega se bodo vse izdaje dovoljenj pregledale v časovno omejenih rokih in jih običajno nadzoruje imetnik dovoljenja. Dolžina časovno omejenih rokov za preverjanje se določi za vsak primer posebej.

Da bi se zapolnila morebitna vrzel, bo Agencija obravnavala potrebo po omejitvah znotraj EU glede uporabe snovi v izdelkih takrat, ko bo ta snov vključena v Prilogo XIV.

V skladu s tem pristopom skupno stališče v celoti, načelno ali deloma vključuje spremembe 215, 216, 217, 219, 223, 226, 227, 229, 235, 236, 237, 241, 242, 243, 245, 470rev, 471 in 568.

Skupno stališče ne sprejema sprememb 214 in 232, ki bi zahtevali obvezno nadomestitev, kadar so na voljo ustrezne nadomestne možnosti. Da bi se zaščitila konkurenčnost evropske kemične industrije, istočasno pa varovalo zdravje ljudi in okolje, Svet meni, da ukrepi, ki so vključeni v skupno stališče, zagotavljajo bolj uravnoteženo in izvedljivo rešitev.

V skladu s tem prepričanjem skupno stališče ne odraža spremembe 221 glede petletnih omejitev rokov za preverjanje snovi, ki so vključene v Prilogo XIV, ali dela spremembe 235 glede petletne časovne omejitve za izdana dovoljenja.

Na splošno številne spremembe (218, 220, 222, 224, 225, 228, 230, 231, 232, 233, 234, 238, 239, 240, 244 in 246) niso bile odražene v skupnem stališču, saj to ne bi bilo v skladu s pristopom Sveta.

Naslov VIII — Omejevanje

Svet je v skupno stališče vključil prehodno obdobje po začetku veljavnosti REACH, kar bi državam članicam omogočilo posodobitev obstoječe nacionalne zakonodaje v povezavi z obstoječimi omejitvami glede dajanja v promet in uporabe kemikalij. Poleg tega je predložil pojasnila k prilogama XV (Dokumentacija) in XVI (Socialno-ekonomska analiza).

V skladu s tem pristopom skupno stališče v celoti, načelno ali deloma odraža spremembe 247, 569, 570, 571, 572, 789 in 985.

Spremembi 248 in 251 nista odraženi v skupnem stališču.

Naslov IX — Pristojbine in takse

Svet je uvedel nov naslov, ki pojasnjuje, da se bo pobiranje pristojbin in taks v okviru uredbe vključilo v uredbo Komisije. Novi naslov vključuje načela za te pristojbine in takse, vključno z zamislijo, da bodo nekateri dohodki Agencije posredovani pristojnim organom držav članic, ki so odgovorni za izvajanje dela v skladu z REACH. Malim in srednje velikim podjetjem se bodo vedno zaračunavale nižje pristojbine.

Naslov X — Agencija

Skupno stališče Sveta pojasnjuje ta naslov v nekaj točkah, vključno z:

| — | Vsaka država članica bo imela enega predstavnika v upravnem odboru. |
| --- | --- |

—

Vsaka država članica bo imela enega predstavnika v upravnem odboru.

| — | Vključeno je bilo pojasnilo glede postopkov pritožbe. |
| --- | --- |

—

Vključeno je bilo pojasnilo glede postopkov pritožbe.

| — | Določeno je, da morajo biti jezikovna pravila v Agenciji v skladu z Uredbo št. 1/58. |
| --- | --- |

—

Določeno je, da morajo biti jezikovna pravila v Agenciji v skladu z Uredbo št. 1/58.

| — | Svet se je odločil, da iz Uredbe REACH črta sklic na sedež Agencije (sprememba 219), da bi se izognili kakršni koli nejasnosti v povezavi s Sklepom 2004/97/ES z dne 13. decembra 2003, v katerem je bilo določeno, naj bo sedež Agencije v Helsinkih. |
| --- | --- |

—

Svet se je odločil, da iz Uredbe REACH črta sklic na sedež Agencije (sprememba 219), da bi se izognili kakršni koli nejasnosti v povezavi s Sklepom 2004/97/ES z dne 13. decembra 2003, v katerem je bilo določeno, naj bo sedež Agencije v Helsinkih.

| — | Agencija se bo financirala iz prispevkov iz proračuna Skupnosti, pristojbin, ki jih plača industrija, in prostovoljnih prispevkov držav članic |
| --- | --- |

—

Agencija se bo financirala iz prispevkov iz proračuna Skupnosti, pristojbin, ki jih plača industrija, in prostovoljnih prispevkov držav članic

V skladu z omenjenim osnutkom skupno stališče v celoti, načelno ali deloma odraža naslednje spremembe: 258, 259, 260, 261, 265, 266, 270, 285, 288, 291, 293, 294, 418, 796 in 801.

V skupno stališče niso bile vključene vse spremembe, ki določajo, da mora Agencija nositi celotno odgovornost za upravljanje REACH (zlasti spremembe 253, 256 in 795), ali pa deli sprememb, ki poudarjajo, da je Agencija glavni organ na področju REACH (spremembe 260, 261, 262, 263 in 796).

V skupnem stališču je bila Agenciji namenjena vidnejša vloga v celotnem procesu ocenjevanja, obenem pa je bilo pojasnjeno, da morajo države članice izvajati ocenjevanja snovi.

Svet nadalje ni vključil sprememb 267, 269, 360 in 1037, saj neposredna ali posredna udeležba Evropskega parlamenta pri imenovanju članov upravnega odbora ne bi bila primerna.

Na splošno skupno stališče ne sprejema naslednjih sprememb: 252, 253, 254, 256, 257, 264, 267, 269, 271, 272, 273, 275, 276, 277, 278, 279, 280, 281, 282, 283, 284, 286, 287, 288, 289, 290, 292, 295, 795 in 1037.

Naslov XI — Razvrščanje in označevanje

Skupno stališče Sveta razširja možnost usklajenega razvrščanja in označevanja znotraj EU tudi za tiste končne točke, ki niso bile predlagane s strani Komisije za vsak posamezni primer.

V pričakovanju predloga Komisije o Globalno usklajenem sistemu razvrščanja in označevanja kemikalij (GHS) in v skladu s predlogom Komisije o REACH, se ni zdelo primerno vključiti sprememb 295, 296, 472rev in 473rev.

Naslov XII — Informacije

Ta naslov je bil občutno spremenjen, da bi se njegove določbe uskladile z Uredbo št. 1049/2001 (2) o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije.

Skupno stališče določa, da bi upravni odbor Agencije moral pripraviti podrobna pravila za dostop do informacij, s katerimi razpolaga Agencija (člen 117), v skladu z določbami Aarhuške konvencije in z Uredbo (ES) št. 1049/2001.

V skladu z omenjenim skupno stališče načelno odraža spremembo 297, ki določa, da bodo države članice, Agencija in Komisija vsakih pet let predložile poročilo o pridobljenih izkušnjah.

Skupno stališče prav tako načelno odraža spremembo 301, ki določa, da bo Agencija na spletni strani objavila nezaupne informacije.

Da bi se določbe o dostopu do dokumentov uskladile z Uredbo št. 1049/2001, se odraža načelo sprememb 304 in 814. V skladu s tem pristopom se ni zdelo primerno vključiti sprememb 298, 300 in 808.

Naslov XIII — Pristojni organi

V skupno stališče je bila v skladu z načelom spremembe 305 vključena pojasnitev besedila glede navodil o načinu obveščanja širše javnosti o tveganjih, ki izhajajo iz snovi.

Svet je vključil tudi načelo spremembe 306 o posebni pomoči in svetovanju malim in srednje velikim podjetjem. Svet meni, da bodo pisarne držav članic za pomoč uporabnikom v pomoč industriji, zlasti MSP.

Naslov XIV — Izvrševanje

V skupno stališče je bilo vključeno pojasnilo glede režima sankcij, ki ga določijo države članice.

Skupno stališče ne odraža sprememb 307 in 816, ki forum znotraj Agencije zadolžujeta za pripravo smernic za izvrševanje. Vendar pa mora forum v skladu s predlogom Komisije opredeliti izvedbene strategije ter najboljše prakse pri izvrševanju.

Svet meni, da bi načelo spremembe 362, kakor v primeru spremembe 306, urejale pisarne držav članic za pomoč uporabnikom, kar bi bilo v veliko pomoč MSP. Ta določba temelji tudi na uvodni izjavi 8, ki določa, da je treba MSP nameniti posebno pozornost.

Skupno stališče ne odraža sprememb 817 in 818, saj države članice ne vidijo potrebe po tem, da bi bila Agencija neposredno vključena v izvrševanje Uredbe in pripravo smernic glede sankcij, ki jih je treba sprejeti zaradi kršitev Uredbe.

Naslov XV — Prehodne in končne določbe

Skupno stališče načelno odraža spremembo 309, ki določa, da imajo države članice pravico do ohranitve strožjih ukrepov na področju varovanja delavcev, zdravja ljudi in okolja, če področje ni usklajeno z Uredbo REACH.

Komisija in Svet sta se glede spremembe 822 o pripravi na ustanovitev Agencije v skupni izjavi zavezala, da bosta zagotovila pomoč, ki je nujna pri ustanovitvi Agencije. Prehodno obdobje v zvezi z ustanovitvijo Agencije (in naknadne spremembe k prehodnem obdobju v zvezi z obstoječo zakonodajo) je bilo spremenjeno v skladu z izraženo namero Komisije, da v obdobju po začetku veljavnosti uredbe in do ustanovitve Agencije ne bo izvajala nalog Agencije.

Skupno stališče sprejema redakcijsko spremembo, ki jo predlaga sprememba 317.

Svet v skladu s spremembo 573 (in povezanimi spremembami iz drugih naslovov) prav tako meni, da je primerneje, da Uredba REACH ne ureja področja obstojnih organskih onesnaževal (POP).

Spremembe 311, 312, 313, 314, 315, 316, 318, 474 in 823 niso bile vključene, ker to ne bi bilo v skladu s pristopom iz skupnega stališča.

Priloge

V skupno stališče so bile vključene naslednje ključne spremembe k prilogam:

| — | Oprostitve registracije za posamezne snovi iz Priloge IV niso bile spremenjene (izjema je le vključitev celulozne kaše), vendar jih bo Komisija skupaj s Prilogama I in V revidirala, in sicer 12 mesecev po začetku veljavnosti REACH. |
| --- | --- |

—

Oprostitve registracije za posamezne snovi iz Priloge IV niso bile spremenjene (izjema je le vključitev celulozne kaše), vendar jih bo Komisija skupaj s Prilogama I in V revidirala, in sicer 12 mesecev po začetku veljavnosti REACH.

| — | Spremenjene so bile kategorije oprostitev registracije, navedene v Prilogi V, zlasti tako, da so se vključile naravne snovi, kakor so rude, koncentrati rud, minerali in cementni klinker. |
| --- | --- |

—

Spremenjene so bile kategorije oprostitev registracije, navedene v Prilogi V, zlasti tako, da so se vključile naravne snovi, kakor so rude, koncentrati rud, minerali in cementni klinker.

| — | Merila za snovi v postopnem uvajanju, ki so v majhnih količinah (tiste, ki se proizvajajo ali uvažajo v količini od 1 do 10 ton na proizvajalca ali uvoznika letno), in zahtevajo popolne informacije iz Priloge VII, so določena v Prilogi III. Merila morajo biti jasna, preprosta za uporabo v industriji in se morajo navezovati na znane informacije o lastnostih snovi, uporabah in možni izpostavljenosti. |
| --- | --- |

—

Merila za snovi v postopnem uvajanju, ki so v majhnih količinah (tiste, ki se proizvajajo ali uvažajo v količini od 1 do 10 ton na proizvajalca ali uvoznika letno), in zahtevajo popolne informacije iz Priloge VII, so določena v Prilogi III. Merila morajo biti jasna, preprosta za uporabo v industriji in se morajo navezovati na znane informacije o lastnostih snovi, uporabah in možni izpostavljenosti.

| — | Ker se bo Priloga VII uporabljala le za omejeno število snovi v postopnem uvajanju v količinskem razponu 1-10 ton/leto, je Svet vključil dodatne zahteve po informacijah v zvezi z akutno strupenostjo, biorazgradljivostjo in strupenostjo za alge. |
| --- | --- |

—

Ker se bo Priloga VII uporabljala le za omejeno število snovi v postopnem uvajanju v količinskem razponu 1-10 ton/leto, je Svet vključil dodatne zahteve po informacijah v zvezi z akutno strupenostjo, biorazgradljivostjo in strupenostjo za alge.

| — | Za Prilogo VIII je predviden le en preskus strupenosti za razmnoževanje (dodatne informacije za snovi, ki se proizvajajo ali uvažajo v količinah 10 ton ali več na proizvajalca ali uvoznika letno). |
| --- | --- |

—

Za Prilogo VIII je predviden le en preskus strupenosti za razmnoževanje (dodatne informacije za snovi, ki se proizvajajo ali uvažajo v količinah 10 ton ali več na proizvajalca ali uvoznika letno).

| — | V prilogah IX in X ni bistvenih sprememb zahtev. |
| --- | --- |

—

V prilogah IX in X ni bistvenih sprememb zahtev.

| — | Na splošno priloge od VI do XI vključujejo druge tehnične revizije. |
| --- | --- |

—

Na splošno priloge od VI do XI vključujejo druge tehnične revizije.

| — | Komisija bo v 18 mesecih od začetka veljavnosti te uredbe sprejela merila, ki določajo, kaj pomeni ustrezna utemeljitev za opustitev nekaterih preskusov iz prilog VIII–X na podlagi poteka(-ov) izpostavljenosti, oblikovanih v poročilu o kemijski varnosti. |
| --- | --- |

—

Komisija bo v 18 mesecih od začetka veljavnosti te uredbe sprejela merila, ki določajo, kaj pomeni ustrezna utemeljitev za opustitev nekaterih preskusov iz prilog VIII–X na podlagi poteka(-ov) izpostavljenosti, oblikovanih v poročilu o kemijski varnosti.

| — | Priloga X (preskusne metode) predloga Komisije je bila črtana, preskusne metode pa bodo vključene v ločeno uredbo, ki jo bo sprejela Komisija. |
| --- | --- |

—

Priloga X (preskusne metode) predloga Komisije je bila črtana, preskusne metode pa bodo vključene v ločeno uredbo, ki jo bo sprejela Komisija.

Na podlagi tega skupno stališče v celoti, načelno ali deloma odraža spremembe 320, 388, 322, 323, 324, 327, 389, 390, 391, 392, 394, 395, 396, 397, 398, 399, 400, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 408, 409, 410, 411, 412, 413, 475rev, 476rev, 477rev, 478rev, 660, 865 in 966.

Skupno stališče ne sprejema naslednjih sprememb: 321, 328, 329, 337, 351, 393, 401, 574, 831 in 965.

Spremembe Direktive Sveta 67/548/EGS — Nevarne snovi

Skupno stališče uvaja nekaj dodatnih tehničnih sprememb Direktive 67/548/EGS, ki izhajajo iz sprememb Uredbe REACH v zvezi s prehodnim obdobjem za ustanovitev Agencije.

V skladu s pristopom iz Naslova XII (Informacije) Uredbe REACH je Svet menil, da ni primerno vključiti sprememb 1, 2 in 3.

IV.   SKLEP

Svet meni, da je skupno stališče, ki je rezultat obsežnih priprav in pogajanj vse od leta 2003 ter ga Komisija popolnoma podpira, v celoti usklajeno z različnimi cilji REACH. Zato želi skupno stališče oblikovati izvedljiv in učinkovit sistem, ki predstavlja pravo razmerje med varovanjem zdravja ljudi in okolja ter ohranjanjem konkurenčnosti industrije EU.

Zaradi pogostih stikov in izmenjav mnenj med ustreznimi predsedstvi Sveta in ključnimi akterji Evropskega parlamenta so se stališča teh dveh institucij med postopkom bistveno zbližala. To zbližanje se močno odraža v skupnem stališču.

---

(1)  UL C 112, 30.4.2004, str. 92.

(2)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

---

| 14.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 276/252 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 276/252

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 18/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 27. junija 2006

z namenom sprejetja Direktive 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. .../2006 o registraciji, ocenjevanju, dovoljevanju in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije

(2006/C 276 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glede na sprejetje Uredbe (ES) št. .../2006 (3) je treba prilagoditi Direktivo Sveta 67/548/EGS (4) ter črtati njene določbe o obveščanju in oceni tveganja kemikalij — |
| --- | --- |

(1)

Glede na sprejetje Uredbe (ES) št. .../2006 (3) je treba prilagoditi Direktivo Sveta 67/548/EGS (4) ter črtati njene določbe o obveščanju in oceni tveganja kemikalij —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 67/548/EGS se spremeni, kakor sledi:

| (1) | v odstavku 1 člena 1 se črtajo točke (a), (b) in (c); |
| --- | --- |

(1)

v odstavku 1 člena 1 se črtajo točke (a), (b) in (c);

| (2) | v odstavku 1 člena 2 se črtajo točke (c), (d), (f) in (g); |
| --- | --- |

(2)

v odstavku 1 člena 2 se črtajo točke (c), (d), (f) in (g);

| (3) | člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Preizkušanje in ocena lastnosti snovi
  Za preskuse na snoveh, ki se opravijo na podlagi te direktive, se upoštevajo zahteve iz člena 13 Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o registraciji, ocenjevanju, dovoljevanju in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (5). |
| --- | --- |

(3)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Preizkušanje in ocena lastnosti snovi

Za preskuse na snoveh, ki se opravijo na podlagi te direktive, se upoštevajo zahteve iz člena 13 Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o registraciji, ocenjevanju, dovoljevanju in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (5).

| (4) | člen 5 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se snovi kot take ali v pripravkih ne morejo dajati v promet, če niso zapakirane in označene v skladu s členi 22 do 25 te direktive ter merili iz Priloge VI te direktive, pri registriranih snoveh pa v skladu z informacijami, pridobljenimi pri uporabi členov 12 in 13 Uredbe (ES) št. .../2006, razen pripravkov, za katere se uporabljajo določbe iz drugih direktiv.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 5 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se snovi kot take ali v pripravkih ne morejo dajati v promet, če niso zapakirane in označene v skladu s členi 22 do 25 te direktive ter merili iz Priloge VI te direktive, pri registriranih snoveh pa v skladu z informacijami, pridobljenimi pri uporabi členov 12 in 13 Uredbe (ES) št. .../2006, razen pripravkov, za katere se uporabljajo določbe iz drugih direktiv.“;

| (b) | odstavek (2) se nadomesti z naslednjim:
  „(2)   Ukrepi iz prvega pododstavka odstavka 1 se uporabljajo, dokler se snov ne vključi v Prilogo I ali se sprejme odločitev, da se snov ne bo vključila, v skladu s postopkom iz člena 29.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek (2) se nadomesti z naslednjim:

„(2)   Ukrepi iz prvega pododstavka odstavka 1 se uporabljajo, dokler se snov ne vključi v Prilogo I ali se sprejme odločitev, da se snov ne bo vključila, v skladu s postopkom iz člena 29.“;

| (5) | členi 7 do 15 se črtajo; |
| --- | --- |

(5)

členi 7 do 15 se črtajo;

| (6) | člen 16 se črta; |
| --- | --- |

(6)

člen 16 se črta;

| (7) | členi 17 do 20 se črtajo; |
| --- | --- |

(7)

členi 17 do 20 se črtajo;

| (8) | člen 27 se črta; |
| --- | --- |

(8)

člen 27 se črta;

| (9) | člen 32 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 32
  Sklicevanja
  Sklicevanja na priloge VIIA, VIIB, VIIC in VIII te direktive se razlagajo kot sklicevanja na ustrezne priloge VI, VII, VII, IX, X in XI Uredbe (ES) št..../2006.“; |
| --- | --- |

(9)

člen 32 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 32

Sklicevanja

Sklicevanja na priloge VIIA, VIIB, VIIC in VIII te direktive se razlagajo kot sklicevanja na ustrezne priloge VI, VII, VII, IX, X in XI Uredbe (ES) št..../2006.“;

| (10) | Priloga V se črta; |
| --- | --- |

(10)

Priloga V se črta;

| (11) | Priloga VI se spremeni, kakor sledi:






  (a) | v oddelkih 1.6.2, 1.7.2, 1.7.3, 2.1, 2.2.1, 2.2.2, 2.2.2.1, 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 3.1.1, 3.1.5.1, 3.1.5.2, 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3, 3.2.5, 3.2.6.1, 3.2.6.2, 3.2.7.2, 4.2.3.3, 5.1.3, 9.1.1.1, 9.1.1.2, 9.3 in 9.5 te priloge se besedilo „Priloga V“ in „Priloga V te direktive“ nadomesti z „Uredba Komisije o preskusnih metodah, kakor je določeno v členu 13(2) Uredbe (ES) št. .../2006“; |
| --- | --- | --- |

(11)

Priloga VI se spremeni, kakor sledi:

(a)

v oddelkih 1.6.2, 1.7.2, 1.7.3, 2.1, 2.2.1, 2.2.2, 2.2.2.1, 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 3.1.1, 3.1.5.1, 3.1.5.2, 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3, 3.2.5, 3.2.6.1, 3.2.6.2, 3.2.7.2, 4.2.3.3, 5.1.3, 9.1.1.1, 9.1.1.2, 9.3 in 9.5 te priloge se besedilo „Priloga V“ in „Priloga V te direktive“ nadomesti z „Uredba Komisije o preskusnih metodah, kakor je določeno v členu 13(2) Uredbe (ES) št. .../2006“;

| (b) | oddelek 1.6.1, točka (a), se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | za snovi, za katere se zahtevajo informacije iz prilog VI, VII in VIII Uredbe (ES) št. .../2006, je večina podatkov, potrebnih za razvrščanje in označevanje, zbranih v osnovni zbirki podatkov. To razvrstitev in oznako je treba po potrebi revidirati, ko so na voljo nove informacije (prilogi IX in X Uredbe (ES) št.../2006);“; |
| --- | --- | --- |

(b)

oddelek 1.6.1, točka (a), se nadomesti z naslednjim:

„(a)

za snovi, za katere se zahtevajo informacije iz prilog VI, VII in VIII Uredbe (ES) št. .../2006, je večina podatkov, potrebnih za razvrščanje in označevanje, zbranih v osnovni zbirki podatkov. To razvrstitev in oznako je treba po potrebi revidirati, ko so na voljo nove informacije (prilogi IX in X Uredbe (ES) št.../2006);“;

| (c) | v oddelku 5.1 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Spodaj navedena merila izhajajo neposredno iz preskusnih metod iz Uredbe Komisije o preskusnih metodah, kakor je določeno v členu 13(2) Uredbe (ES) št..../2006, v kolikor so omenjene. Preskusne metode, potrebne za ‚osnovno zbirko podatkov‘ iz prilog VII in VIII Uredbe (ES) št.../2006, so omejene in informacije, ki jih dajejo, so lahko nezadostne za ustrezno razvrstitev. Za razvrstitev so lahko potrebni dodatki iz Priloge IX ali X Uredbe (ES) št.../2006 ali drugih enakovrednih raziskav. Razvrščene snovi so lahko predmet pregleda v primeru drugih novih podatkov.“; |
| --- | --- |

(c)

v oddelku 5.1 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Spodaj navedena merila izhajajo neposredno iz preskusnih metod iz Uredbe Komisije o preskusnih metodah, kakor je določeno v členu 13(2) Uredbe (ES) št..../2006, v kolikor so omenjene. Preskusne metode, potrebne za ‚osnovno zbirko podatkov‘ iz prilog VII in VIII Uredbe (ES) št.../2006, so omejene in informacije, ki jih dajejo, so lahko nezadostne za ustrezno razvrstitev. Za razvrstitev so lahko potrebni dodatki iz Priloge IX ali X Uredbe (ES) št.../2006 ali drugih enakovrednih raziskav. Razvrščene snovi so lahko predmet pregleda v primeru drugih novih podatkov.“;

| (d) | v oddelku 5.2.1.2 se drugi stavek drugega odstavka 2 nadomesti z naslednjim:
  „Taki dodatni znanstveni dokazi bi morali normalno temeljiti na raziskavah, zahtevanih s Prilogo IX Uredbe (ES) št. .../2006 ali enakovrednih raziskavah in lahko zajemajo:“; |
| --- | --- |

(d)

v oddelku 5.2.1.2 se drugi stavek drugega odstavka 2 nadomesti z naslednjim:

„Taki dodatni znanstveni dokazi bi morali normalno temeljiti na raziskavah, zahtevanih s Prilogo IX Uredbe (ES) št. .../2006 ali enakovrednih raziskavah in lahko zajemajo:“;

| (12) | priloge VIIA, VIIB, VIIC, VIID in VIII se črtajo. |
| --- | --- |

(12)

priloge VIIA, VIIB, VIIC, VIID in VIII se črtajo.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, z učinkom od ... (6). O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... (6).

Ne glede na drugi odstavek tega člena se točka 6 člena 1 uporablja od ... (7).

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 294, 25.11.2005, str. 38.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 27. junija 2006 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L ...

3

(4)  UL 196, 16.8.1967, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/73/ES (UL L 152, 30.4.2004, str. 1). Popravek v UL L 216, 16.6.2004, str. 3.

4

(5)  UL L ...“

5

(6)  Dvanajst mesecev po začetku veljavnosti Uredbe REACH.

6

(7)  Štirinajst mesecev po začetku veljavnosti Uredbe REACH.

7

---

UTEMELJITEV SVETA (1)

---

(1)  Glej stran 242 tega Uradnega lista.

---