# Euroopa Liidu C 263/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 263 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide31. oktoober 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 263

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide31. oktoober 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2006/C 263/1 | EESSÕNA | s2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

2006/C 263/1

EESSÕNA

s2

| | I   Teave |
| --- | --- |
| | Kontrollikoda – aastaaruanded 2005. eelarveaasta kohta |
| 2006/C 263/2 | Aastaaruanne eelarve täitmise kohta | 1 |
| 2006/C 263/3 | Aastaaruanne kuuendast, seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuse kohta | 205 |

I   Teave

Kontrollikoda – aastaaruanded 2005. eelarveaasta kohta

2006/C 263/2

Aastaaruanne eelarve täitmise kohta

1

2006/C 263/3

Aastaaruanne kuuendast, seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuse kohta

205

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

31.10.2006

| 31.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/s2 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/s2

---

1.

| 1. | Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Liidu sõltumatu välisaudiitor, avaldab igal aastal aastaaruanded eelarve täitmise ja EAFide kohta. Need aastaaruanded on osa kinnitamismenetlusest, millega pannakse punkt iga-aastasele eelarveprotsessile. |
| --- | --- |

Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Liidu sõltumatu välisaudiitor, avaldab igal aastal aastaaruanded eelarve täitmise ja EAFide kohta. Need aastaaruanded on osa kinnitamismenetlusest, millega pannakse punkt iga-aastasele eelarveprotsessile.

| 2. | EÜ asutamislepingu artikli 274 kohaselt on komisjonil eelarve täitmise alane pädevus ja vastutus kooskõlas määruste sätetega (1) ning võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada nende assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. Ühenduse kulutusi kontrollivad mitmel tasandil nii komisjon kui liikmes- ja abisaajariikide ametiasutused. Kontrollikoja ülesanne on hinnata finantsjuhtimist süsteemis tervikuna ja aidata selle kaudu parandada Euroopa Liidu eelarve juhtimist. |
| --- | --- |

2.

EÜ asutamislepingu artikli 274 kohaselt on komisjonil eelarve täitmise alane pädevus ja vastutus kooskõlas määruste sätetega (1) ning võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada nende assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. Ühenduse kulutusi kontrollivad mitmel tasandil nii komisjon kui liikmes- ja abisaajariikide ametiasutused. Kontrollikoja ülesanne on hinnata finantsjuhtimist süsteemis tervikuna ja aidata selle kaudu parandada Euroopa Liidu eelarve juhtimist.

| 3. | Alates 1994. eelarveaastast tuleb kontrollikojal vastavalt EÜ asutamislepingule esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab komisjoni poolt ja selle vastutusel koostatud Euroopa ühenduste raamatupidamiskontode usaldatavust ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. See avaldus, mis põhineb erihinnangutel ühenduse iga suurema tegevusala kohta, moodustab eelarve täitmist käsitleva kontrollikoja aastaaruande keskse osa. |
| --- | --- |

3.

Alates 1994. eelarveaastast tuleb kontrollikojal vastavalt EÜ asutamislepingule esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab komisjoni poolt ja selle vastutusel koostatud Euroopa ühenduste raamatupidamiskontode usaldatavust ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. See avaldus, mis põhineb erihinnangutel ühenduse iga suurema tegevusala kohta, moodustab eelarve täitmist käsitleva kontrollikoja aastaaruande keskse osa.

| 4. | Lisaks aastaaruandele avaldab kontrollikoda eriaruandeid konkreetsetes valdkondades ja esitab arvamusi ettepanekute kohta, mis puudutavad ELi rahandusalaseid õigusakte. Need aruanded ja arvamused avaldatakse nii Euroopa Liidu Teatajas kui kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu. Käesoleva aruande II lisas on viimase viie aasta jooksul kontrollikojas vastu võetud aruannete ja arvamuste nimekiri. |
| --- | --- |

4.

Lisaks aastaaruandele avaldab kontrollikoda eriaruandeid konkreetsetes valdkondades ja esitab arvamusi ettepanekute kohta, mis puudutavad ELi rahandusalaseid õigusakte. Need aruanded ja arvamused avaldatakse nii Euroopa Liidu Teatajas kui kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu. Käesoleva aruande II lisas on viimase viie aasta jooksul kontrollikojas vastu võetud aruannete ja arvamuste nimekiri.

| 5. | Kontrollikoja finantsselgitused 31. detsembril 2005 lõppenud aasta kohta koos välisaudiitori aruandega avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Aruandes antakse hinnang, kas finantsselgitused annavad õige ja õiglase ülevaate finantsolukorrast- ja tulemustest, ning selles esitatakse tähelepanekuid haldus- ja raamatupidamistoimingute, finantsjuhtimise usaldusväärsuse ja sisekontrollisüsteemi kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja finantsselgitused 31. detsembril 2005 lõppenud aasta kohta koos välisaudiitori aruandega avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Aruandes antakse hinnang, kas finantsselgitused annavad õige ja õiglase ülevaate finantsolukorrast- ja tulemustest, ning selles esitatakse tähelepanekuid haldus- ja raamatupidamistoimingute, finantsjuhtimise usaldusväärsuse ja sisekontrollisüsteemi kohta.

| 6. | Kontrollikoja liikmed on Hubert WEBER (president), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja liikmed on Hubert WEBER (president), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN.

---

(1)  Lisaks tulusid (“omavahendeid”) käsitlevatele otsustele, nõukogu määrustele ja direktiividele ning Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavale finantsmäärusele on olemas erimäärused liidu eri põhimõtete ja vahendite rakendamise kohta. Euroopa Arengufondidel on oma määruste kogum.

---

I Teave

Kontrollikoda – aastaaruanded 2005. eelarveaasta kohta

| 31.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/1

---

KONTROLLIKODA

Image

Kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 248 lõigetega 1 ja 4, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikliga 143 ja artikli 181 lõikega 2 ning üheksanda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artikliga 116 ja artikli 135 lõikega 2, võttis Euroopa Ühenduste Kontrollikoda 7. ja 14. septembri 2006. aasta istungitel vastu

AASTAARUANDED

2005. eelarveaasta kohta.

Aruanded koos asutuste vastustega kontrollikoja tähelepanekutele edastati eelarve täitmist kinnitavale asutusele ja teistele asjaomastele asutustele.

---

ÜLDINE SISSEJUHATUS

| 0.1. | Käesolev 2005. eelarveaastat käsitlev dokument sisaldab kontrollikoja 29. aastaaruannet Euroopa Liidu üldeelarve rakendamise kohta ning samuti Euroopa Arengufondidega seonduvat kontrollikoja aastaaruannet. |
| --- | --- |

0.1.

Käesolev 2005. eelarveaastat käsitlev dokument sisaldab kontrollikoja 29. aastaaruannet Euroopa Liidu üldeelarve rakendamise kohta ning samuti Euroopa Arengufondidega seonduvat kontrollikoja aastaaruannet.

| 0.2. | Aastaaruandes üldeelarve rakendamise kohta järgitakse nüüd järgmist ülesehitust: 1. peatükk — kinnitav avaldus, 2. peatükk — komisjoni sisekontrollisüsteem, (1) 3. peatükk — peamised tähelepanekud eelarve juhtimise kohta, 4.–10. peatükk — tulud ja erinevatest eelarveosadest rahastatavad tegevused vastavalt finantsperspektiivi rubriikidele ning 11. peatükk — rahastamisvahendid ja pangatoimingud. Koos kontrollikoja aruandega on toodud komisjoni (või vajaduse korral muu ELi asutuse) vastused. |
| --- | --- |

0.2.

Aastaaruandes üldeelarve rakendamise kohta järgitakse nüüd järgmist ülesehitust: 1. peatükk — kinnitav avaldus, 2. peatükk — komisjoni sisekontrollisüsteem, (1) 3. peatükk — peamised tähelepanekud eelarve juhtimise kohta, 4.–10. peatükk — tulud ja erinevatest eelarveosadest rahastatavad tegevused vastavalt finantsperspektiivi rubriikidele ning 11. peatükk — rahastamisvahendid ja pangatoimingud. Koos kontrollikoja aruandega on toodud komisjoni (või vajaduse korral muu ELi asutuse) vastused.

| 0.3. | Tulusid ja suuremaid kuluvaldkondi käsitlevad peatükid sisaldavad järgmiseid peamisi elemente:






  — | kinnitava avaldusega seonduva audititöö tulemused ja üksikasjalikud analüüsid, mis esitatakse erihinnangu vormis, |
| --- | --- | --- |

0.3.

Tulusid ja suuremaid kuluvaldkondi käsitlevad peatükid sisaldavad järgmiseid peamisi elemente:

—

kinnitava avaldusega seonduva audititöö tulemused ja üksikasjalikud analüüsid, mis esitatakse erihinnangu vormis,

| — | varasematel audititel põhinevate kontrollikoja ja eelarvepädevate institutsioonide soovituste elluviimise kohta koostatud järelkontrolli ülevaadete tulemused, |
| --- | --- |

—

varasematel audititel põhinevate kontrollikoja ja eelarvepädevate institutsioonide soovituste elluviimise kohta koostatud järelkontrolli ülevaadete tulemused,

| — | eriaruannete kokkuvõtted, mille kontrollikoda on avaldanud pärast viimast aastaaruannet. |
| --- | --- |

—

eriaruannete kokkuvõtted, mille kontrollikoda on avaldanud pärast viimast aastaaruannet.

| 0.4. | Erihinnangud põhinevad tulude ja iga kuluvaldkonna peamiste järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamisel, raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute kontrollikoja poolse testimise tulemustel, peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste hindamisel ning vajaduse korral teiste audiitorite töö tulemustel. Kõikide nimetatud elementide üldine hindamine on aluseks 1. peatükis toodud kinnitavale avaldusele. Lisaks sellele tuuakse 4.–9. peatüki lisades ära ELi eelarve finantsjuhtimise järelevalvel ja hindamisel kasutatud elemendid. |
| --- | --- |

0.4.

Erihinnangud põhinevad tulude ja iga kuluvaldkonna peamiste järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamisel, raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute kontrollikoja poolse testimise tulemustel, peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste hindamisel ning vajaduse korral teiste audiitorite töö tulemustel. Kõikide nimetatud elementide üldine hindamine on aluseks 1. peatükis toodud kinnitavale avaldusele. Lisaks sellele tuuakse 4.–9. peatüki lisades ära ELi eelarve finantsjuhtimise järelevalvel ja hindamisel kasutatud elemendid.

| 0.5. | 2005. aasta oli esimene täisaasta, kui Euroopa Liidus oli 25 liikmesriiki. Finantsalaselt oli peamiseks sündmuseks tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõtt ning selle põhjal konsolideeritud finantsselgituste koostamine. 1. peatükis esitatakse teave selle keskse protsessi kohta. Komisjon on viimase kolme aasta jooksul tegelenud selle põhjaliku ja keerulise muudatuse väljatöötamisega, kuid kontrollikoja hinnangu kohaselt oleks vaja teha veel rohkem edusamme. |
| --- | --- |

0.5.

2005. aasta oli esimene täisaasta, kui Euroopa Liidus oli 25 liikmesriiki. Finantsalaselt oli peamiseks sündmuseks tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõtt ning selle põhjal konsolideeritud finantsselgituste koostamine. 1. peatükis esitatakse teave selle keskse protsessi kohta. Komisjon on viimase kolme aasta jooksul tegelenud selle põhjaliku ja keerulise muudatuse väljatöötamisega, kuid kontrollikoja hinnangu kohaselt oleks vaja teha veel rohkem edusamme.

| 0.6. | Kontrollikoda märgib, et 2005. eelarveaastal jätkas komisjon sisekontrollisüsteemi täiustamist. 2005. eelarveaastal tehti ka finantsmääruse muutmise ettepanek, mille eesmärk oli menetluste lihtsustamine ja täiustamine. Pärast seda koostati 2006. eelarveaastal muudetud ettepanek, mis sisaldas kontrollikoja ja teiste asutuste arvamust. Samal ajal koostas komisjon kaks ettepanekut kehtiva finantsmääruse rakendusmääruste täiustamiseks, mille kohta kontrollikoda on samuti oma arvamuse esitanud. |
| --- | --- |

0.6.

Kontrollikoda märgib, et 2005. eelarveaastal jätkas komisjon sisekontrollisüsteemi täiustamist. 2005. eelarveaastal tehti ka finantsmääruse muutmise ettepanek, mille eesmärk oli menetluste lihtsustamine ja täiustamine. Pärast seda koostati 2006. eelarveaastal muudetud ettepanek, mis sisaldas kontrollikoja ja teiste asutuste arvamust. Samal ajal koostas komisjon kaks ettepanekut kehtiva finantsmääruse rakendusmääruste täiustamiseks, mille kohta kontrollikoda on samuti oma arvamuse esitanud.

| 0.7. | Lisaks on komisjon esitanud ettepanekud valdkondlike eeskirjade ja määruste muudatuste kohta, osaliselt järgmise finantsperspektiivi perioodi 2007–2013 ettevalmistamise raames. Nimetatud muudatused hõlmavad omavahendite, struktuurimeetmete, põllumajanduse, sisepoliitika ja välistegevuse uusi või muudetud määrusi. Kontrollikoda jätkab nimetatud protsessidesse oma panuse andmist arvamuste esitamisega ning teostab ranget järelevalvet nende rakendamise üle. |
| --- | --- |

0.7.

Lisaks on komisjon esitanud ettepanekud valdkondlike eeskirjade ja määruste muudatuste kohta, osaliselt järgmise finantsperspektiivi perioodi 2007–2013 ettevalmistamise raames. Nimetatud muudatused hõlmavad omavahendite, struktuurimeetmete, põllumajanduse, sisepoliitika ja välistegevuse uusi või muudetud määrusi. Kontrollikoda jätkab nimetatud protsessidesse oma panuse andmist arvamuste esitamisega ning teostab ranget järelevalvet nende rakendamise üle.

| 0.8. | Alates 2000. aastast käimas oleva komisjoni reformiprogrammi põhiline element on iga-aastaste tegevusaruannete ja neile lisatud peadirektorite avalduste süsteem. Nende oluliste vastutuse ja teabevahetuse vahendite kvaliteeti on parandatud. Nagu käesolevas aastaaruandes märgitud, leiab kontrollikoda jätkuvalt olulisel määral vigu enamikus kuluvaldkondades, kus kehtivad ikka veel keerukad eeskirjad ja mille kulud põhinevad enamjaolt abisaajate poolt edastatud andmetel. Nii komisjoni kui ka liikmesriikide ja abisaajariikide praeguseid järelevalve- ja kontrollisüsteeme tuleks veelgi tugevdada ja integreerida haldamaks nendega seonduvaid riske. |
| --- | --- |

0.8.

Alates 2000. aastast käimas oleva komisjoni reformiprogrammi põhiline element on iga-aastaste tegevusaruannete ja neile lisatud peadirektorite avalduste süsteem. Nende oluliste vastutuse ja teabevahetuse vahendite kvaliteeti on parandatud. Nagu käesolevas aastaaruandes märgitud, leiab kontrollikoda jätkuvalt olulisel määral vigu enamikus kuluvaldkondades, kus kehtivad ikka veel keerukad eeskirjad ja mille kulud põhinevad enamjaolt abisaajate poolt edastatud andmetel. Nii komisjoni kui ka liikmesriikide ja abisaajariikide praeguseid järelevalve- ja kontrollisüsteeme tuleks veelgi tugevdada ja integreerida haldamaks nendega seonduvaid riske.

| 0.9. | Oma arvamuses nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta (2) teeb kontrollikoda ettepaneku ühenduse sisekontrolliraamistiku loomiseks, milles praeguseid või uusi süsteeme:






  — | arendataks ja rakendataks komisjonis ja liikmesriikides kooskõlastatud viisil ning vastavalt ühistele põhimõtetele ja standarditele ning |
| --- | --- | --- |

0.9.

Oma arvamuses nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta (2) teeb kontrollikoda ettepaneku ühenduse sisekontrolliraamistiku loomiseks, milles praeguseid või uusi süsteeme:

—

arendataks ja rakendataks komisjonis ja liikmesriikides kooskõlastatud viisil ning vastavalt ühistele põhimõtetele ja standarditele ning

| — | kavandataks eesmärgiga tagada kontrollide maksumuse ja nendest saadava kasu (eeskirjade eiramisest tuleneva riski) vaheline sobiv tasakaal. |
| --- | --- |

—

kavandataks eesmärgiga tagada kontrollide maksumuse ja nendest saadava kasu (eeskirjade eiramisest tuleneva riski) vaheline sobiv tasakaal.

| 0.10. | Pärast nimetatud teemade arvessevõtmist ja vastava konsultatsiooni läbiviimist avaldas komisjon 2006. aasta jaanuaris teatise, (3) milles kehtestati tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks. Komisjoni eesmärk on ELi vahendite tulemusliku ja tõhusa sisekontrolli tagamine. Kontrollikoda tervitab sellist arengut, kuna peab ülimalt oluliseks, et liidu kodanikel oleks piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu vahendeid hallatakse seaduslikult ja korrektselt. Kontrollikoda koostab hinnangu tegevuskava tulemuste kohta pärast asjaomaste meetmete rakendamist, kui nende mõju on võimalik hinnata. |
| --- | --- |

0.10.

Pärast nimetatud teemade arvessevõtmist ja vastava konsultatsiooni läbiviimist avaldas komisjon 2006. aasta jaanuaris teatise, (3) milles kehtestati tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks. Komisjoni eesmärk on ELi vahendite tulemusliku ja tõhusa sisekontrolli tagamine. Kontrollikoda tervitab sellist arengut, kuna peab ülimalt oluliseks, et liidu kodanikel oleks piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu vahendeid hallatakse seaduslikult ja korrektselt. Kontrollikoda koostab hinnangu tegevuskava tulemuste kohta pärast asjaomaste meetmete rakendamist, kui nende mõju on võimalik hinnata.

---

(1)  Selles peatükis konsolideeritakse eelnevalt kinnitava avalduse peatükis ning eraldi tulude ja kulude peatükkides esitatud teave.

(2)  ELT C 107, 30.4.2004.

(3)  KOM(2006) 9, lõplik, 17. jaanuar 2006.

---

AASTAARUANNE EELARVE TÄITMISE KOHTA

(2006/C 263/01)

SISUKORD

| 1. peatükk | — | Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave |
| --- | --- | --- |

1. peatükk

—

Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

| 2. peatükk | — | Komisjoni sisekontroll |
| --- | --- | --- |

2. peatükk

—

Komisjoni sisekontroll

| 3. peatükk | — | Eelarve haldamine |
| --- | --- | --- |

3. peatükk

—

Eelarve haldamine

| 4. peatükk | — | Tulud |
| --- | --- | --- |

4. peatükk

—

Tulud

| 5. peatükk | — | Ühine põllumajanduspoliitika |
| --- | --- | --- |

5. peatükk

—

Ühine põllumajanduspoliitika

| 6. peatükk | — | Struktuurimeetmed: regionaalpoliitika, haridus- ja sotsiaalpoliitika, maaelu arendamine ja kalandus |
| --- | --- | --- |

6. peatükk

—

Struktuurimeetmed: regionaalpoliitika, haridus- ja sotsiaalpoliitika, maaelu arendamine ja kalandus

| 7. peatükk | — | Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud |
| --- | --- | --- |

7. peatükk

—

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud

| 8. peatükk | — | Välistegevus |
| --- | --- | --- |

8. peatükk

—

Välistegevus

| 9. peatükk | — | Ühinemiseelne strateegia |
| --- | --- | --- |

9. peatükk

—

Ühinemiseelne strateegia

| 10. peatükk | — | Halduskulud |
| --- | --- | --- |

10. peatükk

—

Halduskulud

| 11. peatükk | — | Rahastamisvahendid ja pangandustegevus |
| --- | --- | --- |

11. peatükk

—

Rahastamisvahendid ja pangandustegevus

| I lisa (1) | — | Finantsteave eelarve kohta |
| --- | --- | --- |

I lisa (1)

—

Finantsteave eelarve kohta

| II lisa (1) | — | Euroopa Kontrollikoja poolt alates 2001. aastast vastu võetud aruanded ja arvamused |
| --- | --- | --- |

II lisa (1)

—

Euroopa Kontrollikoja poolt alates 2001. aastast vastu võetud aruanded ja arvamused

---

(1)  Aastaaruande lisad eelarve täitmise kohta on toodud käesoleva trükise lõpus.

---

1. PEATÜKK

Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

SISUKORD

Kontrollikoja kinnitav avaldus

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Sissejuhatus

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Üldine taustateave

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Komisjonipoolne raamatupidamissüsteemi muutmise juhtimine

Konsolideeritud algbilanss seisuga 1. jaanuar 2005

Konsolideeritud finantsselgitused seisuga 31. detsember 2005

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Kontrollikoja lähenemisviis

2005. aasta auditi tulemused

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS

I.

| I. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda Euroopa ühenduste eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid ja konsolideeritud finantsselgitusi 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta kohta (1). |
| --- | --- |

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda Euroopa ühenduste eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid ja konsolideeritud finantsselgitusi 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta kohta (1).

| II. | Kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmäärusega koostati 2005. eelarveaasta konsolideeritud finantsselgitused esmakordselt komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted ühendustele omase keskkonnaga, (2) eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige sularaha liikumisel. Üleminek tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele eeldas selgituste tegemist algbilanssi seisuga 1. jaanuar 2005 ja oluliste muudatuste tegemist konsolideeritud finantsselgituste esitusviisi (3) ja sisu (4) osas. |
| --- | --- |

II.

Kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmäärusega koostati 2005. eelarveaasta konsolideeritud finantsselgitused esmakordselt komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted ühendustele omase keskkonnaga, (2) eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige sularaha liikumisel. Üleminek tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele eeldas selgituste tegemist algbilanssi seisuga 1. jaanuar 2005 ja oluliste muudatuste tegemist konsolideeritud finantsselgituste esitusviisi (3) ja sisu (4) osas.

| III. | Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded konsolideerib komisjoni peaarvepidaja ning need kiidab heaks komisjon. Kontrollikoja ülesandeks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

III.

Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded konsolideerib komisjoni peaarvepidaja ning need kiidab heaks komisjon. Kontrollikoja ülesandeks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| IV. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete ja -standarditega, mis põhinevad ühenduse kontekstiga kohandatud rahvusvahelistel standarditel. Audit andis kontrollikojale piisava aluse allpool toodud arvamuse avaldamiseks. Tulude osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud. Esiteks on käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite aluseks makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa kontrollikoda otse auditeerida, ning teiseks ei saa traditsiooniliste omavahendite auditid hõlmata importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet. |
| --- | --- |

IV.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete ja -standarditega, mis põhinevad ühenduse kontekstiga kohandatud rahvusvahelistel standarditel. Audit andis kontrollikojale piisava aluse allpool toodud arvamuse avaldamiseks. Tulude osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud. Esiteks on käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite aluseks makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa kontrollikoda otse auditeerida, ning teiseks ei saa traditsiooniliste omavahendite auditid hõlmata importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet.

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

V.

| V. | Kontrollikoja hinnangul koostati Euroopa ühenduste raamatupidamise lõplik aastaaruanne vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. Arvesse võtmata VI ja VIII punktis esitatud tähelepanekute mõju, annab aruanne kõigis olulistes küsimustes tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2005. aasta seisuga ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal. |
| --- | --- |

Kontrollikoja hinnangul koostati Euroopa ühenduste raamatupidamise lõplik aastaaruanne vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. Arvesse võtmata VI ja VIII punktis esitatud tähelepanekute mõju, annab aruanne kõigis olulistes küsimustes tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2005. aasta seisuga ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal.

| VI. | Kontrollikoda märgib, et võttes arvesse ülesande keerukust (vt II punkt), ei ole olemasolevat finantsaruandluse raamistikku järjepidevalt rakendatud, eriti eelarveaasta pikkuse määramise osas, ja et mõningate komisjoni peadirektoraatide raamatupidamissüsteemid ei suutnud tagada finantsteabe kvaliteeti, mis viis korduvate paranduste tegemiseni pärast esialgsete aruannete esitamist (vt VII ja VIII punkt). |
| --- | --- |

VI.

Kontrollikoda märgib, et võttes arvesse ülesande keerukust (vt II punkt), ei ole olemasolevat finantsaruandluse raamistikku järjepidevalt rakendatud, eriti eelarveaasta pikkuse määramise osas, ja et mõningate komisjoni peadirektoraatide raamatupidamissüsteemid ei suutnud tagada finantsteabe kvaliteeti, mis viis korduvate paranduste tegemiseni pärast esialgsete aruannete esitamist (vt VII ja VIII punkt).

| VII. | Kontrollikoja audit tuvastas vigu raamatupidamissüsteemis arvetena/kuluaruannetena ja eelmaksetena kirjendatud summades, mis pärast esialgsetes raamatupidamisaruannetes tehtud parandusi omavad ikka veel järgmist finantsalast netomõju allpool loetletud konsolideeritud finantsselgituste elementidele (vt ka VIII punkt):






  a) | Konsolideeritud algbilansis seisuga 1. jaanuar 2005, millega uue tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtete alusel korrigeeriti konsolideeritud lõppbilanss seisuga 31. detsember 2004, näidatakse võlgnevusi ligikaudu 47 miljoni euro võrra ning pika- ja lühiajalise eelmaksete kogusummat ligikaudu 179 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. Selle tulemusel näidatakse netovara ligikaudu 132 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. |
| --- | --- | --- |

VII.

Kontrollikoja audit tuvastas vigu raamatupidamissüsteemis arvetena/kuluaruannetena ja eelmaksetena kirjendatud summades, mis pärast esialgsetes raamatupidamisaruannetes tehtud parandusi omavad ikka veel järgmist finantsalast netomõju allpool loetletud konsolideeritud finantsselgituste elementidele (vt ka VIII punkt):

a)

Konsolideeritud algbilansis seisuga 1. jaanuar 2005, millega uue tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtete alusel korrigeeriti konsolideeritud lõppbilanss seisuga 31. detsember 2004, näidatakse võlgnevusi ligikaudu 47 miljoni euro võrra ning pika- ja lühiajalise eelmaksete kogusummat ligikaudu 179 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. Selle tulemusel näidatakse netovara ligikaudu 132 miljoni euro võrra tegelikust suuremana.

| b) | Punktis a toodud vead mõjutasid konsolideeritud lõppbilanssi 31. detsembri 2005. aasta seisuga, kus näidatakse võlgnevusi ligikaudu 508 miljoni euro võrra ning pika- ja lühiajaliste eelmaksete kogusummat ligikaudu 822 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. Selle tulemusel näidatakse netovara ligikaudu 314 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. |
| --- | --- |

b)

Punktis a toodud vead mõjutasid konsolideeritud lõppbilanssi 31. detsembri 2005. aasta seisuga, kus näidatakse võlgnevusi ligikaudu 508 miljoni euro võrra ning pika- ja lühiajaliste eelmaksete kogusummat ligikaudu 822 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. Selle tulemusel näidatakse netovara ligikaudu 314 miljoni euro võrra tegelikust suuremana.

| VIII. | Kontrollikoja audit kinnitas ka kultuuri ja hariduse peadirektori esitatud üldist reservatsiooni seoses kindluse puudumisega peadirektoraadi osaluse õigsuse kohta kogusummades, mis sisalduvad nii konsolideeritud algbilansis seisuga 1. jaanuar 2005 (varad summas 572,5 miljonit eurot ja kohustused summas 198,5 miljonit eurot) kui ka konsolideeritud lõppbilansis seisuga 31. detsember 2005 (varad summas 382,7 miljonit eurot ja kohustused summas 187,3 miljonit eurot). Arvestades väljajätmiste ning kahekordsete või ekslike kirjete esinemissagedust nimetatud peadirektoraadis, ei ole võimalik peadirektoraadi varade ja kohustuste osaluse suuremana või väiksemana näitamist arvuliselt väljendada. |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoja audit kinnitas ka kultuuri ja hariduse peadirektori esitatud üldist reservatsiooni seoses kindluse puudumisega peadirektoraadi osaluse õigsuse kohta kogusummades, mis sisalduvad nii konsolideeritud algbilansis seisuga 1. jaanuar 2005 (varad summas 572,5 miljonit eurot ja kohustused summas 198,5 miljonit eurot) kui ka konsolideeritud lõppbilansis seisuga 31. detsember 2005 (varad summas 382,7 miljonit eurot ja kohustused summas 187,3 miljonit eurot). Arvestades väljajätmiste ning kahekordsete või ekslike kirjete esinemissagedust nimetatud peadirektoraadis, ei ole võimalik peadirektoraadi varade ja kohustuste osaluse suuremana või väiksemana näitamist arvuliselt väljendada.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

IX.

| IX. | Valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme rakendatakse viisil, mis võimaldab piisavat riskijuhtimist, on Euroopa ühenduste konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud tervikuna seaduslikud ja korrektsed. See kehtib tulude, kulukohustuste, halduskulude maksete ja ühinemiseelse strateegia puhul, välja arvatud programm SAPARD. Lisaks sellele näitab kontrollikoja audit ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kulutuste osas, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) tõhus süsteem eeskirjadevastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks. |
| --- | --- |

Valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme rakendatakse viisil, mis võimaldab piisavat riskijuhtimist, on Euroopa ühenduste konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud tervikuna seaduslikud ja korrektsed. See kehtib tulude, kulukohustuste, halduskulude maksete ja ühinemiseelse strateegia puhul, välja arvatud programm SAPARD. Lisaks sellele näitab kontrollikoja audit ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kulutuste osas, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) tõhus süsteem eeskirjadevastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks.

| X. | Ilma IX punktis avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata rõhutab kontrollikoda, et ühinemiseelse strateegia valdkonnas esineb liituvate riikide ja kandidaatriikide rakendusorganisatsioonide tasandil kõigi programmide ja vahendite puhul siiski endiselt olulisi riske. |
| --- | --- |

X.

Ilma IX punktis avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata rõhutab kontrollikoda, et ühinemiseelse strateegia valdkonnas esineb liituvate riikide ja kandidaatriikide rakendusorganisatsioonide tasandil kõigi programmide ja vahendite puhul siiski endiselt olulisi riske.

| XI. | Kontrollikoda märgib, et teistes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada kaasnevate riskide käsitlemist. Nimetatud valdkonnad loetletakse allpool, nimelt: ühine põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmed, sisepoliitika ja välistegevus.






  a) | ÜPP kulude osas leidis kontrollikoda tõendeid, et selliste kulude osas, mida ei kontrollita IACSga või ei tehta seda nõuetekohaselt või on seda alles hiljuti tegema hakatud, on riskid suuremad, sest kontrollisüsteemid ei ole nii mõjusad. Lisaks ei ole sõltumatu asutuse poolt IACSi uurimistulemusi piisavalt kontrollitud ja nende õigsust kinnitatud; ka ei kontrolli sõltumatu asutus üldjuhul ELi toetuse taotlusi kohapeal. IACSi alla mittekuuluvate ÜPP toetuste kontrollimise ja heakskiitmise süsteemid ja maksejärgsed kontrollid ei anna piisavat kindlust ühenduse õigusaktidele vastavuse osas. Kontrollikoda järeldas, et ÜPP kulude puhul tervikuna esineb endiselt olulisel määral vigu. |
| --- | --- | --- |

XI.

Kontrollikoda märgib, et teistes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada kaasnevate riskide käsitlemist. Nimetatud valdkonnad loetletakse allpool, nimelt: ühine põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmed, sisepoliitika ja välistegevus.

a)

ÜPP kulude osas leidis kontrollikoda tõendeid, et selliste kulude osas, mida ei kontrollita IACSga või ei tehta seda nõuetekohaselt või on seda alles hiljuti tegema hakatud, on riskid suuremad, sest kontrollisüsteemid ei ole nii mõjusad. Lisaks ei ole sõltumatu asutuse poolt IACSi uurimistulemusi piisavalt kontrollitud ja nende õigsust kinnitatud; ka ei kontrolli sõltumatu asutus üldjuhul ELi toetuse taotlusi kohapeal. IACSi alla mittekuuluvate ÜPP toetuste kontrollimise ja heakskiitmise süsteemid ja maksejärgsed kontrollid ei anna piisavat kindlust ühenduse õigusaktidele vastavuse osas. Kontrollikoda järeldas, et ÜPP kulude puhul tervikuna esineb endiselt olulisel määral vigu.

| b) | Struktuurimeetmete osas leidis kontrollikoda taas, et komisjon ei teosta mõjusat järelevalvet vähendamaks riski, et liikmesriikidele delegeeritud kontrollid ei suuda ära hoida kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist. Mõlema programmitöö perioodi osas (1994–1999 ja 2000–2006) leidis kontrollikoda, et kuludes esines olulisi eeskirjade eiramisi. Mõned perioodi 1994–1999 programmid suleti ilma kindla aluseta. |
| --- | --- |

b)

Struktuurimeetmete osas leidis kontrollikoda taas, et komisjon ei teosta mõjusat järelevalvet vähendamaks riski, et liikmesriikidele delegeeritud kontrollid ei suuda ära hoida kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist. Mõlema programmitöö perioodi osas (1994–1999 ja 2000–2006) leidis kontrollikoda, et kuludes esines olulisi eeskirjade eiramisi. Mõned perioodi 1994–1999 programmid suleti ilma kindla aluseta.

| c) | Sisepoliitika osas leiti kontrollikoja auditis, et vaatamata teatud valdkondades tehtud edusammudele esines puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemides, mis põhjustas olulisel määral vigu abisaajatele tehtavates maksetes. Vead tekivad peamiselt keerukatest kuluhüvitussüsteemidest ja erinevaid programme reguleerivatest ebatäpsetest menetlustest ja juhistest. |
| --- | --- |

c)

Sisepoliitika osas leiti kontrollikoja auditis, et vaatamata teatud valdkondades tehtud edusammudele esines puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemides, mis põhjustas olulisel määral vigu abisaajatele tehtavates maksetes. Vead tekivad peamiselt keerukatest kuluhüvitussüsteemidest ja erinevaid programme reguleerivatest ebatäpsetest menetlustest ja juhistest.

| d) | Välistegevuse osas ei ole komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiustamine veel mõju avaldanud rakendusorganisatsioonide tasandil, kus esineb endiselt olulisel määral vigu, mis tulenevad tervikliku lähenemisviisi puudumisest nende organisatsioonide järelevalve, kontrolli ja auditi valdkonnas. |
| --- | --- |

d)

Välistegevuse osas ei ole komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiustamine veel mõju avaldanud rakendusorganisatsioonide tasandil, kus esineb endiselt olulisel määral vigu, mis tulenevad tervikliku lähenemisviisi puudumisest nende organisatsioonide järelevalve, kontrolli ja auditi valdkonnas.

14. september 2006

Hubert WEBER

president

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE |
| Sissejuhatus |
| 1.1. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (DAS). Asutamislepingu kohaselt on kontrollikojal samuti õigus lisada kõnealusele avaldusele konkreetne hinnang ühenduse iga suurema tegevusvaldkonna kohta. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE

Sissejuhatus

1.1.

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (DAS). Asutamislepingu kohaselt on kontrollikojal samuti õigus lisada kõnealusele avaldusele konkreetne hinnang ühenduse iga suurema tegevusvaldkonna kohta.

| 1.2. | Euroopa ühenduste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on saada piisavaid tõendeid, mis võimaldavad teha järeldusi selle kohta, millises ulatuses on tulud, kulud, varad ja kohustused nõuetekohaselt arvele võetud ning kas raamatupidamise aastaaruanded kajastavad täpselt finantsolukorda aasta lõpus (vt punktid 1.5–1.58). |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa ühenduste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on saada piisavaid tõendeid, mis võimaldavad teha järeldusi selle kohta, millises ulatuses on tulud, kulud, varad ja kohustused nõuetekohaselt arvele võetud ning kas raamatupidamise aastaaruanded kajastavad täpselt finantsolukorda aasta lõpus (vt punktid 1.5–1.58).

| 1.3. | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt otseseid või kaudseid tõendeid selle kohta, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade või lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (vt käesoleva peatüki punktid 1.59–1.65 horisontaalsete küsimuste kohta ning üksikasjade kohta 2. peatükk ja 4.–10. peatükk). |
| --- | --- |

1.3.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt otseseid või kaudseid tõendeid selle kohta, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade või lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (vt käesoleva peatüki punktid 1.59–1.65 horisontaalsete küsimuste kohta ning üksikasjade kohta 2. peatükk ja 4.–10. peatükk).

| 1.4. | Juhul kui puuduvad komisjoni poolt esitatavad süstemaatilised indikaatorid, (5) määratleb kontrollikoda teatud indikaatorid, mille abil teostatakse järelevalvet sisekontrolli valdkonna täiustamise üle üldiselt ning iga tulu- ja kuluvaldkonna puhul eraldi (vt käesoleva peatüki ning 2. peatüki ja 4.–10. peatüki lisad). |
| --- | --- |

1.4.

Juhul kui puuduvad komisjoni poolt esitatavad süstemaatilised indikaatorid, (5) määratleb kontrollikoda teatud indikaatorid, mille abil teostatakse järelevalvet sisekontrolli valdkonna täiustamise üle üldiselt ning iga tulu- ja kuluvaldkonna puhul eraldi (vt käesoleva peatüki ning 2. peatüki ja 4.–10. peatüki lisad).

5

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Üldine taustateave

| 1.5. | Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad 2005. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet, mille koostas komisjoni peaarvepidaja ning mille komisjon kiitis heaks kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse (6) artiklitega 128 ja 129 ning mis saadeti kontrollikojale 28. juulil 2006. Raamatupidamisaruanded sisaldavad “konsolideeritud finantsselgitusi”, mis käsitlevad bilanssi, kus kajastatakse varasid ja kohustusi eelarveaasta lõpus ja “eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid”, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid. |
| --- | --- |

1.5.

Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad 2005. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet, mille koostas komisjoni peaarvepidaja ning mille komisjon kiitis heaks kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse (6) artiklitega 128 ja 129 ning mis saadeti kontrollikojale 28. juulil 2006. Raamatupidamisaruanded sisaldavad “konsolideeritud finantsselgitusi”, mis käsitlevad bilanssi, kus kajastatakse varasid ja kohustusi eelarveaasta lõpus ja “eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid”, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid.

6

| 1.6. | 2005. eelarveaasta oli peamiseks teetähiseks komisjoni poolt 17. detsembril 2002. aastal (7) vastu võetud ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava uute osade rakendamisel. Tegevuskava koostati mitmete varasemate kontrollikoja tähelepanekute põhjal ning selles võetakse arvesse finantsmääruse sätteid (eelkõige artikleid 123–138): |
| --- | --- |

1.6.

2005. eelarveaasta oli peamiseks teetähiseks komisjoni poolt 17. detsembril 2002. aastal (7) vastu võetud ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava uute osade rakendamisel. Tegevuskava koostati mitmete varasemate kontrollikoja tähelepanekute põhjal ning selles võetakse arvesse finantsmääruse sätteid (eelkõige artikleid 123–138):

7

| — | alates 1. jaanuarist 2005 peavad konsolideeritud finantsselgitused olema koostatud tekkepõhise raamatupidamispõhimõtte alusel, samas kui eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded põhinevad vastavalt finantsmäärusele ikka veel sularaha liikumisel; |
| --- | --- |

—

alates 1. jaanuarist 2005 peavad konsolideeritud finantsselgitused olema koostatud tekkepõhise raamatupidamispõhimõtte alusel, samas kui eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded põhinevad vastavalt finantsmäärusele ikka veel sularaha liikumisel;

| — | kuigi eelarvete aruandluse sisu ei muudetud, peavad uued finantsselgitused sisaldama uusi elemente: majandustulemuste aruannet (sh segmendiaruandlus), rahavoogude tabelit ja netovara muutuste aruannet; |
| --- | --- |

—

kuigi eelarvete aruandluse sisu ei muudetud, peavad uued finantsselgitused sisaldama uusi elemente: majandustulemuste aruannet (sh segmendiaruandlus), rahavoogude tabelit ja netovara muutuste aruannet;

| — | konsolideerimine hõlmab nüüd esimest korda ka mitmeid erinevaid ühenduse asutusi; |
| --- | --- |

—

konsolideerimine hõlmab nüüd esimest korda ka mitmeid erinevaid ühenduse asutusi;

| — | kasutusele tuli võtta uus raamatupidamissüsteem, mis tagab iga raamatupidamissündmuse, mitte ainult iga sularaha liikumise täieliku kirjendamise selle tekkimise hetkel. See peaks asutusesisestele kasutajatele otsuste tegemise vahendina tagama täielikuma ja asjaomasema teabe. See peaks samuti andma läbipaistvama ja informatiivsema aruande asutusevälistele lugejatele. |
| --- | --- |

—

kasutusele tuli võtta uus raamatupidamissüsteem, mis tagab iga raamatupidamissündmuse, mitte ainult iga sularaha liikumise täieliku kirjendamise selle tekkimise hetkel. See peaks asutusesisestele kasutajatele otsuste tegemise vahendina tagama täielikuma ja asjaomasema teabe. See peaks samuti andma läbipaistvama ja informatiivsema aruande asutusevälistele lugejatele.

Tekkepõhine raamatupidamisarvestus: Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse peamine tähtsus seisneb selles, et raamatupidamine ei keskendu sularahatehingute kirjendamisele, vaid “õiguste ja kohustuste” märkimisele, niipea kui need on kindlaks määratud.Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku kõige tähtsamad mõjud konsolideeritud raamatupidamisaruandele on järgmised:Eelrahastamine: See kirje märgitakse bilansis nüüd “vara” alla. See kajastab abisaajatele makstavaid ettemakseid, mida ei ole veel kasutatud või mille kohta ei ole saadud kulunõudeid (28 000 miljonit eurot).Võlgnevused: Summad märgitakse kuludena niipea, kui need loetakse kulusid heaks kiitvate asutuste poolt tekkinuks ja abikõlblikuks (74 200 miljonit eurot).Eelarveaasta pikkuse määramine: Aasta jooksul tehtud tehingud tuleb märkida arvestusperioodi, millega nad seotud on.Ülalmärgitud arvud on võetud otse Euroopa ühenduste raamatupidamise lõplikust aastaaruandest (algbilanss seisuga 1. jaanuar 2005).

Tekkepõhine raamatupidamisarvestus:

Eelrahastamine:

Võlgnevused:

Eelarveaasta pikkuse määramine:

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 1.7. | Kontrollikoja audit raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta keskendus järgmistele teemadele: |
| --- | --- |

1.7.

Kontrollikoja audit raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta keskendus järgmistele teemadele:

| — | kassapõhiselt raamatupidamiselt tekkepõhisele raamatupidamisele ülemineku komisjonipoolne juhtimine (vt punktid 1.10–1.27); |
| --- | --- |

—

kassapõhiselt raamatupidamiselt tekkepõhisele raamatupidamisele ülemineku komisjonipoolne juhtimine (vt punktid 1.10–1.27);

| — | raamatupidamisaruannete erinevate elementide õigsuse kontrollimine (vt punktid 1.28–1.58). |
| --- | --- |

—

raamatupidamisaruannete erinevate elementide õigsuse kontrollimine (vt punktid 1.28–1.58).

| 1.8. | Kontrollikoda keskendus raamatupidamissüsteemi muutmise juhtimise kontrollimisel eelkõige järgmistele küsimustele: |
| --- | --- |

1.8.

Kontrollikoda keskendus raamatupidamissüsteemi muutmise juhtimise kontrollimisel eelkõige järgmistele küsimustele:

| — | kas komisjon oli taganud asjaomaste raamatupidamisstandardite tõhusa järgimise; |
| --- | --- |

—

kas komisjon oli taganud asjaomaste raamatupidamisstandardite tõhusa järgimise;

| — | kas komisjonis on võetud meetmeid, mis toetaksid piisava kindluse saamist raamatupidamisaruande õigsuse ja erapooletuse kohta. |
| --- | --- |

—

kas komisjonis on võetud meetmeid, mis toetaksid piisava kindluse saamist raamatupidamisaruande õigsuse ja erapooletuse kohta.

Selle tarbeks analüüsiti 2005. aasta alg- ja lõppbilansi kinnitamise aluseid (vastavalt finantsmääruse artiklile 61), kasutatud eelarveaasta pikkuse määramise metoodikat ja komisjoni raamatupidamiskontodele andmeid edastavate talituste kohalike finantsjuhtimissüsteemide valmisoleku taset.

| 1.9. | 2005. aasta raamatupidamisaruande usaldusväärsuse kontrollimisel keskendus kontrollikoda eelkõige järgmisele: |
| --- | --- |

1.9.

2005. aasta raamatupidamisaruande usaldusväärsuse kontrollimisel keskendus kontrollikoda eelkõige järgmisele:

| — | 2005. aasta algbilanss (mis peab uute raamatupidamispõhimõtete kohaselt sisaldama 31. detsembri 2004. aasta seisuga koostatud bilansi ümberarvutamisel tehtud muudatuste mõju); |
| --- | --- |

—

2005. aasta algbilanss (mis peab uute raamatupidamispõhimõtete kohaselt sisaldama 31. detsembri 2004. aasta seisuga koostatud bilansi ümberarvutamisel tehtud muudatuste mõju);

| — | lõppbilanss 31. detsembri 2005. aasta seisuga; |
| --- | --- |

—

lõppbilanss 31. detsembri 2005. aasta seisuga;

| — | ülalnimetatud kahes osas esitatud andmed, mis ei olnud eelmises süsteemis kättesaadavad, kuid mida tuleb kajastada tekkepõhises raamatupidamisaruandes (eelrahastamine ja sellega seotud tagatised, arved/kuluaruanded). |
| --- | --- |

—

ülalnimetatud kahes osas esitatud andmed, mis ei olnud eelmises süsteemis kättesaadavad, kuid mida tuleb kajastada tekkepõhises raamatupidamisaruandes (eelrahastamine ja sellega seotud tagatised, arved/kuluaruanded).

Selle tarbeks viidi läbi analüütilised uuringud ja terviklike valimite põhjalik testimine.

Komisjonipoolne raamatupidamissüsteemi muutmise juhtimine

Üldised saavutused

| 1.10. | Komisjon pidi raamatupidamissüsteemi uuendamist kavandama ja ellu viima vastavalt finantsmääruses sätestatud tähtajale ja tegevusraamistikule. Nagu juba märgitud kontrollikoja eelmistes aastaaruannetes, (8) oli vajalikele muudatustele ja kinnitamisele kehtestatud ajakava siiski liiga ambitsioonikas. |
| --- | --- |

1.10.

Komisjon pidi raamatupidamissüsteemi uuendamist kavandama ja ellu viima vastavalt finantsmääruses sätestatud tähtajale ja tegevusraamistikule. Nagu juba märgitud kontrollikoja eelmistes aastaaruannetes, (8) oli vajalikele muudatustele ja kinnitamisele kehtestatud ajakava siiski liiga ambitsioonikas.

8

| 1.10. | Komisjon tunnustab oma osakondade erakordseid jõupingutusi tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminekul äärmiselt ambitsioonika tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

1.10.

Komisjon tunnustab oma osakondade erakordseid jõupingutusi tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminekul äärmiselt ambitsioonika tähtaja jooksul.

Saavutamaks eesmärki, milleks oli raamatupidamissüsteemi moderniseerimine, valmistas komisjon ette väga üksikasjaliku projektijuhtimiskava, milles määrati kindlaks kõik projekti õnnestumiseks vajalikud teetähised.

| 1.11. | Sarnaste avaliku halduse reformide läbiviimise kogemused (9) näitavad, et projektidega, mis kuuluvad samasse suurusjärku ja on sama keerulised nagu ühenduste raamatupidamisaruannete uuendamine, seondub paratamatult mitmesuguseid probleeme, mis muudavad projekti täieliku rakendamise keerukaks ja tekitavad viivitusi. Eelnevat arvesse võttes saavutati oluline edasiminek järgmiste tegurite osas: |
| --- | --- |

1.11.

Sarnaste avaliku halduse reformide läbiviimise kogemused (9) näitavad, et projektidega, mis kuuluvad samasse suurusjärku ja on sama keerulised nagu ühenduste raamatupidamisaruannete uuendamine, seondub paratamatult mitmesuguseid probleeme, mis muudavad projekti täieliku rakendamise keerukaks ja tekitavad viivitusi. Eelnevat arvesse võttes saavutati oluline edasiminek järgmiste tegurite osas:

9

| — | 1. jaanuaril 2005. aastal muutis komisjon ELi üldise raamatupidamisarvestuse kassapõhiselt raamatupidamiselt tekkepõhisele raamatupidamisele. Uued raamatupidamiseeskirjad (10) ja meetodid, uus ühtlustatud kontoplaan ja uued konsolideerimisvahendid võeti kasutusele kõikides ühenduse asutustes ja ametites; |
| --- | --- |

—

1. jaanuaril 2005. aastal muutis komisjon ELi üldise raamatupidamisarvestuse kassapõhiselt raamatupidamiselt tekkepõhisele raamatupidamisele. Uued raamatupidamiseeskirjad (10) ja meetodid, uus ühtlustatud kontoplaan ja uued konsolideerimisvahendid võeti kasutusele kõikides ühenduse asutustes ja ametites;

10

| — | osapooltele anti eraldiseisvad ja konsolideeritud raamatupidamisaruanded, mis sisaldasid uusi kohustuslikke elemente ja üksikasjalikumat teavet erinevate asutuste poolt juhitavate ressursside, nende tegevuskulude ja rahavoogude tehingute kohta. |
| --- | --- |

—

osapooltele anti eraldiseisvad ja konsolideeritud raamatupidamisaruanded, mis sisaldasid uusi kohustuslikke elemente ja üksikasjalikumat teavet erinevate asutuste poolt juhitavate ressursside, nende tegevuskulude ja rahavoogude tehingute kohta.

| 1.11. | Hoolimata teatavate küsimuste keerukusest, probleemide rohkusest ning suurtest väljakutsetest suutis komisjon projekti juhtida nii, et peamistest tähtaegadest peeti kinni. Märkimisväärsed saavutused on järgmised: |
| --- | --- |

1.11.

Hoolimata teatavate küsimuste keerukusest, probleemide rohkusest ning suurtest väljakutsetest suutis komisjon projekti juhtida nii, et peamistest tähtaegadest peeti kinni. Märkimisväärsed saavutused on järgmised:

| — | töötati välja uute raamatupidamisnõuetega kokkusobivad IT-süsteemid; |
| --- | --- |

—

töötati välja uute raamatupidamisnõuetega kokkusobivad IT-süsteemid;

| — | üleminek uuele süsteemile toimus edukalt ja see võimaldas uue süsteemi kasutusele võtta 2005. aasta jaanuari alguses; |
| --- | --- |

—

üleminek uuele süsteemile toimus edukalt ja see võimaldas uue süsteemi kasutusele võtta 2005. aasta jaanuari alguses;

| — | komisjoni talituste haldusmenetlusi kohandati tekkepõhise raamatupidamisarvestuse vajadustest lähtuvalt; |
| --- | --- |

—

komisjoni talituste haldusmenetlusi kohandati tekkepõhise raamatupidamisarvestuse vajadustest lähtuvalt;

| — | määrati kindlaks ja kiideti heaks tekkepõhise arvestusperioodi algbilansid; |
| --- | --- |

—

määrati kindlaks ja kiideti heaks tekkepõhise arvestusperioodi algbilansid;

| — | loodi integreeritud raamatupidamismoodul, mille abil kontrollida majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi hallatavat finantstegevust; |
| --- | --- |

—

loodi integreeritud raamatupidamismoodul, mille abil kontrollida majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi hallatavat finantstegevust;

| — | kõik osakonnad on arvestanud välja iga aasta lõpus makstavad tekkepõhised kulud; |
| --- | --- |

—

kõik osakonnad on arvestanud välja iga aasta lõpus makstavad tekkepõhised kulud;

| — | ette on valmistatud komisjoni raamatupidamisaruanded ja konsolideeritud need teiste institutsioonide ja ametite aruannetega. |
| --- | --- |

—

ette on valmistatud komisjoni raamatupidamisaruanded ja konsolideeritud need teiste institutsioonide ja ametite aruannetega.

Samuti esitas komisjon finantsmäärusega kehtestatud tähtajal raamatupidamisaruanded, mis vastavad kõigis olulistes aspektides rahvusvahelistele standarditele, ning pidas kinni Euroopa Parlamendile ja nõukogule antud lubadusest anda aru kõnealuse eesmärgi (mida kõik institutsioonid pidasid eriti ambitsioonikaks) suunas liikumisest.

| 1.12. | Tabel 1.1
  sisaldab järelkontrolli 2004. eelarveaasta kinnitavas avalduses välja toodud reservatsiooni kohta, mis käsitleb raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, ning muid kontrollikoja poolt selles aastaaruandes tõstatatud probleeme, mis lahendati (osaliselt) ühenduse raamatupidamisarvestuse uuendamise raames. Nagu igas uues tekkepõhises raamatupidamissüsteemis, on ka selles ikka veel teatud puudusi (vt allpool). |
| --- | --- |

1.12.

Tabel 1.1
  sisaldab järelkontrolli 2004. eelarveaasta kinnitavas avalduses välja toodud reservatsiooni kohta, mis käsitleb raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, ning muid kontrollikoja poolt selles aastaaruandes tõstatatud probleeme, mis lahendati (osaliselt) ühenduse raamatupidamisarvestuse uuendamise raames. Nagu igas uues tekkepõhises raamatupidamissüsteemis, on ka selles ikka veel teatud puudusi (vt allpool).

Tabel 1.1

| 1.12. | Komisjon on ABACi eduaruannetes alati tunnistanud, et osa probleeme vajab veel lahendamist. |
| --- | --- |

1.12.

Komisjon on ABACi eduaruannetes alati tunnistanud, et osa probleeme vajab veel lahendamist.

Tabel 1.1 – Järelkontroll 2004. aasta kinnitavas avalduses väljendatud reservatsiooni osas, mis puudutab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, ning raamatupidamissüsteemi uuendamise võimalik mõju 2004. eelarveaasta aastaaruandes tehtud mõningatele tähelepanekutele

| 2004. eelarveaastal antud kinnitavas avalduses esitatud märkused | 2004. eelarveaasta aastaaruandes esitatud vastused | Arengud |
| --- | --- | --- |
| Mitmesuguste tulude ja ettemaksete osas puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused, mistõttu ei saa kontrollikoda kinnitada, et “mitmesuguste võlgnike” punktiga seonduvad tehingud on õigesti ja täielikult kirjendatud. | Komisjon nõustub kontrollikoja asjakohase märkusega, kuid rõhutab, et kerkinud probleem lahendatakse uue raamatupidamissüsteemi kasutusele võtmisega 2005. aastal. | Kontrollikoda tunnustab kõikide komisjoni talituste ning ka teiste institutsioonide ja asutuste tehtud olulisi jõupingutusi eelnevalt lõplike kuludena kirjendatud eelmaksete summade sissenõudmisel. Vaatamata sellele järeldas kontrollikoda süsteemide analüüsi ja põhjaliku testimise põhjal, et bilansis esitatud eelmaksete summasid ei ole veel võimalik pidada täielikeks ega piisavalt usaldusväärseteks. |
| Probleemid, mis (osaliselt) lahendatakse ühenduse raamatupidamissüsteemi uuendamise raames | 2004. eelarveaasta aastaaruandes esitatud vastused | Olukorra areng |
| Sobiva raamatupidamissüsteemi puudumisel koostatakse aastalõpu finantsselgitused ikka veel peamiselt raamatupidamisarvestusest välja jäävate andmete põhjal ning selleks kasutatav teave ei ole alati seotud vastavate eelarveliste tehingutega. Lisaks sellele järgis raamatupidamissüsteem veel suures osas kassapõhise raamatupidamise põhimõtteid, mis ei võimalda teha vahet halduskulude ja muude kulude, lõppmaksete ja eelfinantseerimise vahel ega võimalda isegi kindlaks teha võlgade ja debitoorsete võlgnevuste suurust. See mõjutas majandustulemuse arvutamist. | Uus (tekkepõhine) raamatupidamissüsteem võeti kasutusele 2005. aasta jaanuaris. 2004. aasta kontode sulgemisel lähtuti eelmisel aastal kehtinud eeskirjadest ja raamatupidamissüsteemist selliselt, nagu see oli ette nähtud nii finantsmääruses kui ka komisjoni teatises raamatupidamissüsteemi uuendamise kohta. Kasutusele võetud uue raamatupidamissüsteemi üks uuendus on võimalus eristada halduskulusid muudest kuludest. | Enamik kontrollikoja poolt mainitud probleemidest on lahendatud pärast uue, tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõttu. Finantsselgitused koostatakse nüüd peaaegu eranditult raamatupidamiskannetest pärineva teabe alusel. Raamatupidamine põhineb erasektori üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetel ning halduskulude ja muude kulude eristamine tehakse kohe pärast tehingu kirjendamist. Eelmaksete ja avatud arvete/kuluaruannete summad esitatakse bilansis. Need olulised muudatused, mis jätkuvalt vajavad kultuurimuutuse tegemist kõikide osapoolte poolt, on põhjustanud sisemisi viivitusi nõutava teabe kogumisel ja ebatäpsusi esimeses tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kohaselt koostatud raamatupidamisaruandes. |
| Kontrollikoda ei saa kinnitada finantsvahendajate valduses olevatena kirjendatud summade (1 313,6 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2004) õigsust ja täielikkust. | 2005. aastal kasutusele võetud uus, tekkepõhine raamatupidamissüsteem võimaldab komisjonil eelmakseid (näiteks finantsvahendajatele eraldatud summasid) paremini kontrollida. | Finantsvahendajate valduses olevad summad tuleks alates 2005. aastast kirjendada eelmaksete alla. Nagu juba varem mainitud (vt 2004. eelarveaastal antud kinnitavas avalduses esitatud märkused), ei ole kontrollikojal veel võimalik bilansis esitatud eelmaksete summasid pidada täielikeks ega piisavalt usaldusväärseteks. |
| Endiselt esineb teisi raamatupidamisaruandlusega seotud puudusi teatud põllumajanduse kuluartiklite ja teiste ettemaksete puhul, mida pole tehtud, kuid on sellistena näidatud, ligikaudsete summade puhul, mida on näidatud eraldistena, näiteks võlad, ning pensioniõiguste arvestamise puhul, mis neutraliseerib mõju majandustulemusele. | Eespool kirjeldatud ümbersuunamine on kavas lõpetada ning viimasteks aastateks ei ole plaanis sellega seotud kirjendamise korda muuta. Selle kirjendamine üldises raamatupidamisarvestuses on läbivaatamisel ülemineku raames tekkepõhisele raamatupidamisele 2005. aastal. Pensioniõiguste küsimus tuleb taas arutamisele pärast avaliku sektori pensionieraldisi käsitlevate rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IPSAS) avaldamist. | Ümbersuunamise eesmärgil kinnipeetavad vahendeid esitatakse nüüd bilansis eelmaksete rubriigi all kuni nende kasutamiseni; maksete eelarvelist käsitlemist ei ole muudetud. Kuigi pensioniõiguste käsitlemisega seotud IPSAS- standardit ei ole veel kehtestatud, kirjendatakse pensioniõigused nüüdsest majandustulemuse aruandesse ilma vastavate liikmesriikidelt saada olevate summadeta. |
| Aastalõpuaruannete selgitavates märkustes ei ole endiselt piisavat ega täpset viidet selle kohta, et komisjoni talitused või liikmesriigid kavatseksid korrigeerida teatud tehinguid hiljem, ega ka ühtegi viidet selle kohta, millises ulatuses võidakse sellist korrigeerimist ette võtta. Lisaks võivad raamatupidamisaruandeid ajutiselt mõjutada muud ebamäärasused. | 2004. aasta lõplikule raamatupidamisaruandele on lisatud täiendav märkus selle kohta, et enamik komisjoni aasta jooksul tehtud maksetest on esialgsed ning neid mõjutavad erinevad tegurid. Komisjon on kehtestanud uued raamatupidamiseeskirjad, mille rakendamise tulemus peaks kajastuma 2005. aasta raamatupidamise aastaaruandes. Samuti analüüsib komisjon, kuidas tõhustada teavet varasemate aastate andmete korrigeerimisega seotud finantsmõju kohta. Muude ebamäärasuste osas (nt sertifitseerimisasutuste antud märkustega või negatiivne järeldusotsus või komisjonipoolne makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse tegemise edasilükkamine) moodustavad asjaomased kulud üldjuhul üldkuludest vaid väikese osa. | Märkused sisaldavad võrreldes varasemate aastatega rohkem teavet selle kohta, et komisjoni talitused või liikmesriigid kavatsevad teatud tehinguid tõenäoliselt hiljem korrigeerida. Siiski pole selgelt või täpselt eristatud kulusid, mis on tõendatud ning seejärel kontrollitud ja heaks kiidetud, sellistest kuludest, mis vajavad edasist kontrollimist. |

2004. eelarveaastal antud kinnitavas avalduses esitatud märkused

2004. eelarveaasta aastaaruandes esitatud vastused

Arengud

Mitmesuguste tulude ja ettemaksete osas puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused, mistõttu ei saa kontrollikoda kinnitada, et “mitmesuguste võlgnike” punktiga seonduvad tehingud on õigesti ja täielikult kirjendatud.

Komisjon nõustub kontrollikoja asjakohase märkusega, kuid rõhutab, et kerkinud probleem lahendatakse uue raamatupidamissüsteemi kasutusele võtmisega 2005. aastal.

Kontrollikoda tunnustab kõikide komisjoni talituste ning ka teiste institutsioonide ja asutuste tehtud olulisi jõupingutusi eelnevalt lõplike kuludena kirjendatud eelmaksete summade sissenõudmisel. Vaatamata sellele järeldas kontrollikoda süsteemide analüüsi ja põhjaliku testimise põhjal, et bilansis esitatud eelmaksete summasid ei ole veel võimalik pidada täielikeks ega piisavalt usaldusväärseteks.

Probleemid, mis (osaliselt) lahendatakse ühenduse raamatupidamissüsteemi uuendamise raames

2004. eelarveaasta aastaaruandes esitatud vastused

Olukorra areng

Sobiva raamatupidamissüsteemi puudumisel koostatakse aastalõpu finantsselgitused ikka veel peamiselt raamatupidamisarvestusest välja jäävate andmete põhjal ning selleks kasutatav teave ei ole alati seotud vastavate eelarveliste tehingutega. Lisaks sellele järgis raamatupidamissüsteem veel suures osas kassapõhise raamatupidamise põhimõtteid, mis ei võimalda teha vahet halduskulude ja muude kulude, lõppmaksete ja eelfinantseerimise vahel ega võimalda isegi kindlaks teha võlgade ja debitoorsete võlgnevuste suurust. See mõjutas majandustulemuse arvutamist.

Uus (tekkepõhine) raamatupidamissüsteem võeti kasutusele 2005. aasta jaanuaris. 2004. aasta kontode sulgemisel lähtuti eelmisel aastal kehtinud eeskirjadest ja raamatupidamissüsteemist selliselt, nagu see oli ette nähtud nii finantsmääruses kui ka komisjoni teatises raamatupidamissüsteemi uuendamise kohta. Kasutusele võetud uue raamatupidamissüsteemi üks uuendus on võimalus eristada halduskulusid muudest kuludest.

Enamik kontrollikoja poolt mainitud probleemidest on lahendatud pärast uue, tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõttu. Finantsselgitused koostatakse nüüd peaaegu eranditult raamatupidamiskannetest pärineva teabe alusel. Raamatupidamine põhineb erasektori üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetel ning halduskulude ja muude kulude eristamine tehakse kohe pärast tehingu kirjendamist. Eelmaksete ja avatud arvete/kuluaruannete summad esitatakse bilansis. Need olulised muudatused, mis jätkuvalt vajavad kultuurimuutuse tegemist kõikide osapoolte poolt, on põhjustanud sisemisi viivitusi nõutava teabe kogumisel ja ebatäpsusi esimeses tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kohaselt koostatud raamatupidamisaruandes.

Kontrollikoda ei saa kinnitada finantsvahendajate valduses olevatena kirjendatud summade (1 313,6 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2004) õigsust ja täielikkust.

2005. aastal kasutusele võetud uus, tekkepõhine raamatupidamissüsteem võimaldab komisjonil eelmakseid (näiteks finantsvahendajatele eraldatud summasid) paremini kontrollida.

Finantsvahendajate valduses olevad summad tuleks alates 2005. aastast kirjendada eelmaksete alla. Nagu juba varem mainitud (vt 2004. eelarveaastal antud kinnitavas avalduses esitatud märkused), ei ole kontrollikojal veel võimalik bilansis esitatud eelmaksete summasid pidada täielikeks ega piisavalt usaldusväärseteks.

Endiselt esineb teisi raamatupidamisaruandlusega seotud puudusi teatud põllumajanduse kuluartiklite ja teiste ettemaksete puhul, mida pole tehtud, kuid on sellistena näidatud, ligikaudsete summade puhul, mida on näidatud eraldistena, näiteks võlad, ning pensioniõiguste arvestamise puhul, mis neutraliseerib mõju majandustulemusele.

Eespool kirjeldatud ümbersuunamine on kavas lõpetada ning viimasteks aastateks ei ole plaanis sellega seotud kirjendamise korda muuta. Selle kirjendamine üldises raamatupidamisarvestuses on läbivaatamisel ülemineku raames tekkepõhisele raamatupidamisele 2005. aastal. Pensioniõiguste küsimus tuleb taas arutamisele pärast avaliku sektori pensionieraldisi käsitlevate rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IPSAS) avaldamist.

Ümbersuunamise eesmärgil kinnipeetavad vahendeid esitatakse nüüd bilansis eelmaksete rubriigi all kuni nende kasutamiseni; maksete eelarvelist käsitlemist ei ole muudetud. Kuigi pensioniõiguste käsitlemisega seotud IPSAS- standardit ei ole veel kehtestatud, kirjendatakse pensioniõigused nüüdsest majandustulemuse aruandesse ilma vastavate liikmesriikidelt saada olevate summadeta.

Aastalõpuaruannete selgitavates märkustes ei ole endiselt piisavat ega täpset viidet selle kohta, et komisjoni talitused või liikmesriigid kavatseksid korrigeerida teatud tehinguid hiljem, ega ka ühtegi viidet selle kohta, millises ulatuses võidakse sellist korrigeerimist ette võtta. Lisaks võivad raamatupidamisaruandeid ajutiselt mõjutada muud ebamäärasused.

2004. aasta lõplikule raamatupidamisaruandele on lisatud täiendav märkus selle kohta, et enamik komisjoni aasta jooksul tehtud maksetest on esialgsed ning neid mõjutavad erinevad tegurid. Komisjon on kehtestanud uued raamatupidamiseeskirjad, mille rakendamise tulemus peaks kajastuma 2005. aasta raamatupidamise aastaaruandes. Samuti analüüsib komisjon, kuidas tõhustada teavet varasemate aastate andmete korrigeerimisega seotud finantsmõju kohta. Muude ebamäärasuste osas (nt sertifitseerimisasutuste antud märkustega või negatiivne järeldusotsus või komisjonipoolne makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse tegemise edasilükkamine) moodustavad asjaomased kulud üldjuhul üldkuludest vaid väikese osa.

Märkused sisaldavad võrreldes varasemate aastatega rohkem teavet selle kohta, et komisjoni talitused või liikmesriigid kavatsevad teatud tehinguid tõenäoliselt hiljem korrigeerida. Siiski pole selgelt või täpselt eristatud kulusid, mis on tõendatud ning seejärel kontrollitud ja heaks kiidetud, sellistest kuludest, mis vajavad edasist kontrollimist.

Leiud komisjoni tasandil

Sisemised viivitused komisjoni 2005. aasta finantsselgituste koostamisel

| 1.13. | Komisjoni 2005. aasta finantsselgituste koostamise protsessi põhielementideks olid komisjoni peaarvepidaja poolt eelarveaasta pikkuse määramise kohta antud üldiste meetodite/juhtnööride järgimine erinevates peadirektoraatides ning alg- ja lõppbilansside heakskiitmine kõigi eelarvevahendite käsutajate poolt (11). Heakskiidu andmine enamikul juhtudel hilines, eriti operatiivpeadirektoraatide tasandil. |
| --- | --- |

1.13.

Komisjoni 2005. aasta finantsselgituste koostamise protsessi põhielementideks olid komisjoni peaarvepidaja poolt eelarveaasta pikkuse määramise kohta antud üldiste meetodite/juhtnööride järgimine erinevates peadirektoraatides ning alg- ja lõppbilansside heakskiitmine kõigi eelarvevahendite käsutajate poolt (11). Heakskiidu andmine enamikul juhtudel hilines, eriti operatiivpeadirektoraatide tasandil.

11

| 1.13. | Teatavaid viivitusi võrreldes eelarve peadirektoraadi kehtestatud rangete tööplaanidega tuli siiski ette. Heas tööprogrammis on harilikult ette nähtud varu potentsiaalsete viivituste jaoks. See kehtis ka komisjoni tööplaanide kohta. Hoolimata nendest sisestest viivitustest suutis komisjon finantsmääruses sätestatud tähtajast kinni pidada ja esitada raamatupidamisaruanded õigeaegselt. |
| --- | --- |

1.13.

Teatavaid viivitusi võrreldes eelarve peadirektoraadi kehtestatud rangete tööplaanidega tuli siiski ette. Heas tööprogrammis on harilikult ette nähtud varu potentsiaalsete viivituste jaoks. See kehtis ka komisjoni tööplaanide kohta. Hoolimata nendest sisestest viivitustest suutis komisjon finantsmääruses sätestatud tähtajast kinni pidada ja esitada raamatupidamisaruanded õigeaegselt.

| 1.14. | Paljudes kontrollikoja poolt auditeeritud peadirektoraatides avastati mitmeid andmete tõendamisega seotud puudusi: järelevalve oli puudulik, ülesannete täitmiseks polnud piisavalt töötajaid ja tegevuse kohta koostatud dokumendid olid ebapiisavad. Mõne operatiivpeadirektoraadi aasta tegevusaruande finantslisas toodud arvandmed sisaldasid vigu (vt punkt 1.16). |
| --- | --- |

1.14.

Paljudes kontrollikoja poolt auditeeritud peadirektoraatides avastati mitmeid andmete tõendamisega seotud puudusi: järelevalve oli puudulik, ülesannete täitmiseks polnud piisavalt töötajaid ja tegevuse kohta koostatud dokumendid olid ebapiisavad. Mõne operatiivpeadirektoraadi aasta tegevusaruande finantslisas toodud arvandmed sisaldasid vigu (vt punkt 1.16).

| 1.14. | Komisjoni talitused töötasid peaaegu kahe aasta jooksul äärmiselt pingeliselt, et kindlaks teha ja sisestada andmeid, mida vana süsteem ei hõlmanud. |
| --- | --- |

1.14.

Komisjoni talitused töötasid peaaegu kahe aasta jooksul äärmiselt pingeliselt, et kindlaks teha ja sisestada andmeid, mida vana süsteem ei hõlmanud.

Algbilansi andmeid kontrolliti ja need kiideti heaks kõigis peadirektoraatides ja lõpus kiitsid kõik peadirektorid peale ühe ametlikult heaks oma peadirektoraadi alg- ja lõppbilansid.

Komisjon on teadlik, et raamatupidamisjärelevalves on tarvis teatavaid parandusi. Raamatupidamisjärelevalve ajakohastamine/tugevdamine on kavandatud keskmise pikkusega projekti raames. Osa meetmeid viidi ellu 2005. aasta jooksul, teiste rakendamine lõpetatakse 2006. ja 2007. aastal.

2005 oli esimene aasta, mil peadirektoraatide kaupa olid kättesaadavad kõik andmed. Teatavaid puudujääke esines raamatupidamisarvestuste jaotamisel peadirektoraatide vahel ja see on põhjus, miks mõne peadirektoraadi iga-aastase tegevusaruande finantslisas esitatud teatavad arvud sisaldasid väikesi vigu, kuid need ei mõjutanud komisjoni raamatupidamisarvestust tervikuna.

| 1.15. | Peadirektoraatide erinevad meetodid olid enne raamatupidamisaruande esitamist tihti erinevate eelarvevahendite käsutajate poolt lõplikult vormistamata/kinnitamata. Selle tulemusel tehti alg- ja lõppbilanssi eelarveaasta lõppemisega seotud kirjeid ilma kindlavormilise metoodilise baasita, mille alusel rakendada peadirektoraadi tasandil komisjoni peaarvepidaja poolt eelarveaasta pikkuse määramise kohta antud üldisi meetodeid/juhtnööre. |
| --- | --- |

1.15.

Peadirektoraatide erinevad meetodid olid enne raamatupidamisaruande esitamist tihti erinevate eelarvevahendite käsutajate poolt lõplikult vormistamata/kinnitamata. Selle tulemusel tehti alg- ja lõppbilanssi eelarveaasta lõppemisega seotud kirjeid ilma kindlavormilise metoodilise baasita, mille alusel rakendada peadirektoraadi tasandil komisjoni peaarvepidaja poolt eelarveaasta pikkuse määramise kohta antud üldisi meetodeid/juhtnööre.

| 1.15. | Kuna avalikus sektoris ei olnud käepärast võrdlusarve eelarveaasta pikkuse määramise tarbeks, seati prioriteediks pikkuse määramise lõpuleviimine, mitte aga menetluse vormiline külg. |
| --- | --- |

1.15.

Kuna avalikus sektoris ei olnud käepärast võrdlusarve eelarveaasta pikkuse määramise tarbeks, seati prioriteediks pikkuse määramise lõpuleviimine, mitte aga menetluse vormiline külg.

Sellest hoolimata koostasid raamatupidamistalitused eelarveaasta pikkuse määramiseks selge metoodika, mida järgivad kõik talitused. Oma valdkonna erijoontest tulenevalt pidi peadirektoritele jätma teatava valikuvõimaluse.

Isegi kui kõiki kasutatud metoodikaid ei formaliseeritud, võeti korrektse rakendamise tagamiseks mitmeid meetmeid: kontrollimine ja tagasiside andmine, töökondade korraldamine ja juhiste andmine talitustele.

| 1.16. | Lisaks paluti haldusjuhtidel (12) seoses aasta tegevusaruannete koostamisega (st 2006. aasta märtsi lõpuks) anda formaalne kinnitus finantsaruannetele, mis sisaldasid eelkõige alg- ja lõppbilansse. Kuna aga eelarve peadirektoraat töötas sama tähtaja piires, ei saadud kõiki kinnitusi enne esialgsete raamatupidamisaruannete valmimist. Lõplike raamatupidamisaruannete kinnitused saadi õigeaegselt. |
| --- | --- |

1.16.

Lisaks paluti haldusjuhtidel (12) seoses aasta tegevusaruannete koostamisega (st 2006. aasta märtsi lõpuks) anda formaalne kinnitus finantsaruannetele, mis sisaldasid eelkõige alg- ja lõppbilansse. Kuna aga eelarve peadirektoraat töötas sama tähtaja piires, ei saadud kõiki kinnitusi enne esialgsete raamatupidamisaruannete valmimist. Lõplike raamatupidamisaruannete kinnitused saadi õigeaegselt.

12

| 1.17. | Viivitused, millele viidati punktis 1.13, mõjutasid kontrollikoja põhjalikku testimist, kuna kontrollikoda sai algbilansid enne eelarveaasta lõppu (18. jaanuaril 2006) ja pärast eelarveaasta lõppu (15. märtsil 2006), millesse tehti veel täiendavaid muudatusi. Konsolideeritud esialgne raamatupidamisaruanne ja täielik esialgne algbilanss, mis sisaldab viidet uute raamatupidamispõhimõtete kohaselt 31. detsembri 2004. aasta seisuga koostatud bilansi ümbertöötamiseks tehtud muudatuste mõjule, saadi 31. märtsil 2006. |
| --- | --- |

1.17.

Viivitused, millele viidati punktis 1.13, mõjutasid kontrollikoja põhjalikku testimist, kuna kontrollikoda sai algbilansid enne eelarveaasta lõppu (18. jaanuaril 2006) ja pärast eelarveaasta lõppu (15. märtsil 2006), millesse tehti veel täiendavaid muudatusi. Konsolideeritud esialgne raamatupidamisaruanne ja täielik esialgne algbilanss, mis sisaldab viidet uute raamatupidamispõhimõtete kohaselt 31. detsembri 2004. aasta seisuga koostatud bilansi ümbertöötamiseks tehtud muudatuste mõjule, saadi 31. märtsil 2006.

| 1.17. | Komisjon mõistab, et sel aastal oli kontrollikoja audititegevus väga raske, kuid seda oli kogu projekt ka komisjoni jaoks. |
| --- | --- |

1.17.

Komisjon mõistab, et sel aastal oli kontrollikoja audititegevus väga raske, kuid seda oli kogu projekt ka komisjoni jaoks.

Kuid:

| — | järgiti usaldusväärseid menetlusi ja süsteem dokumenteeriti, |
| --- | --- |

—

järgiti usaldusväärseid menetlusi ja süsteem dokumenteeriti,

| — | muud bilansid peale eelarveaasta pikkuse määramise tulemusel saadu laeti esmakordselt üles 2005. aastal, |
| --- | --- |

—

muud bilansid peale eelarveaasta pikkuse määramise tulemusel saadu laeti esmakordselt üles 2005. aastal,

| — | 2005. aasta keskpaigaks olid 95 % neist bilanssidest lõplikud ning |
| --- | --- |

—

2005. aasta keskpaigaks olid 95 % neist bilanssidest lõplikud ning

| — | pärast seda tehtud muudatused dokumenteeriti ja loodi spetsiaalne auditijälg. |
| --- | --- |

—

pärast seda tehtud muudatused dokumenteeriti ja loodi spetsiaalne auditijälg.

Keskraamatupidamissüsteemi tasandil on väiksemate küsimuste käsitlemine veel pooleli, kuid raamatupidamise kohalikes alasüsteemides on jätkuvalt olulisi probleeme

| 1.18. | Pärast keskraamatupidamissüsteemi turvalisuse suurendamise põhjaliku tegevuskava rakendamist tuleb lahendada veel kaks küsimust, nimelt: juurdepääsuõiguste kontrollimine eelarve peadirektoraadis ja keskraamatupidamissüsteemi töökorraldussüsteemi (Workflow) (13) turvalisuse ümberhindamine. Kuna eelarve peadirektor ei pea tööd, mis nimetatud küsimustes veel teha tuleb, oluliseks, eelkõige seepärast, et mõjus järelevalvesüsteem on juba kasutusel, tühistati 2004. aasta tegevusaruandes esitatud reservatsioon süsteemi turvalisuse ja juurdepääsuõiguste kohta. Kontrollikoja audit kinnitas keskraamatupidamissüsteemi turvalisuse paranemist. |
| --- | --- |

1.18.

Pärast keskraamatupidamissüsteemi turvalisuse suurendamise põhjaliku tegevuskava rakendamist tuleb lahendada veel kaks küsimust, nimelt: juurdepääsuõiguste kontrollimine eelarve peadirektoraadis ja keskraamatupidamissüsteemi töökorraldussüsteemi (Workflow) (13) turvalisuse ümberhindamine. Kuna eelarve peadirektor ei pea tööd, mis nimetatud küsimustes veel teha tuleb, oluliseks, eelkõige seepärast, et mõjus järelevalvesüsteem on juba kasutusel, tühistati 2004. aasta tegevusaruandes esitatud reservatsioon süsteemi turvalisuse ja juurdepääsuõiguste kohta. Kontrollikoja audit kinnitas keskraamatupidamissüsteemi turvalisuse paranemist.

13

| 1.19. | Paljud peadirektoraadid kasutavad finantsjuhtimises ja keskraamatupidamissüsteemi vahendajate kaudu saadetavate tehingute loomisel oma IT-süsteeme. Selliste süsteemide kinnitamine ja uuendamine võtab aga kauem aega. |
| --- | --- |

1.19.

Paljud peadirektoraadid kasutavad finantsjuhtimises ja keskraamatupidamissüsteemi vahendajate kaudu saadetavate tehingute loomisel oma IT-süsteeme. Selliste süsteemide kinnitamine ja uuendamine võtab aga kauem aega.

| 1.19. | Kuna olukord muutub pidevalt, peab raamatupidamistalituse heakskiitmisega tegelev üksus seda jälgima. See üksus kehtestas alates 1. juunist 2006 menetluse kohalikes süsteemides tehtavate muudatuste heakskiitmiseks, nagu näevad ette finantsmääruse rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

1.19.

Kuna olukord muutub pidevalt, peab raamatupidamistalituse heakskiitmisega tegelev üksus seda jälgima. See üksus kehtestas alates 1. juunist 2006 menetluse kohalikes süsteemides tehtavate muudatuste heakskiitmiseks, nagu näevad ette finantsmääruse rakenduseeskirjad.

| 1.20. | Kontrollikoda uuris komisjoni peaarvepidaja talituste poolt 2005. aastal 13 peadirektoraadis (nt 2004. aastal leiti 8 peadirektoraadis kõrgetasemelise hindamise käigus riske (14) ning veel 5 peadirektoraati valiti nende rahandusliku tähtsuse ja/või organisatsioonilise keerukuse tõttu (15)) läbiviidud kohalike raamatupidamissüsteemide põhjalike kontrollide programmi. Kontrollikoja audit kinnitas, et komisjoni peaarvepidaja otsus keelduda oluliste puuduste tõttu kinnitamast kolme kohalikku süsteemi koostöötalituses EuropeAid, hariduse ja kultuuri peadirektoraadis ning välissuhete peadirektoraadis oli põhjendatud. Mõnel juhul pole siiski selge, miks peaarvepidaja ei andnud märkustega kinnitamisotsust, kui mitmete kriteeriumite osas olid tulemused ebapiisavad. |
| --- | --- |

1.20.

Kontrollikoda uuris komisjoni peaarvepidaja talituste poolt 2005. aastal 13 peadirektoraadis (nt 2004. aastal leiti 8 peadirektoraadis kõrgetasemelise hindamise käigus riske (14) ning veel 5 peadirektoraati valiti nende rahandusliku tähtsuse ja/või organisatsioonilise keerukuse tõttu (15)) läbiviidud kohalike raamatupidamissüsteemide põhjalike kontrollide programmi. Kontrollikoja audit kinnitas, et komisjoni peaarvepidaja otsus keelduda oluliste puuduste tõttu kinnitamast kolme kohalikku süsteemi koostöötalituses EuropeAid, hariduse ja kultuuri peadirektoraadis ning välissuhete peadirektoraadis oli põhjendatud. Mõnel juhul pole siiski selge, miks peaarvepidaja ei andnud märkustega kinnitamisotsust, kui mitmete kriteeriumite osas olid tulemused ebapiisavad.

14

15

| 1.20. | Heakskiitmine ei ole audit. Sellest tehtud järeldusi ei saa võrrelda audiitori järeldusotsustega. Kohalike süsteemide heakskiitmine on suhteliselt uus tegevus, mille kaudu finantsmääruse artikkel 61 leiab rakenduse konkreetsete ülesannete kaudu. Heakskiitmisaruandeid tehakse eesmärgiga anda peaarvepidajale piisavalt teavet heakskiitmise kohta. Selle ulatust ja piire on selgitatud heakskiitmisaruande eessõnas. |
| --- | --- |

1.20.

Heakskiitmine ei ole audit. Sellest tehtud järeldusi ei saa võrrelda audiitori järeldusotsustega. Kohalike süsteemide heakskiitmine on suhteliselt uus tegevus, mille kaudu finantsmääruse artikkel 61 leiab rakenduse konkreetsete ülesannete kaudu. Heakskiitmisaruandeid tehakse eesmärgiga anda peaarvepidajale piisavalt teavet heakskiitmise kohta. Selle ulatust ja piire on selgitatud heakskiitmisaruande eessõnas.

| 1.21. | Kontrollikoda leiab, et saadud tulemuste ja lahendamist vajavate küsimuste põhjal tuleks enamikku komisjoni peaarvepidaja esitatud positiivsetest kohalike süsteemide kinnitamisotsustest pidada tingimuslikeks või märkustega otsusteks. Seda olukorda kinnitavad ka komisjoni peaarvepidaja poolt 2005. aasta lõpus esitatud lõpparuandes esile toodud horisontaalsete küsimuste (16) ning edasist käsitlemist vajavate teemade (17) arv ja olulisus. |
| --- | --- |

1.21.

Kontrollikoda leiab, et saadud tulemuste ja lahendamist vajavate küsimuste põhjal tuleks enamikku komisjoni peaarvepidaja esitatud positiivsetest kohalike süsteemide kinnitamisotsustest pidada tingimuslikeks või märkustega otsusteks. Seda olukorda kinnitavad ka komisjoni peaarvepidaja poolt 2005. aasta lõpus esitatud lõpparuandes esile toodud horisontaalsete küsimuste (16) ning edasist käsitlemist vajavate teemade (17) arv ja olulisus.

16

17

| 1.21. | Raamatupidamistalitused on kohustatud võtma järelmeetmeid 2005. aasta heakskiitmisaruannetes mainitud lahendamist vajavate küsimuste osas. |
| --- | --- |

1.21.

Raamatupidamistalitused on kohustatud võtma järelmeetmeid 2005. aasta heakskiitmisaruannetes mainitud lahendamist vajavate küsimuste osas.

ABACi süsteemi käsitlevaid järelmeetmeid võetakse kõigis talitustes, kaasa arvatud eelarve ja informaatika peadirektoraatides.

Raamatupidamissüsteemide ja -andmete kvaliteedi parandamine pärast esialgsete raamatupidamisaruannete esitamist

Komisjoni meetmed täpsete lõpparuannete koostamise tagamisel

| 1.22. | Eelarve peadirektoraadi peadirektor esitas oma avalduses reservatsiooni, mida kinnitas ka kontrollikoja audit (vt punktid 1.18–1.21 ja 1.28–1.58), seoses “kolme kinnitamata kohaliku süsteemi ja raamatupidamise veel lõpetamata järjepidevusalaste kontrollidega”. Oma avalduse üldises järelduses puuduste ühismõju kohta märkis peadirektor: “Eelarve peadirektoraat koos komisjoni talitustega võtab edasisi meetmeid järelejäänud vigade või ebamäärasuste osas ja jätkab investeerimist 2006. aastal ühenduse keskraamatupidamissüsteemi tugevdamiseks. Küsimus on sobivates vahendites, nagu koolitus, dokumentatsioon ja IT-süsteemid, aga ka asjassepuutuva kultuurimuutusega seotud tegevus. Selle põhjal on avaldusega võimalik kavandatud suundade kohaselt anda piisav kindlus”. |
| --- | --- |

1.22.

Eelarve peadirektoraadi peadirektor esitas oma avalduses reservatsiooni, mida kinnitas ka kontrollikoja audit (vt punktid 1.18–1.21 ja 1.28–1.58), seoses “kolme kinnitamata kohaliku süsteemi ja raamatupidamise veel lõpetamata järjepidevusalaste kontrollidega”. Oma avalduse üldises järelduses puuduste ühismõju kohta märkis peadirektor: “Eelarve peadirektoraat koos komisjoni talitustega võtab edasisi meetmeid järelejäänud vigade või ebamäärasuste osas ja jätkab investeerimist 2006. aastal ühenduse keskraamatupidamissüsteemi tugevdamiseks. Küsimus on sobivates vahendites, nagu koolitus, dokumentatsioon ja IT-süsteemid, aga ka asjassepuutuva kultuurimuutusega seotud tegevus. Selle põhjal on avaldusega võimalik kavandatud suundade kohaselt anda piisav kindlus”.

| 1.22. | Komisjon tunnustab erakordselt pingelist tööd, mida osakonnad on teinud tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminekul. Kuid raamatupidamistalitused ei ole andnud heakskiitu kolmele kohalikule süsteemile. 31. märtsil 2006 esitas eelarve peadirektor 2005. aasta tegevusaruandes süsteemse, esialgse ning tähtajalise reservatsiooni eelnimetatud põhjustel ja ka seetõttu, et esialgseid aruandeid hakkab kontrollima kontrollikoda ning neid võib olla vaja parandada enne lõplike aruannete heakskiitmist 31. juulil 2006. |
| --- | --- |

1.22.

Komisjon tunnustab erakordselt pingelist tööd, mida osakonnad on teinud tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminekul. Kuid raamatupidamistalitused ei ole andnud heakskiitu kolmele kohalikule süsteemile. 31. märtsil 2006 esitas eelarve peadirektor 2005. aasta tegevusaruandes süsteemse, esialgse ning tähtajalise reservatsiooni eelnimetatud põhjustel ja ka seetõttu, et esialgseid aruandeid hakkab kontrollima kontrollikoda ning neid võib olla vaja parandada enne lõplike aruannete heakskiitmist 31. juulil 2006.

| 1.23. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi peadirektor esitas samuti reservatsiooni, mis hõlmas kindluse puudumist komisjoni bilanssi kirjendatud summade õigsuse kohta. Kuigi komisjoni talitused ja kontrollikoda täheldasid olulisi riske ka teistes peadirektoraatides, ei ole ükski teine eelarvevahendite käsutaja reservatsioone esitanud (18) Siiski, 40 haldusjuhist 26 märkisid, et aasta tegevusaruannetes leitud puuduste tõttu ja/või arvestades asjaoluga, et see on esimene aasta, mil raamatupidamisaruanded suletakse esialgselt tekkepõhise raamatupidamise alusel, on võimalik, et enne raamatupidamisaruannete lõplikku sulgemist tuleb veel teha kontrolle ja vajaduse korral ka parandusi. |
| --- | --- |

1.23.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi peadirektor esitas samuti reservatsiooni, mis hõlmas kindluse puudumist komisjoni bilanssi kirjendatud summade õigsuse kohta. Kuigi komisjoni talitused ja kontrollikoda täheldasid olulisi riske ka teistes peadirektoraatides, ei ole ükski teine eelarvevahendite käsutaja reservatsioone esitanud (18) Siiski, 40 haldusjuhist 26 märkisid, et aasta tegevusaruannetes leitud puuduste tõttu ja/või arvestades asjaoluga, et see on esimene aasta, mil raamatupidamisaruanded suletakse esialgselt tekkepõhise raamatupidamise alusel, on võimalik, et enne raamatupidamisaruannete lõplikku sulgemist tuleb veel teha kontrolle ja vajaduse korral ka parandusi.

18

| 1.23. | Tekkepõhise raamatupidamise nõuete ebajärjekindel järgimine hariduse ja kultuuri peadirektoraadi kohalikus raamatupidamissüsteemis APPFIN oli toonud kaasa lahknevused direktoraadi alg- ja lõppbilanssides. Käimas on muudatuste tegemine kohalikku süsteemi ja see tagab tulevikus tehingute korrektse käsitlemise; minevikus tehtud vigade parandamine on samuti käimas ja peaks lõppema aasta lõpus. |
| --- | --- |

1.23.

Tekkepõhise raamatupidamise nõuete ebajärjekindel järgimine hariduse ja kultuuri peadirektoraadi kohalikus raamatupidamissüsteemis APPFIN oli toonud kaasa lahknevused direktoraadi alg- ja lõppbilanssides. Käimas on muudatuste tegemine kohalikku süsteemi ja see tagab tulevikus tehingute korrektse käsitlemise; minevikus tehtud vigade parandamine on samuti käimas ja peaks lõppema aasta lõpus.

Hoolimata hariduse ja kultuuri peadirektoraadi jõupingutustest raamatupidamisandmete parandamisel, säilitati lõplike arvude osas reservatsioon.

Muud reservatsioonid esitati sellepärast, et käimasolevad auditid ei olnud 31. märtsiks 2006 veel lõppenud. Võimaluste piires olid lõpparuandes peadirektoraatide või audiitorite poolt tuvastatud probleemid lahendatud.

Konsolideerimise ulatus

| 1.24. | Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud 1. raamatupidamiseeskirjas määratletud konsolideerimise ulatus on suurem kui finantsmääruse artiklis 121 ette nähtud ulatus (19) (nt kehtib konsolideerimisnõue ka ravikindlustussüsteemile ja ametitele, mida finantsmääruse artikkel 185 ei hõlma) (20). |
| --- | --- |

1.24.

Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud 1. raamatupidamiseeskirjas määratletud konsolideerimise ulatus on suurem kui finantsmääruse artiklis 121 ette nähtud ulatus (19) (nt kehtib konsolideerimisnõue ka ravikindlustussüsteemile ja ametitele, mida finantsmääruse artikkel 185 ei hõlma) (20).

19

20

| 1.24. | 1. raamatupidamiseeskirjas määratletud konsolideerimise ulatus arvestab kontrollipõhimõtet ja põhineb rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel. Teisalt näeb finantsmääruse artikkel 121 ette vaid institutsioonide ja toetust saavate ametite raamatupidamisaruannete konsolideerimist. |
| --- | --- |

1.24.

1. raamatupidamiseeskirjas määratletud konsolideerimise ulatus arvestab kontrollipõhimõtet ja põhineb rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel. Teisalt näeb finantsmääruse artikkel 121 ette vaid institutsioonide ja toetust saavate ametite raamatupidamisaruannete konsolideerimist.

Et vältida raamatupidamiseeskirja ja finantsmääruse vastuolu, on tehtud ettepanek muuta finantsmääruse artiklit 121 seoses kogu määruse muutmisega, eesmärgiga näha ette kõigi kontrollitud üksuste konsolideerimine vastavalt 1. raamatupidamiseeskirjale.

| 1.25. | Sellele vaatamata ei lisatud ravikindlustussüsteemi ja kahte ametit (Ühenduse Sordiamet ja Siseturu Ühtlustamise Amet) 2005. eelarveaasta konsolideeritud raamatupidamisaruandesse (vt ka punkt 1.29). Euroopa ühenduste poolt teostatava ravikindlustussüsteemi kontrolli analüüsi põhjal leiab kontrollikoda, et seda ei oleks tulnud lisada konsolideerimise ulatusse, nagu sätestatud 1. raamatupidamiseeskirjas, ning seetõttu tuleks viimatinimetatu ümber hinnata. |
| --- | --- |

1.25.

Sellele vaatamata ei lisatud ravikindlustussüsteemi ja kahte ametit (Ühenduse Sordiamet ja Siseturu Ühtlustamise Amet) 2005. eelarveaasta konsolideeritud raamatupidamisaruandesse (vt ka punkt 1.29). Euroopa ühenduste poolt teostatava ravikindlustussüsteemi kontrolli analüüsi põhjal leiab kontrollikoda, et seda ei oleks tulnud lisada konsolideerimise ulatusse, nagu sätestatud 1. raamatupidamiseeskirjas, ning seetõttu tuleks viimatinimetatu ümber hinnata.

| 1.25. | Raamatupidamiseeskirja ajakohastatakse seoses ravikindlustusskeemi konsolideeritud raamatupidamisaruandesse lisamata jätmisega. |
| --- | --- |

1.25.

Raamatupidamiseeskirja ajakohastatakse seoses ravikindlustusskeemi konsolideeritud raamatupidamisaruandesse lisamata jätmisega.

Kahe ameti väljajätmine on finantsmääruses lubatud praktilistel kaalutlustel: Siseturu Ühtlustamise Amet eelistab endiselt konsolideerimise reguleerimisalast välja jääda; Ühenduse Sordiamet nõustus vahepeal juba konsolideerimisega, kuid 2005. aasta jaoks tuli nõusolek liiga hilja. Nagu kontrollikoda on punktis 1.29 märkinud, ei avaldanud nende konsolideerimise reguleerimisalast väljajätmine erilist mõju.

Käimasoleva tegevuse mõju

| 1.26. | Oma arvamuses nr 2/2001 (21) Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse ettepaneku kohta käsitles kontrollikoda riske, mis tekivad olukorras, kui kontrollikojale saadetud esialgseid konsolideeritud finantsselgitusi ei ole veel stabiliseeritud. Kontrollikoda rõhutas, kui tähtis on, et “esialgsed finantsselgitused oleksid põhjalikud ja järjepidevad dokumendid ning kehtestatud tähtaegu järgides nõuetekohaselt koostatud. Nad on esialgsed üksnes seetõttu, et komisjon ei ole neid veel ametlikult vastu võtnud ning vajaduse korral võib neisse lisada kontrollikoja esitatud parandused”. |
| --- | --- |

1.26.

Oma arvamuses nr 2/2001 (21) Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse ettepaneku kohta käsitles kontrollikoda riske, mis tekivad olukorras, kui kontrollikojale saadetud esialgseid konsolideeritud finantsselgitusi ei ole veel stabiliseeritud. Kontrollikoda rõhutas, kui tähtis on, et “esialgsed finantsselgitused oleksid põhjalikud ja järjepidevad dokumendid ning kehtestatud tähtaegu järgides nõuetekohaselt koostatud. Nad on esialgsed üksnes seetõttu, et komisjon ei ole neid veel ametlikult vastu võtnud ning vajaduse korral võib neisse lisada kontrollikoja esitatud parandused”.

21

| 1.27. | Komisjon ei järginud viimati mainitud põhimõtet, et teha ei tuleks muid muudatusi kui ainult need, mis kontrollikoda välja on pakkunud, kuna 2005. aasta oli üleminekuaasta. Seetõttu pidi komisjon tagama, et kontrollikoda teavitataks nõuetekohaselt ja õigeaegselt parandustest, mida komisjon esialgsete raamatupidamisaruannete koostamiseks tehtava töö põhjal vajalikuks peab. |
| --- | --- |

1.27.

Komisjon ei järginud viimati mainitud põhimõtet, et teha ei tuleks muid muudatusi kui ainult need, mis kontrollikoda välja on pakkunud, kuna 2005. aasta oli üleminekuaasta. Seetõttu pidi komisjon tagama, et kontrollikoda teavitataks nõuetekohaselt ja õigeaegselt parandustest, mida komisjon esialgsete raamatupidamisaruannete koostamiseks tehtava töö põhjal vajalikuks peab.

| 1.27. | Seda põhimõtet on raske järgida, sest esialgsed raamatupidamisaruanded peavad nüüd olema valmis samaks tähtajaks kui iga-aastased tegevusaruanded. Kuid muudatusi tehakse võimalikult vähe. |
| --- | --- |

1.27.

Seda põhimõtet on raske järgida, sest esialgsed raamatupidamisaruanded peavad nüüd olema valmis samaks tähtajaks kui iga-aastased tegevusaruanded. Kuid muudatusi tehakse võimalikult vähe.

Esialgsed aruanded põhinesid andmetel, mis olid kättesaadavad nende koostamise ajal. Parandused on tehtud, arvestades ajakohastatud teavet, kontrollikoja poolt leitud vigu ja peadirektoraatide poolt nõutud parandusi, mida ei olnud võimalik teha 31. märtsiks 2006. Kõik muutused on dokumenteeritud ja selgitused kontrollikojale edastatud.

Konsolideeritud algbilanss seisuga 1. jaanuar 2005

| 1.28. | Kontrollikoda kontrollis tehtud kohanduste asjakohasust ja täpsust seoses konsolideeritud finantsselgituste koostamisega seisuga 1. jaanuar 2005, et viia konsolideeritud finantsselgituste arvandmed ja teave seisuga 31. detsember 2004 vastavusse uue tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtetega; nimetatud kontrolli tulemused esitatakse allpool (vt punktid 1.29–1.52). |
| --- | --- |

1.28.

Kontrollikoda kontrollis tehtud kohanduste asjakohasust ja täpsust seoses konsolideeritud finantsselgituste koostamisega seisuga 1. jaanuar 2005, et viia konsolideeritud finantsselgituste arvandmed ja teave seisuga 31. detsember 2004 vastavusse uue tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtetega; nimetatud kontrolli tulemused esitatakse allpool (vt punktid 1.29–1.52).

| 1.29. | Peaaegu kogu tehtud muudatuste mõju on seotud komisjoni finantsselgitustega. Esmakordsel ametite kaasamisel konsolideerimise ulatusse on olnud vaid piiratud mõju konsolideeritud raamatupidamisaruandele; peamine mõju oli sularahavarude suurenemine. Seega ei mõjutanud kahe ameti väljajätmine õiget ja õiglast ülevaadet. |
| --- | --- |

1.29.

Peaaegu kogu tehtud muudatuste mõju on seotud komisjoni finantsselgitustega. Esmakordsel ametite kaasamisel konsolideerimise ulatusse on olnud vaid piiratud mõju konsolideeritud raamatupidamisaruandele; peamine mõju oli sularahavarude suurenemine. Seega ei mõjutanud kahe ameti väljajätmine õiget ja õiglast ülevaadet.

Piiratud kohandustega kirjed

| 1.30. | Kontrollikoja kontrolli käigus üksnes piiratud kohandustest mõjutatud kannete kohta ei ilmnenud olulisi leide (nt materiaalne ja immateriaalne põhivara, (lühiajalised) investeeringud, laenud, pikaajalised ja lühiajalised saadaolevad summad, (22) varud, töötajate toetused, riski- ja kulueraldised, finants- ja muud kohustused ning varud). |
| --- | --- |

1.30.

Kontrollikoja kontrolli käigus üksnes piiratud kohandustest mõjutatud kannete kohta ei ilmnenud olulisi leide (nt materiaalne ja immateriaalne põhivara, (lühiajalised) investeeringud, laenud, pikaajalised ja lühiajalised saadaolevad summad, (22) varud, töötajate toetused, riski- ja kulueraldised, finants- ja muud kohustused ning varud).

22

| 1.30. | Joonealuses märkuses nr 18 mainitud teave saadaolevate summade kohta polnud 31. detsembril kättesaadav. |
| --- | --- |

1.30.

Joonealuses märkuses nr 18 mainitud teave saadaolevate summade kohta polnud 31. detsembril kättesaadav.

Eelmaksed

| 1.31. | Eelmaksed seonduvad maksetega, mille eesmärk on anda abisaajatele sularaha ettemakse. Kui abisaajatel ei teki lepingus määratletud perioodi jooksul abikõlblikke kulusid, peavad nad eelmaksed ühendustele tagastama. |
| --- | --- |

1.31.

Eelmaksed seonduvad maksetega, mille eesmärk on anda abisaajatele sularaha ettemakse. Kui abisaajatel ei teki lepingus määratletud perioodi jooksul abikõlblikke kulusid, peavad nad eelmaksed ühendustele tagastama.

| 1.32. | Kontrollikoda on mitmeid aastaid märkinud, et mitmesuguste võlgnike kirjendamine valmistab probleeme, kuna eelmaksed kirjendati lõplikesse kuludesse ja sissenõutavaid summasid ei kirjendatud kohe (23) Selle põhjal esitas kontrollikoda vastavate aastate raamatupidamisaruannete kohta märkustega järeldusotsuse (24). |
| --- | --- |

1.32.

Kontrollikoda on mitmeid aastaid märkinud, et mitmesuguste võlgnike kirjendamine valmistab probleeme, kuna eelmaksed kirjendati lõplikesse kuludesse ja sissenõutavaid summasid ei kirjendatud kohe (23) Selle põhjal esitas kontrollikoda vastavate aastate raamatupidamisaruannete kohta märkustega järeldusotsuse (24).

23

24

| 1.33. | Nimetatud puuduste kõrvaldamiseks koostati 2004. aastal inventarinimestik kõikidest kontrollimata ja heakskiitmata eelmaksete summadest, mis olid iga asutuse ja ameti poolt makstud kuni 31. detsembrini 2004. Tulemuseks oli ligikaudu 30 000 eelmaksete kannet kogusummas 28 013 miljonit eurot (25). |
| --- | --- |

1.33.

Nimetatud puuduste kõrvaldamiseks koostati 2004. aastal inventarinimestik kõikidest kontrollimata ja heakskiitmata eelmaksete summadest, mis olid iga asutuse ja ameti poolt makstud kuni 31. detsembrini 2004. Tulemuseks oli ligikaudu 30 000 eelmaksete kannet kogusummas 28 013 miljonit eurot (25).

25

| 1.33. | Vastavalt uutele raamatupidamiseeskirjadele koostati nimekiri ettemaksesummade kohta ja alates 2005. aasta jaanuarist kajastatakse kontrollimata ja heakskiitmata ettemaksesummad bilansi aktivapoolel. |
| --- | --- |

1.33.

Vastavalt uutele raamatupidamiseeskirjadele koostati nimekiri ettemaksesummade kohta ja alates 2005. aasta jaanuarist kajastatakse kontrollimata ja heakskiitmata ettemaksesummad bilansi aktivapoolel.

| 1.34. | Kõiki tehnilisi ja kontseptuaalseid rakendamisega seotud küsimusi ja probleeme, mis seoses 2004. eelarveaasta aastaaruandega (26) olid juba osaliselt määratletud, ei olnud siiski 1. jaanuari 2005. aasta seisuga algbilansi esitamise ajaks lahendatud. Selle tulemusel tekkinud puudused esitatakse allpool. |
| --- | --- |

1.34.

Kõiki tehnilisi ja kontseptuaalseid rakendamisega seotud küsimusi ja probleeme, mis seoses 2004. eelarveaasta aastaaruandega (26) olid juba osaliselt määratletud, ei olnud siiski 1. jaanuari 2005. aasta seisuga algbilansi esitamise ajaks lahendatud. Selle tulemusel tekkinud puudused esitatakse allpool.

26

| 1.34. | Nagu on selgitatud vastustes kontrollikoja 2004. aasta aruandele, peab ettemaksesummade järelkontroll arvesse võtma mitmesuguste kolmandate osapooltega sõlmitud lepingute tingimusi. Sellest hoolimata näitab netosumma kajastamine bilansis tegelikku olukorda tasumata ettemaksesummade osas. |
| --- | --- |

1.34.

Nagu on selgitatud vastustes kontrollikoja 2004. aasta aruandele, peab ettemaksesummade järelkontroll arvesse võtma mitmesuguste kolmandate osapooltega sõlmitud lepingute tingimusi. Sellest hoolimata näitab netosumma kajastamine bilansis tegelikku olukorda tasumata ettemaksesummade osas.

| 1.35. | Raamatupidamissüsteemis sisalduva eelmaksete kannete üldkogumist valitud 147st eelmakse tehingust 2005. aasta novembri seisuga koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas. Kõige tüüpilisemad vead olid: |
| --- | --- |

1.35.

Raamatupidamissüsteemis sisalduva eelmaksete kannete üldkogumist valitud 147st eelmakse tehingust 2005. aasta novembri seisuga koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas. Kõige tüüpilisemad vead olid:

| — | eelmaksed olid kirjendatud valedes summades; |
| --- | --- |

—

eelmaksed olid kirjendatud valedes summades;

| — | kirjed puudutasid eelmakseid, mis olid kontrollitud ja heaks kiidetud enne 1. jaanuari 2005. |
| --- | --- |

—

kirjed puudutasid eelmakseid, mis olid kontrollitud ja heaks kiidetud enne 1. jaanuari 2005.

| 1.35. | Komisjon uurib kontrollikoja nimetatud tehinguid. |
| --- | --- |

1.35.

Komisjon uurib kontrollikoja nimetatud tehinguid.

| 1.36. | Lisaks leiti eelmaksete määratlemise ja kinnitamise osas läbi viidud täiendava audititegevuse tulemusel järgmised probleemid algbilansi täielikkuse/täpsuse osas: |
| --- | --- |

1.36.

Lisaks leiti eelmaksete määratlemise ja kinnitamise osas läbi viidud täiendava audititegevuse tulemusel järgmised probleemid algbilansi täielikkuse/täpsuse osas:

| 1.36. | |
| --- | --- |

1.36.

| — | pikaajaliste eelmaksete (21 285 miljonit eurot) ja lühiajaliste eelmaksete (6 728 miljonit eurot) jagamisel võeti arvesse ainult struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, ISPA ja solidaarsusfondiga programmitöö perioodil 2000–2006 seonduvaid summasid. Selle tulemusel alahinnatakse pikaajalisi eelmakseid ning vastavalt ülehinnatakse lühiajalisi eelmakseid, kuna teiste poliitikavaldkondade eelmakseid sisaldavad lepingud, mille järelejäänud kestus ületas üht aastat, liigitati lühiajalisteks; |
| --- | --- |

—

pikaajaliste eelmaksete (21 285 miljonit eurot) ja lühiajaliste eelmaksete (6 728 miljonit eurot) jagamisel võeti arvesse ainult struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, ISPA ja solidaarsusfondiga programmitöö perioodil 2000–2006 seonduvaid summasid. Selle tulemusel alahinnatakse pikaajalisi eelmakseid ning vastavalt ülehinnatakse lühiajalisi eelmakseid, kuna teiste poliitikavaldkondade eelmakseid sisaldavad lepingud, mille järelejäänud kestus ületas üht aastat, liigitati lühiajalisteks;

| — | Vahet pikaajaliste ja lühiajaliste ettemaksete vahel tehakse ainult struktuurifondide summade puhul, sest pikaajalised ettemaksed kujutavad endast komisjoni tõelist pikaajalist eelfinantseerimist. Teistes poliitikavaldkondades ei olnud võimalik pikaajalisi summasid kvantifitseerida ja vahet sai teha ainult projektide rakendamist käsitlevate hinnangute alusel. 2006. aasta aruannete jaoks on komisjonil rohkem teavet, mille najal analüüsida sellise vahetegemise otstarbekust, sest uut raamatupidamissüsteemi on siis rakendatud juba kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

Vahet pikaajaliste ja lühiajaliste ettemaksete vahel tehakse ainult struktuurifondide summade puhul, sest pikaajalised ettemaksed kujutavad endast komisjoni tõelist pikaajalist eelfinantseerimist. Teistes poliitikavaldkondades ei olnud võimalik pikaajalisi summasid kvantifitseerida ja vahet sai teha ainult projektide rakendamist käsitlevate hinnangute alusel. 2006. aasta aruannete jaoks on komisjonil rohkem teavet, mille najal analüüsida sellise vahetegemise otstarbekust, sest uut raamatupidamissüsteemi on siis rakendatud juba kahe aasta jooksul.

| — | hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul on pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist tehtud tööst hoolimata endiselt olemas risk, et väljajätmised ja kahekordsed või ekslikud kirjed võivad põhjustada vigu, mida probleemide keerukuse tõttu ei ole võimalik kvantifitseerida (27). |
| --- | --- |

—

hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul on pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist tehtud tööst hoolimata endiselt olemas risk, et väljajätmised ja kahekordsed või ekslikud kirjed võivad põhjustada vigu, mida probleemide keerukuse tõttu ei ole võimalik kvantifitseerida (27).

27

| — | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid ettemaksete valest käsitlemisest, on parandatud. |
| --- | --- |

—

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid ettemaksete valest käsitlemisest, on parandatud.

Võlgnevused

| 1.37. | Võlgnevused hõlmavad põhiliselt kogunenud kulusid, mida kirjeldatakse eelarveaasta pikkuse määramist käsitlevas osas (vt punktid 1.42–1.46), ja lühiajalisi võlgnevusi, mis koosnevad arvetest ja kuluaruannetest. Käesolevas osas käsitletakse kontrollikoja leide seoses lühiajaliste võlgnevustega. |
| --- | --- |

1.37.

Võlgnevused hõlmavad põhiliselt kogunenud kulusid, mida kirjeldatakse eelarveaasta pikkuse määramist käsitlevas osas (vt punktid 1.42–1.46), ja lühiajalisi võlgnevusi, mis koosnevad arvetest ja kuluaruannetest. Käesolevas osas käsitletakse kontrollikoja leide seoses lühiajaliste võlgnevustega.

| 1.38. | Ligikaudu 7 000st saadud, kuid 1. jaanuari 2005 seisuga veel maksmata arvest ja kuluaruandest koosneva inventarinimestiku koostamine algas 2004. aasta neljandas kvartalis ning selle tulemusel saadi lühiajaliste võlgnevuste summaks 9 412 miljonit eurot. (28). |
| --- | --- |

1.38.

Ligikaudu 7 000st saadud, kuid 1. jaanuari 2005 seisuga veel maksmata arvest ja kuluaruandest koosneva inventarinimestiku koostamine algas 2004. aasta neljandas kvartalis ning selle tulemusel saadi lühiajaliste võlgnevuste summaks 9 412 miljonit eurot. (28).

28

| 1.39. | 1. jaanuari 2005. aasta seisuga algbilansi (29) esitamisega ei lahendatud kõiki rakendamisega seotud tehnilisi küsimusi ja probleeme. Selle tulemusel tekkinud puudused on esitatud allpool. |
| --- | --- |

1.39.

1. jaanuari 2005. aasta seisuga algbilansi (29) esitamisega ei lahendatud kõiki rakendamisega seotud tehnilisi küsimusi ja probleeme. Selle tulemusel tekkinud puudused on esitatud allpool.

29

| 1.39. | Komisjon parandab oma sisekontrolle, et lahendada tehnilised küsimused ja teatavates peadirektoraatides esinevad probleemid. |
| --- | --- |

1.39.

Komisjon parandab oma sisekontrolle, et lahendada tehnilised küsimused ja teatavates peadirektoraatides esinevad probleemid.

| 1.40. | Raamatupidamissüsteemis 2005. aasta novembri seisuga sisalduvate võlgnevuste kannete üldkogumist valitud 141 arvest/kuluaruandest koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas. Kõige tüüpilisemad vead olid: |
| --- | --- |

1.40.

Raamatupidamissüsteemis 2005. aasta novembri seisuga sisalduvate võlgnevuste kannete üldkogumist valitud 141 arvest/kuluaruandest koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas. Kõige tüüpilisemad vead olid:

| — | arved või kuluaruanded olid kirjendatud valedes summades; |
| --- | --- |

—

arved või kuluaruanded olid kirjendatud valedes summades;

| — | arved või kuluaruanded kirjendati, kuigi need olid juba makstud. |
| --- | --- |

—

arved või kuluaruanded kirjendati, kuigi need olid juba makstud.

| 1.40. | 141 auditeeritud tehingu hulgast leitud kuut olulise mõjuga viga kavatseb komisjon uurida. |
| --- | --- |

1.40.

141 auditeeritud tehingu hulgast leitud kuut olulise mõjuga viga kavatseb komisjon uurida.

| 1.41. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul on pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist tehtud tööst hoolimata endiselt olemas risk, et väljajätmised ja kahekordsed või ekslikud kirjed võivad põhjustada vigu, mida probleemide keerukuse tõttu ei ole võimalik kvantifitseerida. |
| --- | --- |

1.41.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul on pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist tehtud tööst hoolimata endiselt olemas risk, et väljajätmised ja kahekordsed või ekslikud kirjed võivad põhjustada vigu, mida probleemide keerukuse tõttu ei ole võimalik kvantifitseerida.

| 1.41. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid arvete/kuluaruannete valest käsitlemisest, on parandatud. |
| --- | --- |

1.41.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid arvete/kuluaruannete valest käsitlemisest, on parandatud.

Eelarveaasta pikkuse määramise elemendid

| 1.42. | Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku üheks kõige tähtsamaks aspektiks on praktika, millega tagataks aasta jooksul tehtud tehingute kirjendamine aruandeperioodi alla, millega nad seotud on (eelarveaasta pikkuse määramise praktika). Eelkõige tuleks koostada hinnang abikõlblike kulude kohta, mis ühenduse vahendite saajatel on tekkinud, kuid mida ei ole veel esitatud (kogunenud kulud); tulude kohta, mida ei ole veel saadud, kuigi teenused on osutatud; kohaletoimetatud kaupade või juriidilise kohustuse olemasolu kohta (kogunenud tulud); või käesolevasse aastasse kirjendatud järgmiste perioodidega seotud kulude või tulude kohta (ettemakstud kulud või tulud). |
| --- | --- |

1.42.

Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku üheks kõige tähtsamaks aspektiks on praktika, millega tagataks aasta jooksul tehtud tehingute kirjendamine aruandeperioodi alla, millega nad seotud on (eelarveaasta pikkuse määramise praktika). Eelkõige tuleks koostada hinnang abikõlblike kulude kohta, mis ühenduse vahendite saajatel on tekkinud, kuid mida ei ole veel esitatud (kogunenud kulud); tulude kohta, mida ei ole veel saadud, kuigi teenused on osutatud; kohaletoimetatud kaupade või juriidilise kohustuse olemasolu kohta (kogunenud tulud); või käesolevasse aastasse kirjendatud järgmiste perioodidega seotud kulude või tulude kohta (ettemakstud kulud või tulud).

| 1.43. | Kogunenud kulude korrektsioonide kogusumma oli 64 205 miljonit eurot (30) Kontrollikoja auditis eelarveaasta pikkuse määramise elementide kohta ei tuvastatud olulisi vigu. Kogunenud kuludega seotud leiud on esitatud allpool. |
| --- | --- |

1.43.

Kogunenud kulude korrektsioonide kogusumma oli 64 205 miljonit eurot (30) Kontrollikoja auditis eelarveaasta pikkuse määramise elementide kohta ei tuvastatud olulisi vigu. Kogunenud kuludega seotud leiud on esitatud allpool.

30

| 1.44. | Nagu ülalpool kirjeldatud (vt punkt 1.15), ei jõudnud eelarveaasta pikkuse määramise üldiste meetodite kasutuselevõtt peadirektoraatide tasandil lõpule enne eelarveaasta pikkusega seotud kirjete tegemist. Lisaks ei ole enamik peadirektoraatidest piisavalt testinud, kas väljatöötatud metoodika tagab, et aasta jooksul tehtud tehingud kirjendatakse aruandeperioodi alla, millega nad seotud on. Lisaks, võttes arvesse, et 2005. aasta on esimeseks eelarve pikkuse määramise aastaks ning arvestades ühenduse tegevuse eripäradega, ei ole saadaval võrdleva hindamise meetodeid, mille abil kontrollida hindamiste meetodite ja tulemuste asjakohasust. |
| --- | --- |

1.44.

Nagu ülalpool kirjeldatud (vt punkt 1.15), ei jõudnud eelarveaasta pikkuse määramise üldiste meetodite kasutuselevõtt peadirektoraatide tasandil lõpule enne eelarveaasta pikkusega seotud kirjete tegemist. Lisaks ei ole enamik peadirektoraatidest piisavalt testinud, kas väljatöötatud metoodika tagab, et aasta jooksul tehtud tehingud kirjendatakse aruandeperioodi alla, millega nad seotud on. Lisaks, võttes arvesse, et 2005. aasta on esimeseks eelarve pikkuse määramise aastaks ning arvestades ühenduse tegevuse eripäradega, ei ole saadaval võrdleva hindamise meetodeid, mille abil kontrollida hindamiste meetodite ja tulemuste asjakohasust.

| 1.44. | Komisjon märgib, et hoolimata rakendamist/kontrolli käsitlevatest märkustest ei esita kontrollikoda tähelepanekuid metoodika enda kohta. |
| --- | --- |

1.44.

Komisjon märgib, et hoolimata rakendamist/kontrolli käsitlevatest märkustest ei esita kontrollikoda tähelepanekuid metoodika enda kohta.

2006. eelarveaasta pikkuse määramisel kasutatakse esimese aasta kogemuste valguses rohkem põhjalikku testimist ja kontrollimist.

| 1.45. | Eelarveaasta pikkuse määramise menetlustes leitud järgmised puudused seadsid ohtu paljudes peadirektoraatides koostatud arvutuste õigsuse: |
| --- | --- |

1.45.

Eelarveaasta pikkuse määramise menetlustes leitud järgmised puudused seadsid ohtu paljudes peadirektoraatides koostatud arvutuste õigsuse:

| — | peadirektoraadid on arvutustulemusi kontrollinud vaid piiratud määral; |
| --- | --- |

—

peadirektoraadid on arvutustulemusi kontrollinud vaid piiratud määral;

| — | kasutatud andmed olid teatud juhtudel ebapiisava kvaliteediga; |
| --- | --- |

—

kasutatud andmed olid teatud juhtudel ebapiisava kvaliteediga;

| — | teadmised ja tööülesanded koondusid tihti vaid ühele inimesele ilma asjakohase järelevalveta. |
| --- | --- |

—

teadmised ja tööülesanded koondusid tihti vaid ühele inimesele ilma asjakohase järelevalveta.

| 1.45. | 2006. aastal tugevdab komisjon kontrolli eelarveaasta pikkuse määramise metoodika rakendamise üle. |
| --- | --- |

1.45.

2006. aastal tugevdab komisjon kontrolli eelarveaasta pikkuse määramise metoodika rakendamise üle.

| 1.46. | Kõik peadirektoraadid (välja arvatud regionaalpoliitika, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste ning põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) otsustasid kogunenud kulusid hinnata kõikide avatud lepingute põhjal. Kõik auditeeritud peadirektoraadid (välja arvatud hariduse ja kultuuri peadirektoraat) suutsid arvutustes kasutatud andmed raamatupidamise põhiandmetega vastavusse viia, välja arvatud mõningate põhjendamatute erinevuste osas, mis, olemata küll olulise tähtsusega, kinnitab ülalpool kirjeldatud teatava riskitaseme olemasolu (vt punkt 1.45). |
| --- | --- |

1.46.

Kõik peadirektoraadid (välja arvatud regionaalpoliitika, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste ning põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) otsustasid kogunenud kulusid hinnata kõikide avatud lepingute põhjal. Kõik auditeeritud peadirektoraadid (välja arvatud hariduse ja kultuuri peadirektoraat) suutsid arvutustes kasutatud andmed raamatupidamise põhiandmetega vastavusse viia, välja arvatud mõningate põhjendamatute erinevuste osas, mis, olemata küll olulise tähtsusega, kinnitab ülalpool kirjeldatud teatava riskitaseme olemasolu (vt punkt 1.45).

| 1.46. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid kogunenud kulude valest käsitlemisest, on parandatud. |
| --- | --- |

1.46.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid kogunenud kulude valest käsitlemisest, on parandatud.

Struktuur ja esitusviis

| 1.47. | Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminekuks tehtud kohanduste tulemusel on algbilansi (seisuga 1. jaanuar 2005) kohustused kokku 51 597 miljoni euro võrra suuremad kui varad kokku; samas kui enne kohanduste tegemist olid varad kokku 14 507 miljoni euro võrra kohustustest suuremad. |
| --- | --- |

1.47.

Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminekuks tehtud kohanduste tulemusel on algbilansi (seisuga 1. jaanuar 2005) kohustused kokku 51 597 miljoni euro võrra suuremad kui varad kokku; samas kui enne kohanduste tegemist olid varad kokku 14 507 miljoni euro võrra kohustustest suuremad.

| 1.48. | Nimetatud muutuse peamiseks põhjuseks on asjaolu, et eelmaksete (kogusummas 28 013 miljonit eurot) kirjendamine ei kompenseeri kogunenud kulude (kogusummas 64 205 miljonit eurot) kirjendamist. Lisaks on pikaajalised saadaolevad summad suurel määral vähenenud, kuna asutuste liikmete ja töötajatega seotud ühenduse pensionikohustusi (praegune netoväärtus 26 012 miljonit eurot) ei neutraliseerita enam vastava varaga, mis kajastab liikmesriikidelt saadavat summat. Varade ja kohustuste vaheline erinevus kajastab peamiselt liikmesriikidelt tulevastel aastatel sissenõutavaid summasid. |
| --- | --- |

1.48.

Nimetatud muutuse peamiseks põhjuseks on asjaolu, et eelmaksete (kogusummas 28 013 miljonit eurot) kirjendamine ei kompenseeri kogunenud kulude (kogusummas 64 205 miljonit eurot) kirjendamist. Lisaks on pikaajalised saadaolevad summad suurel määral vähenenud, kuna asutuste liikmete ja töötajatega seotud ühenduse pensionikohustusi (praegune netoväärtus 26 012 miljonit eurot) ei neutraliseerita enam vastava varaga, mis kajastab liikmesriikidelt saadavat summat. Varade ja kohustuste vaheline erinevus kajastab peamiselt liikmesriikidelt tulevastel aastatel sissenõutavaid summasid.

| 1.49. | Kontrollikoda leidis, et peaarvepidaja ei järginud täiel määral raamatupidamiseeskirju nr 2 ja 12 seoses bilansi uue struktuuri ja esitusviisiga ning ühenduse pensionikohustuste käsitlemise muudetud korraga (31). Seetõttu tuleks võtta meetmeid vajalike muudatuste tegemiseks. Lisaks tuleks täpsemalt märkida, milliste võlgade maksmiseks tuleks liikmesriikidelt sissenõutavaid summasid kasutada, ning eelkõige märkida, kas tegemist on lühiajaliste või pikaajaliste võlgadega. |
| --- | --- |

1.49.

Kontrollikoda leidis, et peaarvepidaja ei järginud täiel määral raamatupidamiseeskirju nr 2 ja 12 seoses bilansi uue struktuuri ja esitusviisiga ning ühenduse pensionikohustuste käsitlemise muudetud korraga (31). Seetõttu tuleks võtta meetmeid vajalike muudatuste tegemiseks. Lisaks tuleks täpsemalt märkida, milliste võlgade maksmiseks tuleks liikmesriikidelt sissenõutavaid summasid kasutada, ning eelkõige märkida, kas tegemist on lühiajaliste või pikaajaliste võlgadega.

31

| 1.49. | 2. ja 12. raamatupidamiseeskirja kohandatakse. |
| --- | --- |

1.49.

2. ja 12. raamatupidamiseeskirja kohandatakse.

Liikmesriikidelt sissenõutavate summade abil makstavad võlgnevused on esitatud bilansi juurde kuuluvate märkuste punktis 3.20.

Konsolideeritud finantsselgitused seisuga 31. detsember 2005

| 1.50. | Komisjon tegi 2005. aastal jõupingutusi tagamaks, et uued eelmaksed ja uued avatud arved/kuluaruanded kirjendataks ning kontrollitaks ja kiidetaks heaks täielikult ja korrektselt. Siiski leiti arvukalt vigu, mida käsitletakse allpool. Lisaks avastati algbilansis (seisuga 1. jaanuar 2005) tehtud kohandustes puudusi, mis mõjutavad 2005. aasta majandustulemust ja sellest tulenevalt konsolideeritud bilanssi ja netovara muutuste aruannet. |
| --- | --- |

1.50.

Komisjon tegi 2005. aastal jõupingutusi tagamaks, et uued eelmaksed ja uued avatud arved/kuluaruanded kirjendataks ning kontrollitaks ja kiidetaks heaks täielikult ja korrektselt. Siiski leiti arvukalt vigu, mida käsitletakse allpool. Lisaks avastati algbilansis (seisuga 1. jaanuar 2005) tehtud kohandustes puudusi, mis mõjutavad 2005. aasta majandustulemust ja sellest tulenevalt konsolideeritud bilanssi ja netovara muutuste aruannet.

| 1.50. | 2005. aasta jooksul teostasid peadirektoraadid ja talitused mitmeid kontrolle ja heakskiitmisi, et tagada algbilansi kogusumma korrektsus. Enamik algbilansis tehtud vajalikest korrektsioonidest ei mõjutanud 2005. aasta majandustulemusi. |
| --- | --- |

1.50.

2005. aasta jooksul teostasid peadirektoraadid ja talitused mitmeid kontrolle ja heakskiitmisi, et tagada algbilansi kogusumma korrektsus. Enamik algbilansis tehtud vajalikest korrektsioonidest ei mõjutanud 2005. aasta majandustulemusi.

| 1.51. | Kontrollikoja analüüs immateriaalse ja materiaalse põhivara, (lühiajaliste) investeeringute, laenude, pikaajaliste ja lühiajaliste saadaolevate summade, varude, finants- ja muude kohustuste, töötajate hüvitiste, riski- ja kulueraldiste ning reservide kohta ei andnud olulisi leide. |
| --- | --- |

1.51.

Kontrollikoja analüüs immateriaalse ja materiaalse põhivara, (lühiajaliste) investeeringute, laenude, pikaajaliste ja lühiajaliste saadaolevate summade, varude, finants- ja muude kohustuste, töötajate hüvitiste, riski- ja kulueraldiste ning reservide kohta ei andnud olulisi leide.

Konsolideeritud bilanss seisuga 31. detsember 2005

Eelmaksed

| 1.52. | Raamatupidamissüsteemis 2006. aasta märtsi seisuga sisalduvate eelmaksete kannete üldkogumist (29 349 miljonit eurot) valitud 162st eelmakse tehingust koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas. Konsolideeritud lõppbilansis leiti samalaadseid vigu nagu konsolideeritud algbilansis (vt punkt 1.35). |
| --- | --- |

1.52.

Raamatupidamissüsteemis 2006. aasta märtsi seisuga sisalduvate eelmaksete kannete üldkogumist (29 349 miljonit eurot) valitud 162st eelmakse tehingust koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas. Konsolideeritud lõppbilansis leiti samalaadseid vigu nagu konsolideeritud algbilansis (vt punkt 1.35).

| 1.52. | 162 auditeeritud tehingu hulgast leitud üheksat viga, mis mõjutavad raamatupidamist, kavatseb komisjon uurida. |
| --- | --- |

1.52.

162 auditeeritud tehingu hulgast leitud üheksat viga, mis mõjutavad raamatupidamist, kavatseb komisjon uurida.

| 1.53. | Lisaks leiti eelmaksete määratlemise ja kinnitamise osas läbi viidud täiendava audititegevuse tulemusel järgmised probleemid lõppbilansi täielikkuse/täpsuse osas: |
| --- | --- |

1.53.

Lisaks leiti eelmaksete määratlemise ja kinnitamise osas läbi viidud täiendava audititegevuse tulemusel järgmised probleemid lõppbilansi täielikkuse/täpsuse osas:

| 1.53. | |
| --- | --- |

1.53.

| — | pikaajaliste eelmaksete (22 732 miljonit eurot) ja lühiajaliste eelmaksete (6 633 miljonit eurot) jagamisel võeti arvesse ainult struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, ISPA ja solidaarsusfondiga programmitöö perioodil 2000–2006 seonduvaid summasid. Selle tulemusel alahinnatakse pikaajalisi eelmakseid ning vastavalt ülehinnatakse lühiajalisi eelmakseid, kuna teiste tegevusvaldkondade eelmakseid sisaldavad lepingud, mille järelejäänud kestus ületas üht aastat, liigitati lühiajalisteks; |
| --- | --- |

—

pikaajaliste eelmaksete (22 732 miljonit eurot) ja lühiajaliste eelmaksete (6 633 miljonit eurot) jagamisel võeti arvesse ainult struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, ISPA ja solidaarsusfondiga programmitöö perioodil 2000–2006 seonduvaid summasid. Selle tulemusel alahinnatakse pikaajalisi eelmakseid ning vastavalt ülehinnatakse lühiajalisi eelmakseid, kuna teiste tegevusvaldkondade eelmakseid sisaldavad lepingud, mille järelejäänud kestus ületas üht aastat, liigitati lühiajalisteks;

| — | Vahet pikaajaliste ja lühiajaliste ettemaksete vahel tehakse ainult struktuurifondide summade puhul, sest pikaajalised ettemaksed kujutavad endast komisjoni tõelist pikaajalist eelfinantseerimist. Teiste poliitikavaldkondade puhul ei olnud võimalik kontrollikoja leiu finantsmõju kvantifitseerida. 2006. aasta aruannete jaoks on komisjonil rohkem teavet, mille najal analüüsida sellise vahetegemise otstarbekust, sest uut raamatupidamissüsteemi on siis rakendatud juba kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

Vahet pikaajaliste ja lühiajaliste ettemaksete vahel tehakse ainult struktuurifondide summade puhul, sest pikaajalised ettemaksed kujutavad endast komisjoni tõelist pikaajalist eelfinantseerimist. Teiste poliitikavaldkondade puhul ei olnud võimalik kontrollikoja leiu finantsmõju kvantifitseerida. 2006. aasta aruannete jaoks on komisjonil rohkem teavet, mille najal analüüsida sellise vahetegemise otstarbekust, sest uut raamatupidamissüsteemi on siis rakendatud juba kahe aasta jooksul.

| — | hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul on pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist tehtud tööst hoolimata endiselt olemas risk, et väljajätmised ja kahekordsed või ekslikud kirjed võivad põhjustada vigu, mida probleemide keerukuse tõttu ei ole võimalik kvantifitseerida. |
| --- | --- |

—

hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul on pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist tehtud tööst hoolimata endiselt olemas risk, et väljajätmised ja kahekordsed või ekslikud kirjed võivad põhjustada vigu, mida probleemide keerukuse tõttu ei ole võimalik kvantifitseerida.

| — | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid ettemaksete valest käsitlemisest, on parandatud. |
| --- | --- |

—

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid ettemaksete valest käsitlemisest, on parandatud.

Võlgnevused

| 1.54. | Raamatupidamissüsteemis 2006. aasta märtsi seisuga sisalduvate võlgnevuste kannete üldkogumist (16 194 miljonit eurot) valitud 148 arvest/kuluaruandest koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas. Konsolideeritud lõppbilansis leiti samalaadseid vigu nagu konsolideeritud algbilansis (vt punkt 1.40). |
| --- | --- |

1.54.

Raamatupidamissüsteemis 2006. aasta märtsi seisuga sisalduvate võlgnevuste kannete üldkogumist (16 194 miljonit eurot) valitud 148 arvest/kuluaruandest koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas. Konsolideeritud lõppbilansis leiti samalaadseid vigu nagu konsolideeritud algbilansis (vt punkt 1.40).

| 1.54. | 148 auditeeritud tehingu hulgast leitud üheksat viga, mis mõjutavad raamatupidamist, kavatseb komisjon uurida. |
| --- | --- |

1.54.

148 auditeeritud tehingu hulgast leitud üheksat viga, mis mõjutavad raamatupidamist, kavatseb komisjon uurida.

| 1.55. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul on pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist tehtud tööst hoolimata endiselt olemas risk, et väljajätmised ja kahekordsed või ekslikud kirjed võivad põhjustada vigu, mida probleemide keerukuse tõttu ei ole võimalik kvantifitseerida. |
| --- | --- |

1.55.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul on pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist tehtud tööst hoolimata endiselt olemas risk, et väljajätmised ja kahekordsed või ekslikud kirjed võivad põhjustada vigu, mida probleemide keerukuse tõttu ei ole võimalik kvantifitseerida.

| 1.55. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid arvete/kuluaruannete valest käsitlemisest, on parandatud. |
| --- | --- |

1.55.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid arvete/kuluaruannete valest käsitlemisest, on parandatud.

Eelarveaasta pikkuse määramise elemendid

| 1.56. | Konsolideeritud algbilansi osas mainitud probleemide (vt punktid 1.44–1.46) tulemusel tekkisid konsolideeritud lõppbilansis järgmised puudused: kõik auditeeritud peadirektoraadid (välja arvatud hariduse ja kultuuri peadirektoraat) suutsid arvutustes kasutatud andmed raamatupidamise põhiandmetega vastavusse viia, välja arvatud mõningate põhjendamatute erinevuste osas, mis, olemata küll olulise tähtsusega, kinnitab ülalpool kirjeldatud teatava riskitaseme olemasolu (vt punkt 1.45). |
| --- | --- |

1.56.

Konsolideeritud algbilansi osas mainitud probleemide (vt punktid 1.44–1.46) tulemusel tekkisid konsolideeritud lõppbilansis järgmised puudused: kõik auditeeritud peadirektoraadid (välja arvatud hariduse ja kultuuri peadirektoraat) suutsid arvutustes kasutatud andmed raamatupidamise põhiandmetega vastavusse viia, välja arvatud mõningate põhjendamatute erinevuste osas, mis, olemata küll olulise tähtsusega, kinnitab ülalpool kirjeldatud teatava riskitaseme olemasolu (vt punkt 1.45).

| 1.56. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid eelarveaasta pikkuse määramise elementide valest käsitlemisest, on parandatud. |
| --- | --- |

1.56.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul leitud olulised vead, mis tulenesid eelarveaasta pikkuse määramise elementide valest käsitlemisest, on parandatud.

Bilansivälised kirjed ja märkused

| 1.57. | Konsolideeritud raamatupidamisaruande selgitavad märkused sisaldavad võrreldes eelnevate aastatega rohkem teavet (32) komisjoni talituste või liikmesriikide poolt teatud tehingute osas tõenäoliselt tehtavate kohanduste kohta. Märkustes ei ole aga mainitud nende kulude suurust, mida võidakse kontrollida ja mille osas rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust (vt ka punktid 1.63–1.65). |
| --- | --- |

1.57.

Konsolideeritud raamatupidamisaruande selgitavad märkused sisaldavad võrreldes eelnevate aastatega rohkem teavet (32) komisjoni talituste või liikmesriikide poolt teatud tehingute osas tõenäoliselt tehtavate kohanduste kohta. Märkustes ei ole aga mainitud nende kulude suurust, mida võidakse kontrollida ja mille osas rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust (vt ka punktid 1.63–1.65).

32

| 1.57. | Lisaks iga-aastasele makseasutuste aruannete kontrollimisele ja heakskiitmisele on komisjonil õigus teha korrektsioone nõuetele vastavust käsitlevate otsuste raames. Komisjon on järginud kontrollikoja 2004. aasta aruandes antud soovitust, mis käsitleb veel võimalikke korrektsioone seoses nõuetele vastavusega. Näiteks on põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat oma 2005. aasta tegevusaruandes (33) selgelt esitanud need 2001.–2005. majandusaastat hõlmavad korrektsioonid, mille üle otsustatakse tulevastes nõuetele vastavust hindavatest otsustes, ja see summa on komisjoni raamatupidamises kajastatud tingimuslike varadena. Tagasisaadavate varade summaks on hinnatud juba 1 151 miljonit eurot, mis põhineb keskmisel 0,95 % finantskorrektsioonil (vt ka vastused punktidele 5.56 ja 5.62). |
| --- | --- |

1.57.

Lisaks iga-aastasele makseasutuste aruannete kontrollimisele ja heakskiitmisele on komisjonil õigus teha korrektsioone nõuetele vastavust käsitlevate otsuste raames. Komisjon on järginud kontrollikoja 2004. aasta aruandes antud soovitust, mis käsitleb veel võimalikke korrektsioone seoses nõuetele vastavusega. Näiteks on põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat oma 2005. aasta tegevusaruandes (33) selgelt esitanud need 2001.–2005. majandusaastat hõlmavad korrektsioonid, mille üle otsustatakse tulevastes nõuetele vastavust hindavatest otsustes, ja see summa on komisjoni raamatupidamises kajastatud tingimuslike varadena. Tagasisaadavate varade summaks on hinnatud juba 1 151 miljonit eurot, mis põhineb keskmisel 0,95 % finantskorrektsioonil (vt ka vastused punktidele 5.56 ja 5.62).

33

Konsolideeritud majandustulemuste aruanne

| 1.58. | Eelarve täitmise ja majandustulemuste üksikasjalik võrdlemine on hädavajalik saamaks piisavat kinnitust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta. Nimetatud teave (välja arvatud komisjoni osas) oli kättesaadav alles pärast lõplike raamatupidamisaruannete esitamist. Siiski sai kontrollikoda neid andmeid kasutada eelarve täitmise ja majandustulemuste võrdlemisel. |
| --- | --- |

1.58.

Eelarve täitmise ja majandustulemuste üksikasjalik võrdlemine on hädavajalik saamaks piisavat kinnitust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta. Nimetatud teave (välja arvatud komisjoni osas) oli kättesaadav alles pärast lõplike raamatupidamisaruannete esitamist. Siiski sai kontrollikoda neid andmeid kasutada eelarve täitmise ja majandustulemuste võrdlemisel.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Kontrollikoja lähenemisviis

| 1.59. | Võttes arvesse asutamislepingu artikli 248 lõikes 1 sätestatud nõudeid, muutuvat auditikeskkonda (mis on äärmiselt keerukas ning komisjoni finantsreformi tulemusel põhjalikult muutunud) ja kinnitava avalduse “kasutajate” (peamiselt eelarve täitmist kinnitav asutus) ootusi, otsustas kontrollikoda 2002. aastal, (34) et auditi järeldusotsuse aluseks on omavahendite ja perioodil 2000–2006 rakendatava finantsperspektiivi kuue valdkonna (35) erihinnangute konsolideeritud versioonid. Nimetatud erihinnangute ülesanne on anda eelarve täitmist kinnitavale asutusele võimalus kontrollida vahendite haldamise kvaliteeti komisjoni kõigis peamistes ühenduse sekkumisvaldkondades, (36) erihinnangud põhinevad neljast järgmisest allikast saadud tõendusmaterjalil: |
| --- | --- |

1.59.

Võttes arvesse asutamislepingu artikli 248 lõikes 1 sätestatud nõudeid, muutuvat auditikeskkonda (mis on äärmiselt keerukas ning komisjoni finantsreformi tulemusel põhjalikult muutunud) ja kinnitava avalduse “kasutajate” (peamiselt eelarve täitmist kinnitav asutus) ootusi, otsustas kontrollikoda 2002. aastal, (34) et auditi järeldusotsuse aluseks on omavahendite ja perioodil 2000–2006 rakendatava finantsperspektiivi kuue valdkonna (35) erihinnangute konsolideeritud versioonid. Nimetatud erihinnangute ülesanne on anda eelarve täitmist kinnitavale asutusele võimalus kontrollida vahendite haldamise kvaliteeti komisjoni kõigis peamistes ühenduse sekkumisvaldkondades, (36) erihinnangud põhinevad neljast järgmisest allikast saadud tõendusmaterjalil:

34

35

36

| a) | nii ühenduse institutsioonides ja liikmesriikides kui ka kolmandates riikides kehtestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimivuse analüüs; |
| --- | --- |

a)

nii ühenduse institutsioonides ja liikmesriikides kui ka kolmandates riikides kehtestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimivuse analüüs;

| b) | suuremate tegevusvaldkondade tehingute valimite testimine, teostades kontrolle kuni lõplike abisaajate tasandini; |
| --- | --- |

b)

suuremate tegevusvaldkondade tehingute valimite testimine, teostades kontrolle kuni lõplike abisaajate tasandini;

| c) | peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste ning nende koostamisel rakendatud menetluste analüüs; |
| --- | --- |

c)

peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste ning nende koostamisel rakendatud menetluste analüüs;

| d) | vajaduse korral ka teiste, ühenduse juhtimismenetlustest sõltumatute audiitorite töö läbivaatamine. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral ka teiste, ühenduse juhtimismenetlustest sõltumatute audiitorite töö läbivaatamine.

| 1.60. | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide auditi eesmärgiks on hinnata, kui suures ulatuses suudavad need hallata raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid riske. Tehingute testimisega püütakse saada otseseid tõendeid seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning anda teavet leitud vigade päritolu, sageduse, laadi ja mõju kohta. Tehingute testimise tulemused moodustavad ühe osa süsteemi kohta tehtud järeldustest ja täiendavad neid. Mõlemast allikast tulenevat teavet kasutatakse parandusmeetmete soovituste väljatöötamisel. Vastavalt rahvusvahelistele auditistandarditele võtab kontrollikoda samuti arvesse peadirektorite aasta tegevusaruannetes ja avaldustes ning nende põhjal koostatavas ja komisjoni poolt vastuvõetavas kokkuvõttes sisalduvad “juhtkonna seisukohad”. Lõpuks vaadatakse läbi teiste audiitorite (37) töö, et hinnata selle võimalikku asjassepuutuvust erihinnangute osas. |
| --- | --- |

1.60.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide auditi eesmärgiks on hinnata, kui suures ulatuses suudavad need hallata raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid riske. Tehingute testimisega püütakse saada otseseid tõendeid seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning anda teavet leitud vigade päritolu, sageduse, laadi ja mõju kohta. Tehingute testimise tulemused moodustavad ühe osa süsteemi kohta tehtud järeldustest ja täiendavad neid. Mõlemast allikast tulenevat teavet kasutatakse parandusmeetmete soovituste väljatöötamisel. Vastavalt rahvusvahelistele auditistandarditele võtab kontrollikoda samuti arvesse peadirektorite aasta tegevusaruannetes ja avaldustes ning nende põhjal koostatavas ja komisjoni poolt vastuvõetavas kokkuvõttes sisalduvad “juhtkonna seisukohad”. Lõpuks vaadatakse läbi teiste audiitorite (37) töö, et hinnata selle võimalikku asjassepuutuvust erihinnangute osas.

37

2005. aasta auditi tulemused

Järelevalve- ja kontrollisüsteeme tuleb jätkuvalt tõhustada

| 1.61. | Nagu ka varasematel aastatel, on erihinnangute järeldused kinnitava avalduse koostamisel kasutatavate erinevate allikate kohta üldiselt kokkulangevad. Kontrollikoja auditi käigus leiti, et valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme on rakendatud viisil, mis võimaldab adekvaatselt riski hallata, olid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse põhjalikul testimisel saadud auditileiud üldiselt vähese tähtsusega (vt punktid 4.26–4.30, 5.53, 9.19 ja 10.20) ning peadirektorite ja eelarvevahendite volitatud käsutajate avalduste hindamine andis kinnitust, et reservatsioone kas polnud üldse vaja esitada või kui oli, siis olid need vähese tähtsusega (vt punktid 2.14–2.19). |
| --- | --- |

1.61.

Nagu ka varasematel aastatel, on erihinnangute järeldused kinnitava avalduse koostamisel kasutatavate erinevate allikate kohta üldiselt kokkulangevad. Kontrollikoja auditi käigus leiti, et valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme on rakendatud viisil, mis võimaldab adekvaatselt riski hallata, olid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse põhjalikul testimisel saadud auditileiud üldiselt vähese tähtsusega (vt punktid 4.26–4.30, 5.53, 9.19 ja 10.20) ning peadirektorite ja eelarvevahendite volitatud käsutajate avalduste hindamine andis kinnitust, et reservatsioone kas polnud üldse vaja esitada või kui oli, siis olid need vähese tähtsusega (vt punktid 2.14–2.19).

| 1.62. | Valdkondades, kus kontrollikoja hinnangu kohaselt küll kasutatakse järelevalve- ja kontrollisüsteeme, kuid mille tõhusus seonduvate riskide haldamisel vajab parandamist, tegi kontrollikoda raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse põhjaliku testimise käigus olulisi avastusi (vt punktid 5.52–5.57, 6.38–6.41, 7.28 ja rakendusorganisatsioonide osas 8.21–8.22). Lisaks saadi kontrollikoja-poolse peadirektorite avalduste hindamise käigus kinnitus sellele, et tähtsaimad reservatsioonid olid kas juba esitatud või kontrollikoja hinnangul oleksid pidanud juba esitatud olema (vt punktid 2.14–2.19). |
| --- | --- |

1.62.

Valdkondades, kus kontrollikoja hinnangu kohaselt küll kasutatakse järelevalve- ja kontrollisüsteeme, kuid mille tõhusus seonduvate riskide haldamisel vajab parandamist, tegi kontrollikoda raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse põhjaliku testimise käigus olulisi avastusi (vt punktid 5.52–5.57, 6.38–6.41, 7.28 ja rakendusorganisatsioonide osas 8.21–8.22). Lisaks saadi kontrollikoja-poolse peadirektorite avalduste hindamise käigus kinnitus sellele, et tähtsaimad reservatsioonid olid kas juba esitatud või kontrollikoja hinnangul oleksid pidanud juba esitatud olema (vt punktid 2.14–2.19).

| 1.62. | Komisjon on astunud samme ühisjuhtimisega seotud riskide juhtimiseks, näiteks audititegevuse kaudu, rakendades liikmesriikides tegevuskavu süsteemide puuduste parandamiseks, tehes finantskorrektsioone, andes juhiseid peamiste kontrollide kohta ning parandades liikmesriikide audiitorite audititulemustest aruandmist. Struktuurifondide eest vastutavate peadirektoraatide iga-aastased tegevusaruanded kajastavad neid meetmeid ja annavad tunnistust liikmesriikide süsteemides toimunud arengutest. Ühisjuhtimissüsteemile on omane, et osa vigu ja puudujääke parandatakse alles pärast asjaomase kulu väljamaksmist. Komisjon viitab oma punktides 2.8, 2.25 ja 2.26 antud vastustele kontrollikoja tähelepanekutele. |
| --- | --- |

1.62.

Komisjon on astunud samme ühisjuhtimisega seotud riskide juhtimiseks, näiteks audititegevuse kaudu, rakendades liikmesriikides tegevuskavu süsteemide puuduste parandamiseks, tehes finantskorrektsioone, andes juhiseid peamiste kontrollide kohta ning parandades liikmesriikide audiitorite audititulemustest aruandmist. Struktuurifondide eest vastutavate peadirektoraatide iga-aastased tegevusaruanded kajastavad neid meetmeid ja annavad tunnistust liikmesriikide süsteemides toimunud arengutest. Ühisjuhtimissüsteemile on omane, et osa vigu ja puudujääke parandatakse alles pärast asjaomase kulu väljamaksmist. Komisjon viitab oma punktides 2.8, 2.25 ja 2.26 antud vastustele kontrollikoja tähelepanekutele.

Nagu nähtub vastustest punktidele 2.18–2.19, olid asjaomased peadirektorid seisukohal, et olemasolevate süsteemide toimimine andis piisava kindluse nende kulude osas, mille eest nad vastutasid. Reservatsioone tehti ainult siis, kui ilmnes märkimisväärseid puudusi, mis kujutasid olulist ohtu ühenduse eelarvele.

Täitevasutuste osa välismeetmetes käsitlevad komisjoni vastused punktidele 8.20 ja 8.21.

Ühenduse meetmete mitmeaastane iseloom ja vigade parandamine

| 1.63. | Kinnitava avalduse tähelepanekutega seotud aruteludes märgitakse sageli, et kontrollikoja poolt raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute tasandil tuvastatud puudustel on vaid ajutine mõju ning et kinnitavas avalduses ei võeta arvesse ühenduse teatud meetmete mitmeaastast iseloomu. Seega väidetakse, et komisjon võtab vead arvesse EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel, struktuurifondide rakenduskavade lõpetamisel ja detsentraliseeritud juhtimisega seotud auditite lõpetamisel. |
| --- | --- |

1.63.

Kinnitava avalduse tähelepanekutega seotud aruteludes märgitakse sageli, et kontrollikoja poolt raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute tasandil tuvastatud puudustel on vaid ajutine mõju ning et kinnitavas avalduses ei võeta arvesse ühenduse teatud meetmete mitmeaastast iseloomu. Seega väidetakse, et komisjon võtab vead arvesse EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel, struktuurifondide rakenduskavade lõpetamisel ja detsentraliseeritud juhtimisega seotud auditite lõpetamisel.

| 1.63. | Komisjoni argument on, et ühisjuhtimise puhul on ühenduse rahastatavate kulude puhul tegemist kontrollitsükliga, mis kestab mitu aastat. Struktuurifondide puhul algab see esmatasandi kontrollidega liikmesriikides ja lõppeb komisjoni järelauditiga. Asjaolu, et kontrollikoda leiab vigu tehingutes, mis pole kontrollitsüklit veel läbinud, ei tähenda, et kontrollisüsteem ei toimiks tõhusalt. Samas on siiski äärmiselt oluline, et vastutavad töötajad kontrolliksid raamatupidamisaruannete aluseks olevaid tehinguid kohe alguses, enne kui kulud lähevad maksmisele, ja et oleks tagatud juhendamine, teavitustegevus ja muud ärahoidvad meetmed. |
| --- | --- |

1.63.

Komisjoni argument on, et ühisjuhtimise puhul on ühenduse rahastatavate kulude puhul tegemist kontrollitsükliga, mis kestab mitu aastat. Struktuurifondide puhul algab see esmatasandi kontrollidega liikmesriikides ja lõppeb komisjoni järelauditiga. Asjaolu, et kontrollikoda leiab vigu tehingutes, mis pole kontrollitsüklit veel läbinud, ei tähenda, et kontrollisüsteem ei toimiks tõhusalt. Samas on siiski äärmiselt oluline, et vastutavad töötajad kontrolliksid raamatupidamisaruannete aluseks olevaid tehinguid kohe alguses, enne kui kulud lähevad maksmisele, ja et oleks tagatud juhendamine, teavitustegevus ja muud ärahoidvad meetmed.

| 1.64. | Kooskõlas finantsmääruse artikli 53 lõikega 5 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikliga 42 (38) on nimetatud järeldusotsused ja parandusmeetmed tõepoolest komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide olulisteks komponentideks. Kontrollikoja auditite käigus tuvastatud puudused näitavad aga, et põllumajanduse raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmisega seoses tehtavaid “vastavusotsuseid”, struktuurifondidega seotud rakenduskavade lõpetamismenetlusi ja detsentraliseeritud juhtimisega seotud auditeid ei saa pidada mehhanismideks, mis tagaksid vigade ennetamise, õigeaegse määratlemise ja parandamise (vt punktid 5.56–5.57, 6.31–6.37, 6.41, 7.21–7.24 ja 7.26–7.28). |
| --- | --- |

1.64.

Kooskõlas finantsmääruse artikli 53 lõikega 5 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikliga 42 (38) on nimetatud järeldusotsused ja parandusmeetmed tõepoolest komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide olulisteks komponentideks. Kontrollikoja auditite käigus tuvastatud puudused näitavad aga, et põllumajanduse raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmisega seoses tehtavaid “vastavusotsuseid”, struktuurifondidega seotud rakenduskavade lõpetamismenetlusi ja detsentraliseeritud juhtimisega seotud auditeid ei saa pidada mehhanismideks, mis tagaksid vigade ennetamise, õigeaegse määratlemise ja parandamise (vt punktid 5.56–5.57, 6.31–6.37, 6.41, 7.21–7.24 ja 7.26–7.28).

38

| 1.64. | Raamatupidamisaruannete nõuetele vastavust käsitlevate otsuste eesmärk on tagada, et ühenduse vahenditest ei rahastataks kulusid, mis ei ole tehtud ühenduse eeskirjadest kinni pidades. Need otsused on adresseeritud liikmesriikidele ja kaitsevad ELi maksumaksjat põhjendamatute kulude rahastamise eest. Ühisjuhtimise puhul on vigade ärahoidmine, tuvastamine ja parandamine lõpliku abisaaja tasandil liikmesriikide ülesanne. Raamatupidamisaruannete nõuetele vastavust käsitlevad otsused julgustavad liikmesriike tegema oma parimat, et tagada vigade hoidmine mõistlikul tasandil ning eeskirjadevastaselt makstud summade tagastamine. Kontrollisüsteemidele lisandub hoiatavate sanktsioonide rakendamine liikmesriikide poolt, kui vead avastatakse. |
| --- | --- |

1.64.

Raamatupidamisaruannete nõuetele vastavust käsitlevate otsuste eesmärk on tagada, et ühenduse vahenditest ei rahastataks kulusid, mis ei ole tehtud ühenduse eeskirjadest kinni pidades. Need otsused on adresseeritud liikmesriikidele ja kaitsevad ELi maksumaksjat põhjendamatute kulude rahastamise eest. Ühisjuhtimise puhul on vigade ärahoidmine, tuvastamine ja parandamine lõpliku abisaaja tasandil liikmesriikide ülesanne. Raamatupidamisaruannete nõuetele vastavust käsitlevad otsused julgustavad liikmesriike tegema oma parimat, et tagada vigade hoidmine mõistlikul tasandil ning eeskirjadevastaselt makstud summade tagastamine. Kontrollisüsteemidele lisandub hoiatavate sanktsioonide rakendamine liikmesriikide poolt, kui vead avastatakse.

Komisjon on seisukohal, et põllumajanduskulude valdkonnas tagab liikmesriikide ja komisjoni poolt tehtav suur hulk kontrolle piisava kindluse, et vead avastatakse ja parandatakse (vt vastused punktidele 5.56 ja 5.58).

Ka struktuurifondide puhul on eelarveaasta pikkuse määramine kontrollitsükli viimaseks etapiks, võimaldades parandada vigu lõppmaksete tegemise ajal. Kuid kontrollisüsteem ei tugine ainult eelarveaasta pikkuse määramisele, vaid liikmesriigid ja komisjon parandavad esmatasandi kontrollide käigus võimalikud märkamata jäänud ühenduse eelarvele ohtu kujutavad vead, seda nii kulude tõendamismenetluste kui ka auditi- ja finantskorrektsioonide abil kogu rakendusperioodi vältel.

| 1.65. | Jagatud halduse valdkonnas tehtud finantskorrektsioonide otsused, mille kohaselt esitatakse sissenõuded liikmesriikidele, kes ei ole rakendanud ja/või kasutanud usaldusväärseid süsteeme, ei vähenda raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute ebaseaduslikkust/ebakorrektsust, kuigi neil võib olla hoiatav mõju. Kuna finantskorrektsioonid tehakse süsteemide puuduste tulemusel, ei ole neid otseselt võimalik raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute tasandil vigadega seostada. Finantskorrektsioonide tulemusel nihkub (tagasilükatud) ebaseaduslikest/ebakorrektsetest tehingutest tulenevate kulude kandmine mitte ELi eelarve, vaid liikmesriikide maksumaksjate kanda. |
| --- | --- |

1.65.

Jagatud halduse valdkonnas tehtud finantskorrektsioonide otsused, mille kohaselt esitatakse sissenõuded liikmesriikidele, kes ei ole rakendanud ja/või kasutanud usaldusväärseid süsteeme, ei vähenda raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute ebaseaduslikkust/ebakorrektsust, kuigi neil võib olla hoiatav mõju. Kuna finantskorrektsioonid tehakse süsteemide puuduste tulemusel, ei ole neid otseselt võimalik raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute tasandil vigadega seostada. Finantskorrektsioonide tulemusel nihkub (tagasilükatud) ebaseaduslikest/ebakorrektsetest tehingutest tulenevate kulude kandmine mitte ELi eelarve, vaid liikmesriikide maksumaksjate kanda.

| 1.65. | Nõuetele vastavuse hindamise protsess iseenesest pole mehhanism, mille abil abisaajatelt eeskirjadevastaselt makstud summasid tagasi saada, sest see keskendub liikmesriikide poolt kehtestatud kontrollisüsteemidele. Juhul kui kontrollide käigus ilmneb eeskirjade eiramist, vastutavad selle eest liikmesriigid, nagu on selgelt sätestatud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõikes 1. |
| --- | --- |

1.65.

Nõuetele vastavuse hindamise protsess iseenesest pole mehhanism, mille abil abisaajatelt eeskirjadevastaselt makstud summasid tagasi saada, sest see keskendub liikmesriikide poolt kehtestatud kontrollisüsteemidele. Juhul kui kontrollide käigus ilmneb eeskirjade eiramist, vastutavad selle eest liikmesriigid, nagu on selgelt sätestatud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõikes 1.

Finantskorrektsiooni põhjusest sõltub, kas korrektsiooni majanduslik mõju jääb lõpliku abisaaja kanda või rahastatakse seda programmi eelarvest või jääb see liikmesriigi maksumaksja kanda. Liikmesriigid on kohustatud eeskirjadevastaselt makstud summad tagastama alati, kui see on võimalik ja asjakohane. Finantskorrektsioone käsitlevais suunistes on sätestatud, et komisjon võib algatada sekkumismenetluse juhul, kui liikmesriik ei tagasta eeskirjadevastaselt makstud summasid, hoolimata sellest, kas finantskorrektsioon on tehtud. Üksikutes tehingutes leitud vigade puhul, milles on süüdi abisaaja, eeldatakse tagasimaksmismenetluse algatamist abisaaja poolt. Kui tegemist on sageli ette tuleva juhtumiga, et korrektsioon tehakse seetõttu, et liikmesriik ei teostanud kontrolle piisava hoolikusega, on tegemist ametiasutuste ja mitte lõpliku abisaaja veaga. Sellisel juhul jääb korrektsiooni rahaline mõju liikmesriigi kanda.

Komisjon on seisukohal, et sellised korrektsioonid aitavad heastada kahju, mida nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuses ja korrektsuses esinevad puudujäägid ELi eelarvele tekitavad.

---

(1)  Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded moodustavad Euroopa ühenduste 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande I köite.

1

(2)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu (IASB) välja antud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS) / rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS).

2

(3)  Konsolideeritud finantsselgitused sisaldavad bilanssi, majandustulemuse aruannet (sh segmendiaruandlus), rahavoogude tabelit ja netovara muutuste aruannet.

3

(4)  Peamised uued elemendid on eelrahastamine, võlgnevused ja eelarveaasta pikkuse määramine.

4

(5)  Vt kontrollikoja 2004. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.51 ja 1.52 ja käesoleva aastaaruande 2. peatükk.

5

(6)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

6

(7)  Komisjoni teatis – Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamine (KOM(2002) 755, lõplik, 17.12.2002).

7

(8)  Vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.8, 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.25 ja 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.44.

8

(9)  Näiteks ÜRO peakorteris ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis või Ameerika Ühendriikides, Austraalias, Hispaanias, Prantsusmaal, Rootsis, Taanis ja Ühendkuningriigis.

9

(10)  Komisjoni peaarvepidaja poolt heaks kiidetud 15 uut raamatupidamiseeskirja põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (International Public Sector Accounting Standards (IPSAS)) ning IPSAS-standarditega mittehõlmatavate raamatupidamistehingute osas on aluseks asjaomased rahvusvahelised raamatupidamisstandardid / rahvusvahelised finantsaruandluse standardid.

10

(International Public Sector Accounting Standards (IPSAS)

(11)  Finantsmääruse artikli 59 kohaselt määrab iga institutsioon oma sisehalduseeskirjades asjakohase tasandi töötajad, keda ta volitab oma töökorras sisalduvate tingimuste kohaselt täitma eelarvevahendite käsutaja ülesandeid, delegeeritavate volituste ulatuse ja volitatud esindajate võimaluse neid omakorda edasi volitada. Komisjonis volitatakse tavaliselt peadirektoreid ja talituste juhatajaid.

11

(12)  Igas peadirektoraadis vastutab haldusjuht olemasolevate eelarvevahendite ja inimressursside eest. Tema konkreetne vastutus hõlmab auditi, sisekontrolli, finantsjuhtimise ja nendega seotud teabesüsteemidega seonduvat.

12

(13)  Keskraamatupidamissüsteemi töökorraldussüsteem (Workflow) on IT-moodul, mis on enamiku eelarve- ja raamatupidamisalaste andmete sisestamise kohaks.

13

(14)  Koostöötalitus EuropeAid, Euroopa Ühenduste Personalivaliku Amet, Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, Isiklike Soodustuste Haldus- ja Maksetalitus ja informaatika, hariduse ja kultuuri, humanitaarabi ning välissuhete peadirektoraat (vt ka 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 1.38–1.42).

14

(15)  Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat; tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat; teabevahetuse peadirektoraat; regionaalpoliitika peadirektoraat ja teadusuuringute peadirektoraat.

15

(16)  Raamatupidamisteavet toetavate kontrollide tugevdamine, eelmaksed, tehingute õigeaegne kirjendamine, eelarveaasta pikkuse määramise menetlused, raamatupidamise kontaktisiku ülesannete määratlemine ja vormistamine, juriidilised isikud, kohalikud IT-süsteemid, koolitus, objektikoodide valik, kultuuriline muutus tekkepõhises keskkonnas ja algbilansside heakskiitmine.

16

(17)  Sissenõudmise ja vastava keskraamatupidamissüsteemis mittekohustusliku kulukohustuse vaheline seos, arved ja tarnijate deklaratsioonid, raamatupidamise aruandlus SAP-lt ning tagatise ühendamine seoses sellele vastava raamlepingu keskraamatupidamissüsteemi tagatisse kirjendamisega.

17

(18)  Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektori reservatsioon bilansi ja majandustulemuste aruande mõne osa ebaselge tähenduse ning mõningate kirjete andmete kvaliteedi kohta on eeskätt tehnilist laadi.

18

(19)  Antud otsus põhines rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardites määratletud “kontrolli kontseptsioonil”.

19

(20)  Kuigi 1. raamatupidamiseeskirjas selgitatakse erinevaid konsolideerimisel järgitavaid kriteeriume, ei selgitata Euroopa Arengufondi konsolideerimise ulatusest väljajätmise põhjuseid.

20

(21)  EÜT C 162, 5.6.2001, lk 1.

21

(22)  Seoses pikaajaliste ja lühiajaliste saadaolevate summadega peaks komisjon hankima Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) võlgnike arvestusraamatu arvandmed seisuga 31. detsember, mitte märkima arvandmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi aasta lõpu seisuga (st 15. oktoobri seisuga).

22

(23)  Vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.23, 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.10 alapunkt e, punktid 1.14 ja 1.15 ning 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.17.

23

(24)  Vt 2002. aasta kinnitava avalduse punkti II alapunkt d ning 2003. ja 2004. aasta kinnitava avalduse punkt III.

24

(25)  Komisjoni osas oli eelmaksete esialgne kogusumma enne abikõlblike kulude mahaarvamist 64 600 miljonit eurot.

25

(26)  Vt 2004. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.30–1.32.

26

(27)  Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi auditi viis läbi komisjoni siseauditi talitus kontrollikoja juhendamisel.

27

(28)  Lühiajaliste võlgnevuste esialgne brutosumma enne juba makstud arvete/kuluaruannete (osalist) mahaarvestamist oli 35 000 miljonit eurot, mis kanti 2005. aasta alguses üle uude raamatupidamissüsteemi.

28

(29)  Vt 2004. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.34 ja 1.35.

29

(30)  Sellele summale tuleb lisada 6 400 miljoni euro ulatuses lühiajalistest ettemaksetest maha arvatud kogunenud kulusid.

30

(31)  Komisjon on kõrvaldanud kontrollikoja poolt eelnevatel aastatel kritiseeritud ühenduse pensionikohustuste praktika, mille kohaselt saadaolevad summad ja võlad kirjendatakse paralleelselt nii, et nende mõju ei avaldu majandustulemuses, kuna antud esitusviis ei näita ühest aastast teise toimunud muutust (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.31 ja 1.32, 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.10 alapunkt h ja 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.20).

31

(32)  Vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.10 ja 1.11, 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.11 ja 2004. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.12 ja 1.13.

32

(33)  Vaata 2. peatükk “Sisekontrollisüsteemide haldamine”, punkt 2.2.2.1. “Tagatisrahastu kulutused”.

33

(34)  Kontrollikoda kiitis heaks veebruaris 2006 kontrollitud DAS-lähenemisviisi, mida hakatakse esimest korda rakendama 2006. eelarveaastal.

34

(35)  Põllumajandus, struktuurimeetmed, sisepoliitika, välistegevus, haldus ja ühinemiseelne strateegia.

35

(36)  Kulude osas tehakse finantsmääruses vahet järgmiste juhtude vahel (artikkel 53): komisjon täidab eelarvet tsentraliseeritult (halduskulud ja sisepoliitika); tehinguid hallatakse koostöös liikmesriikide siseriiklike asutustega (EAGGF-tagatisrahastu ja struktuurifondid); komisjon on pärast ex ante kontrolli delegeerinud abisaajariikidele oma tegevuse teatud aspektide rakendamise (ühinemiseelne strateegia) ja komisjon võib teatud tegevusi hallata koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega.

36

ex ante

(37)  Teiste audiitorite all mõeldakse avalik-õiguslikke või eraisikuid, kellel on palutud anda audiitorhinnang tegevuse kohta, mida rahastatakse täielikult või osaliselt ühenduse eelarvest, kuid kelle kohustus ei tulene ühenduse õigusaktidest.

37

(38)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

38

---

2. PEATÜKK

Komisjoni sisekontroll

SISUKORD

Sissejuhatus ja auditi ulatus

Auditi leiud seoses komisjoni juhtkonna esitatud teabega

Komisjoni kokkuvõttev aruanne

Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused

Ettevalmistamisprotsess

Peadirektorite avaldused

Näitajad

Auditi leiud seoses sisekontrollistandarditega

Üldine järeldus ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS JA AUDITI ULATUS |
| 2.1. | Nagu eelmistel aastatelgi, uuris kontrollikoda komisjoni reformiprogrammi finantsaspektide rakendamisel tehtud edusamme. Täpsemalt kontrolliti järgmist: |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS JA AUDITI ULATUS

2.1.

Nagu eelmistel aastatelgi, uuris kontrollikoda komisjoni reformiprogrammi finantsaspektide rakendamisel tehtud edusamme. Täpsemalt kontrolliti järgmist:

| — | komisjoni peadirektorite aasta tegevusaruandeid. Need näitavad, kuidas iga peadirektor on oma kohustusi kandnud, ja sisaldavad hinnangut kulude seaduslikkuse ja korrektsuse määra kohta. Nende dokumentide kvaliteet ja usaldusväärsus on oluline, võimaldades komisjonil veenduda, et ta on eelarve täitmisel oma ülesandeid rahuldavalt täitnud; |
| --- | --- |

—

komisjoni peadirektorite aasta tegevusaruandeid. Need näitavad, kuidas iga peadirektor on oma kohustusi kandnud, ja sisaldavad hinnangut kulude seaduslikkuse ja korrektsuse määra kohta. Nende dokumentide kvaliteet ja usaldusväärsus on oluline, võimaldades komisjonil veenduda, et ta on eelarve täitmisel oma ülesandeid rahuldavalt täitnud;

| — | komisjoni kokkuvõtvat aruannet, mis aasta tegevusaruannetele toetudes sisaldab üldist hinnangut komisjoni sisekontrollisüsteemile; |
| --- | --- |

—

komisjoni kokkuvõtvat aruannet, mis aasta tegevusaruannetele toetudes sisaldab üldist hinnangut komisjoni sisekontrollisüsteemile;

| — | komisjoni sisekontrollistandardite rakendamist. |
| --- | --- |

—

komisjoni sisekontrollistandardite rakendamist.

| 2.2. | 2005. aastal jätkas komisjon oma püüdlusi, et kaasata riskijuhtimist (1) oma olemasolevasse kavandamis- ja otsustamisprotsessi, eesmärgiga arendada peadirektoraatides ühtset (kogu komisjoni ulatuses kasutatavat) lähenemisviisi ja juhtimiskultuuri. |
| --- | --- |

2.2.

2005. aastal jätkas komisjon oma püüdlusi, et kaasata riskijuhtimist (1) oma olemasolevasse kavandamis- ja otsustamisprotsessi, eesmärgiga arendada peadirektoraatides ühtset (kogu komisjoni ulatuses kasutatavat) lähenemisviisi ja juhtimiskultuuri.

| 2.2. | 2005. aastal võttis komisjon pärast katseprojektide hindamist vastu riskijuhtimise ühise metoodikaraamistiku. Komisjoni peadirektoraatide ja talituste poolt 2005. aastal käivitatud 2006. aasta juhtimiskava väljatöötamise protsess hõlmas esmakordselt ka peadirektoraatide üldisi strateegilisi eesmärke ohustavate peamiste tegurite hindamist ja olemasolevate kontrollimeetmete läbivaatamist või uute vajalike meetmete kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

2.2.

2005. aastal võttis komisjon pärast katseprojektide hindamist vastu riskijuhtimise ühise metoodikaraamistiku. Komisjoni peadirektoraatide ja talituste poolt 2005. aastal käivitatud 2006. aasta juhtimiskava väljatöötamise protsess hõlmas esmakordselt ka peadirektoraatide üldisi strateegilisi eesmärke ohustavate peamiste tegurite hindamist ja olemasolevate kontrollimeetmete läbivaatamist või uute vajalike meetmete kasutuselevõttu.

| 2.3. | 17. jaanuaril 2006. aastal võttis komisjon vastu “tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku saavutamiseks”, (2) mis võttis arvesse komisjoni talituste poolt 2005. aastal kõikide juhtimise valdkondade kohta läbi viidud hindamise tulemusi (3). Kontrollikoda hindab tegevuskava, kui kõik asjakohased meetmed on rakendantud ja nende mõju on võimalik hinnata. |
| --- | --- |

2.3.

17. jaanuaril 2006. aastal võttis komisjon vastu “tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku saavutamiseks”, (2) mis võttis arvesse komisjoni talituste poolt 2005. aastal kõikide juhtimise valdkondade kohta läbi viidud hindamise tulemusi (3). Kontrollikoda hindab tegevuskava, kui kõik asjakohased meetmed on rakendantud ja nende mõju on võimalik hinnata.

| 2.3. | Kuigi komisjon hindab kontrollikoja tulemustele orienteeritust, peegeldab tegevuskava komisjoni jõupingutusi oma sisekontrollisüsteemi tugevdamiseks, et anda kontrollikojale piisav auditi tõendusmaterjal veariskide rahuldava juhtimise kohta. Meetmeid peavad rakendama peadirektoraadid ja talitused tihedas koostöös liikmesriikidega. |
| --- | --- |

2.3.

Kuigi komisjon hindab kontrollikoja tulemustele orienteeritust, peegeldab tegevuskava komisjoni jõupingutusi oma sisekontrollisüsteemi tugevdamiseks, et anda kontrollikojale piisav auditi tõendusmaterjal veariskide rahuldava juhtimise kohta. Meetmeid peavad rakendama peadirektoraadid ja talitused tihedas koostöös liikmesriikidega.

Komisjon ootab kontrollikoja võimalikult peatset hinnangut, et otsustada, kas kavandatud meetmete abil parandatud sisekontrolli raamistik tagab nõuetekohasel rakendamisel asjakohase kindluse.

| 2.4. | Ühest küljest uuris kontrollikoda, millises ulatuses leiavad peadirektorite iga-aastastes aruannetes ja avaldustes ning komisjoni kokkuvõttes sisalduvad juhtkonna seisukohad kinnitust kontrollikoja auditileidudes ning kui palju võib neid vajaduse korral kinnitava avalduse puhul arvesse võtta. Kontrollikoda analüüsis ka sisekontrollistandardite rakendamisel tehtud edusamme ja eelarveliste maksete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks arendatud uute menetluste ja vahendite mõjusust. |
| --- | --- |

2.4.

Ühest küljest uuris kontrollikoda, millises ulatuses leiavad peadirektorite iga-aastastes aruannetes ja avaldustes ning komisjoni kokkuvõttes sisalduvad juhtkonna seisukohad kinnitust kontrollikoja auditileidudes ning kui palju võib neid vajaduse korral kinnitava avalduse puhul arvesse võtta. Kontrollikoda analüüsis ka sisekontrollistandardite rakendamisel tehtud edusamme ja eelarveliste maksete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks arendatud uute menetluste ja vahendite mõjusust.

AUDITI LEIUD SEOSES KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABEGA

Komisjoni kokkuvõttev aruanne

| 2.5. | 2005. aasta tegevusaruannetel põhinev kokkuvõttev aruanne jagati esmakordselt kaheks eraldi aruandeks: esimene (4) käsitleb 2005. aasta saavutusi poliitika valdkonnas komisjoni strateegiliste eesmärkide saavutamisel ja teine (5) hindab peadirektoraatide juhtimist ja otsustamist peamiste järelevalve- ja kontrollisüsteemi puuduste parandamiseks vajalike meetmete osas. Kokkuvõtva aruande heakskiitmisel võtab komisjon peadirektorite juhtimise eest kinnituste ja aasta tegevusaruannetes sisalduvate peadirektorite avalduste põhjal poliitilise vastutuse. |
| --- | --- |

2.5.

2005. aasta tegevusaruannetel põhinev kokkuvõttev aruanne jagati esmakordselt kaheks eraldi aruandeks: esimene (4) käsitleb 2005. aasta saavutusi poliitika valdkonnas komisjoni strateegiliste eesmärkide saavutamisel ja teine (5) hindab peadirektoraatide juhtimist ja otsustamist peamiste järelevalve- ja kontrollisüsteemi puuduste parandamiseks vajalike meetmete osas. Kokkuvõtva aruande heakskiitmisel võtab komisjon peadirektorite juhtimise eest kinnituste ja aasta tegevusaruannetes sisalduvate peadirektorite avalduste põhjal poliitilise vastutuse.

| 2.6. | 2005. aasta juhtkonna saavutuste kokkuvõttes on komisjon järgmisel seisukohal: “Üldiselt ... annavad sisekontrollisüsteemid (2005. aasta tegevusaruannetes toodud piirangutega) piisava kinnituse artikli 274 EÜ kohaselt komisjoni vastutusalasse kuuluvate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Siiski on vajalikud edasised jõupingutused mitmete puuduste parandamiseks, eriti selliste puuduste parandamiseks, mis on toodud eelarvevahendite volitatud käsutajate avaldustes.” |
| --- | --- |

2.6.

2005. aasta juhtkonna saavutuste kokkuvõttes on komisjon järgmisel seisukohal: “Üldiselt ... annavad sisekontrollisüsteemid (2005. aasta tegevusaruannetes toodud piirangutega) piisava kinnituse artikli 274 EÜ kohaselt komisjoni vastutusalasse kuuluvate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Siiski on vajalikud edasised jõupingutused mitmete puuduste parandamiseks, eriti selliste puuduste parandamiseks, mis on toodud eelarvevahendite volitatud käsutajate avaldustes.”

| 2.7. | Mõnedel juhtudel on komisjoni hinnang kooskõlas kontrollikoja analüüsiga, eriti järgmistel juhtudel: aasta tegevusaruannete tõhusamad suunised (vt punktid 2.11 ja 2.12); vajadus arendada näitajad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse jaoks ja peamiste kontrollimehhanismide toimimine (vt punktid 2.13 ja 2.20); pingutused sisekontrolli mõjususe tagamiseks (vt punktid 2.21–2.23) ja raamatupidamisarvestuse ja finantsteabe edendamise süsteemide tõhustamine (vt punktid 1.5–1.58). |
| --- | --- |

2.7.

Mõnedel juhtudel on komisjoni hinnang kooskõlas kontrollikoja analüüsiga, eriti järgmistel juhtudel: aasta tegevusaruannete tõhusamad suunised (vt punktid 2.11 ja 2.12); vajadus arendada näitajad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse jaoks ja peamiste kontrollimehhanismide toimimine (vt punktid 2.13 ja 2.20); pingutused sisekontrolli mõjususe tagamiseks (vt punktid 2.21–2.23) ja raamatupidamisarvestuse ja finantsteabe edendamise süsteemide tõhustamine (vt punktid 1.5–1.58).

| 2.8. | Ühise põllumajanduspoliitika ja struktuurimeetmete valdkonnas tuleb kontrollikoja auditi tulemuste kohaselt võtta teistsugused meetmed, kui peadirektorite poolt vajalikuks hinnatud, tagamaks, et vastavad järelevalve ja kontrollisüsteemid toetavad mõjusalt piisavat kinnitust aasta tegevusaruannetega kaasnevates avaldustes (vt punktid 2.18–2.19). |
| --- | --- |

2.8.

Ühise põllumajanduspoliitika ja struktuurimeetmete valdkonnas tuleb kontrollikoja auditi tulemuste kohaselt võtta teistsugused meetmed, kui peadirektorite poolt vajalikuks hinnatud, tagamaks, et vastavad järelevalve ja kontrollisüsteemid toetavad mõjusalt piisavat kinnitust aasta tegevusaruannetega kaasnevates avaldustes (vt punktid 2.18–2.19).

| 2.8. | Komisjon on seisukohal, et meetmed, mida ta oma järelevalvefunktsiooni täites rakendab, on rahuldavaks kinnituseks piisava usaldusväärsuse kohta, mida peadirektorid oma vastutusalasse kuuluvate kulude osas kinnitavad. Kuna audititegevus toimub mitmeaastase strateegia raames, võimaldavad tulemused riiklike süsteemide kindlusastet aasta-aastalt suurendada. Kinnituse andmise alust tugevdatakse veelgi meetmetega, mille eesmärgiks on saavutada suurem vastavus ja tõhus kontroll ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks mõeldud tegevuskava raames, ja 2007.–2013. aasta programmiperioodi reguleerivas raamistikus tehtavate muudatuste abil. |
| --- | --- |

2.8.

Komisjon on seisukohal, et meetmed, mida ta oma järelevalvefunktsiooni täites rakendab, on rahuldavaks kinnituseks piisava usaldusväärsuse kohta, mida peadirektorid oma vastutusalasse kuuluvate kulude osas kinnitavad. Kuna audititegevus toimub mitmeaastase strateegia raames, võimaldavad tulemused riiklike süsteemide kindlusastet aasta-aastalt suurendada. Kinnituse andmise alust tugevdatakse veelgi meetmetega, mille eesmärgiks on saavutada suurem vastavus ja tõhus kontroll ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks mõeldud tegevuskava raames, ja 2007.–2013. aasta programmiperioodi reguleerivas raamistikus tehtavate muudatuste abil.

| 2.9. | Kontrollikoda märgib, et komisjon on asetanud rõhu integreeritud sisekontrolliraamistiku loomisele (vt punkt 2.3). Samuti hindab kontrollikoda, et komisjon uuendas mitmeaastaseid eesmärke oma 2004. aasta tegevusplaani jaoks, (6) pöörates tähelepanu peamistele 2005. eelarveaastal tuvastatud valdkondadevahelistele küsimustele, ja tunnistas, et enamik tuvastatud puudustest on võimalik keskpikas perspektiivis kõrvaldada (7). |
| --- | --- |

2.9.

Kontrollikoda märgib, et komisjon on asetanud rõhu integreeritud sisekontrolliraamistiku loomisele (vt punkt 2.3). Samuti hindab kontrollikoda, et komisjon uuendas mitmeaastaseid eesmärke oma 2004. aasta tegevusplaani jaoks, (6) pöörates tähelepanu peamistele 2005. eelarveaastal tuvastatud valdkondadevahelistele küsimustele, ja tunnistas, et enamik tuvastatud puudustest on võimalik keskpikas perspektiivis kõrvaldada (7).

| 2.10. | Kontrollikoja arvates on üheks tähtsamaks komisjoni poolt heaks kiidetud eesmärgiks kontrollide proportsionaalsus ja kuluefektiivsus. Selles kontekstis võiks 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide kuluprogrammide lihtsustamise protsessil (st kindlasummaliste ja ühtse määraga maksete laiem kasutamine, lihtsustatud hanke- ja toetuste eeskirjad) ning eelarve täitmise eest vastutavate kolmandate isikute kontrolltõenditel ja kinnitavatel avaldustel olla oluline osa. |
| --- | --- |

2.10.

Kontrollikoja arvates on üheks tähtsamaks komisjoni poolt heaks kiidetud eesmärgiks kontrollide proportsionaalsus ja kuluefektiivsus. Selles kontekstis võiks 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide kuluprogrammide lihtsustamise protsessil (st kindlasummaliste ja ühtse määraga maksete laiem kasutamine, lihtsustatud hanke- ja toetuste eeskirjad) ning eelarve täitmise eest vastutavate kolmandate isikute kontrolltõenditel ja kinnitavatel avaldustel olla oluline osa.

Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused

Ettevalmistamisprotsess

| 2.11. | Komisjoni kesktalitused (8) kavandasid 2005. aasta tegevusaruannete jaoks ringkirja (9) eesmärgiga lihtsustada ja parandada ettevalmistamisprotsessi ja jagada suuniseid puuduste olulisuse künnise kohta. Vastastikune eksperthinnang (10) tagas edusammud reservatsioonide sisu ja mõju osas piisava kindluse saamisele (olulisus, ulatus ja kvantifitseerimine). |
| --- | --- |

2.11.

Komisjoni kesktalitused (8) kavandasid 2005. aasta tegevusaruannete jaoks ringkirja (9) eesmärgiga lihtsustada ja parandada ettevalmistamisprotsessi ja jagada suuniseid puuduste olulisuse künnise kohta. Vastastikune eksperthinnang (10) tagas edusammud reservatsioonide sisu ja mõju osas piisava kindluse saamisele (olulisus, ulatus ja kvantifitseerimine).

| 2.11. | Komisjon teeb järjepidevat tööd, et parandada kinnitavate avalduste sisu ja neid reguleerivatest normidest kinnipidamise jälgimist. Sellega püüab komisjon muuta iga-aastased tegevusaruanded ja avaldused tõhusaks haldusvahendiks, mis kajastavad usaldusväärselt komisjoni saavutatud eesmärke ja strateegiat määratletud riskidega toimetulekuks ning mida kontrollikoda saab kinnituse andmisel kasutada. |
| --- | --- |

2.11.

Komisjon teeb järjepidevat tööd, et parandada kinnitavate avalduste sisu ja neid reguleerivatest normidest kinnipidamise jälgimist. Sellega püüab komisjon muuta iga-aastased tegevusaruanded ja avaldused tõhusaks haldusvahendiks, mis kajastavad usaldusväärselt komisjoni saavutatud eesmärke ja strateegiat määratletud riskidega toimetulekuks ning mida kontrollikoda saab kinnituse andmisel kasutada.

| 2.12. | Kontrollikoja hinnangul parandasid komisjoni võetud meetmed aasta tegevusaruannete ettevalmistamise protsessi, eriti järgmistes valdkondandes: selgete suuniste kehtestamine süsteemis esinevate oluliste puuduste hindamiseks (11) ja olulisuse põhimõtete täiendamine (12). Sellest hoolimata märkis kontrollikoda, et tegelikkuses neid suuniseid mõnedel juhtudel täielikult ei järgitud (vt punkt 2.15). |
| --- | --- |

2.12.

Kontrollikoja hinnangul parandasid komisjoni võetud meetmed aasta tegevusaruannete ettevalmistamise protsessi, eriti järgmistes valdkondandes: selgete suuniste kehtestamine süsteemis esinevate oluliste puuduste hindamiseks (11) ja olulisuse põhimõtete täiendamine (12). Sellest hoolimata märkis kontrollikoda, et tegelikkuses neid suuniseid mõnedel juhtudel täielikult ei järgitud (vt punkt 2.15).

| 2.12. | Komisjon leiab, et 2005. aastal tehti selle eesmärgi saavutamiseks märkimisväärseid edusamme, mis seisnesid eeskätt puuduste olulisuse rühmitamiseks ühise lähenemisviisi väljatöötamises, iga-aastaste tegevusaruannete 2. osas erilise tähelepanu osutamises kinnitava avalduse alustele ning 3. osas puuduste olulisuse määramiseks kasutatud kriteeriumide ja kinnitavate avalduste suhtes esitatud reservatsioonide koondmõju kirjeldamises. |
| --- | --- |

2.12.

Komisjon leiab, et 2005. aastal tehti selle eesmärgi saavutamiseks märkimisväärseid edusamme, mis seisnesid eeskätt puuduste olulisuse rühmitamiseks ühise lähenemisviisi väljatöötamises, iga-aastaste tegevusaruannete 2. osas erilise tähelepanu osutamises kinnitava avalduse alustele ning 3. osas puuduste olulisuse määramiseks kasutatud kriteeriumide ja kinnitavate avalduste suhtes esitatud reservatsioonide koondmõju kirjeldamises.

Vt ka punkti 2.15 vastust.

| 2.13. | Lisaks leidis kontrollikoda, et on veel arenguruumi, eriti seaduslikkuse ja korrektsusega otsest seost omavate indikaatorite esitamise osas. Hoolimata sellest et peadirektorid peaksid esitama asjakohased peamised andmed ja tulemusnäitajad (ka seaduslikkus ja korrektsus), (13) ei ole määratletud, millised järelevalveelemente (näitajaid) tuleks kasutada (14). |
| --- | --- |

2.13.

Lisaks leidis kontrollikoda, et on veel arenguruumi, eriti seaduslikkuse ja korrektsusega otsest seost omavate indikaatorite esitamise osas. Hoolimata sellest et peadirektorid peaksid esitama asjakohased peamised andmed ja tulemusnäitajad (ka seaduslikkus ja korrektsus), (13) ei ole määratletud, millised järelevalveelemente (näitajaid) tuleks kasutada (14).

| 2.13. | Oma juhistes eelistas komisjon jätta talituste otsustada, millised põhiandmed ja tulemusnäitajad nad esitavad. |
| --- | --- |

2.13.

Oma juhistes eelistas komisjon jätta talituste otsustada, millised põhiandmed ja tulemusnäitajad nad esitavad.

Enamik ühenduse programme haldavaid talitusi esitas seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad.

2004. aasta kokkuvõtva aruande järgselt toimub praegu siiski näitajate ühtlustamine, et määrata iga näitajarühma jaoks kohane lähenemisviis ning muuta näitajad asjakohasteks haldusvahenditeks, mis vastavad tegevuse iseloomule.

Peadirektorite avaldused

| 2.14. | Peadirektorid kinnitavad aasta tegevusaruannete juurde lisatud avaldustes, et läbi viidud sisekontrollid annavad piisava kindluse selle kohta, et aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Kui sisekontrollis esineb olulisi puudusi või eeskirjade eiramisi, märgivad peadirektorid seda avaldustes ja esitavad oma reservatsioonid. (15). |
| --- | --- |

2.14.

Peadirektorid kinnitavad aasta tegevusaruannete juurde lisatud avaldustes, et läbi viidud sisekontrollid annavad piisava kindluse selle kohta, et aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Kui sisekontrollis esineb olulisi puudusi või eeskirjade eiramisi, märgivad peadirektorid seda avaldustes ja esitavad oma reservatsioonid. (15).

| 2.15. | Kontrollikoja peadirektorite 2005. eelarveaasta kohta esitatud avalduste analüüs tuvastas, et olulisuse kriteeriumide määratlemine ja nende rakendamine reservatsioonide koostamisel võiks olla selgem. Näiteks mõnedel juhtudel (16) võiksid valitud (kvantitatiivsed ja/või kvalitatiivsed) kriteeriumid ja teistel juhtudel (17) reservatsioonide rahaline mõju paremini määratletud olla. |
| --- | --- |

2.15.

Kontrollikoja peadirektorite 2005. eelarveaasta kohta esitatud avalduste analüüs tuvastas, et olulisuse kriteeriumide määratlemine ja nende rakendamine reservatsioonide koostamisel võiks olla selgem. Näiteks mõnedel juhtudel (16) võiksid valitud (kvantitatiivsed ja/või kvalitatiivsed) kriteeriumid ja teistel juhtudel (17) reservatsioonide rahaline mõju paremini määratletud olla.

| 2.15. | Komisjon leiab, et talitused on järginud iga-aastaste tegevusaruannete ringkirja suuniseid ning teatist KOM(2003) 28, milles kirjeldatakse iga-aastaste tegevusaruannete koostamise üksikasjalikku metoodikat. Puuduse olulisuse aste sõltub peamiselt volitatud eelarvevahendite käsutaja hinnangust ning kohusetundest asjaosaliste suhtes. Puuduse olulisust vaadeldakse kvantitatiivsest ja/või kvalitatiivsest vaatenurgast. Kui süsteemis esineb puudusi, võivad ka kvaliteeditegurid põhjustada reservatsiooni koostamist. |
| --- | --- |

2.15.

Komisjon leiab, et talitused on järginud iga-aastaste tegevusaruannete ringkirja suuniseid ning teatist KOM(2003) 28, milles kirjeldatakse iga-aastaste tegevusaruannete koostamise üksikasjalikku metoodikat. Puuduse olulisuse aste sõltub peamiselt volitatud eelarvevahendite käsutaja hinnangust ning kohusetundest asjaosaliste suhtes. Puuduse olulisust vaadeldakse kvantitatiivsest ja/või kvalitatiivsest vaatenurgast. Kui süsteemis esineb puudusi, võivad ka kvaliteeditegurid põhjustada reservatsiooni koostamist.

Kontrollikoja märgitud juhtumite puhul on reservatsiooni esitamiseks aluseks võetud kriteeriumid ning selle põhitegurid esitatud iga-aastase tegevusaruande 3. osas. Tegemist on peamiselt kvaliteedikriteeriumidega (kuigi kvantitatiivselt on hinnanguline võimalik finantsmõju vähem tähtis kui kvantiteedikriteeriumid).

| 2.16. | Kõik peadirektorid on enda väitel saanud piisava kinnituse selle kohta, et neile eraldatud ressursse kasutati konkreetsetel eesmärkidel ning et nende kehtestatud sisekontrollid tagasid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Kontrollikoda märgib, et 40 avaldusest 21 sisaldavad ühte või enamat reservatsiooni. |
| --- | --- |

2.16.

Kõik peadirektorid on enda väitel saanud piisava kinnituse selle kohta, et neile eraldatud ressursse kasutati konkreetsetel eesmärkidel ning et nende kehtestatud sisekontrollid tagasid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Kontrollikoda märgib, et 40 avaldusest 21 sisaldavad ühte või enamat reservatsiooni.

| 2.16. | Peadirektorite kinnitavate avalduste suhtes reservatsioonide esitamine on 2. osas (kinnitava avalduse alused) ja 3. osas (puuduste olulisuse määramiseks kasutatud kriteeriumid, reservatsioonid ja kinnitavate avalduste suhtes esitatud reservatsioonide koondmõju) esitatud mõttekäigu loogiline jätk, mis tagab iga-aastase tegevusaruande, avalduse ja reservatsioonide vahelise sidususe. |
| --- | --- |

2.16.

Peadirektorite kinnitavate avalduste suhtes reservatsioonide esitamine on 2. osas (kinnitava avalduse alused) ja 3. osas (puuduste olulisuse määramiseks kasutatud kriteeriumid, reservatsioonid ja kinnitavate avalduste suhtes esitatud reservatsioonide koondmõju) esitatud mõttekäigu loogiline jätk, mis tagab iga-aastase tegevusaruande, avalduse ja reservatsioonide vahelise sidususe.

Kõik volitatud eelarvevahendite käsutajad jõudsid seega otsusele, et nad võivad anda piisava kinnituse.

| 2.17. | Reservatsioonide koguarv oli algselt 2004. aastast (32) kuni 2005. aastani (31) ühesugune. Enamik (18) hõlmab juba 2004. aastal määratletud puudusi (18). Tähtsaimad reservatsioonid kinnitava avalduse raames on ära toodud
  tabelis 2.1
  . |
| --- | --- |

2.17.

Reservatsioonide koguarv oli algselt 2004. aastast (32) kuni 2005. aastani (31) ühesugune. Enamik (18) hõlmab juba 2004. aastal määratletud puudusi (18). Tähtsaimad reservatsioonid kinnitava avalduse raames on ära toodud
  tabelis 2.1
  .

| 2.17. | Komisjon on teadlik, et enamik reservatsioone on korduvad. Oma 2005. aasta kokkuvõtvas aruandes analüüsis komisjon erinevaid korduvate reservatsioonide liike (reservatsioonid, mille aluseks olev probleem on lahendatud ja milleks mõnel juhul oli vaja kolmandate osapoolte lisajõupingutusi; struktuuriliste probleemidega seotud reservatsioonid; reservatsioonid, mis on seotud puudustega, mis mõjutavad väljaspool peakorterit teostatud tehinguid). |
| --- | --- |

2.17.

Komisjon on teadlik, et enamik reservatsioone on korduvad. Oma 2005. aasta kokkuvõtvas aruandes analüüsis komisjon erinevaid korduvate reservatsioonide liike (reservatsioonid, mille aluseks olev probleem on lahendatud ja milleks mõnel juhul oli vaja kolmandate osapoolte lisajõupingutusi; struktuuriliste probleemidega seotud reservatsioonid; reservatsioonid, mis on seotud puudustega, mis mõjutavad väljaspool peakorterit teostatud tehinguid).

Igal juhul tagab komisjon, et asjaomased peadirektorid võtavad 2006. aastal meetmed nimetatud probleemide lahendamiseks.

| 2.18. | Võrreldes 2004. aastaga (19) tõdes kontrollikoda, et järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise kvaliteet ja avaldustes kinnituse kohta esitatud reservatsioonide üldine mõju on paranenud. Seega oleks tulnud kaasata peadirektorite avaldustesse ka mõned kontrollikoja poolt auditite käigus (20) esile tõstetud tähtsamad puudused (vt
  tabel 2.1
  ning punktid 6.38–6.40 ja 7.17). |
| --- | --- |

2.18.

Võrreldes 2004. aastaga (19) tõdes kontrollikoda, et järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise kvaliteet ja avaldustes kinnituse kohta esitatud reservatsioonide üldine mõju on paranenud. Seega oleks tulnud kaasata peadirektorite avaldustesse ka mõned kontrollikoja poolt auditite käigus (20) esile tõstetud tähtsamad puudused (vt
  tabel 2.1
  ning punktid 6.38–6.40 ja 7.17).

| 2.18. | Asjaomased peadirektoraadid, kes haldavad suuremat osa eelarvest, on seisukohal, et olemasolevate kulukontrollimehhanismide toimimine annab piisava aluse nendepoolse kinnitava avalduse jaoks. Nad kandsid reservatsioonid avaldustesse siis, kui andmed, mis nad olid kogunud omaenda ja liikmesriikide süsteemide toimimist käsitleva audititegevuse tulemusel, viitasid märkimisväärsetele puudustele, mis kujutasid ühenduse eelarve seisukohast märkimisväärset riski, mida kontrollisüsteemi tavapäraste parandusmehhanismidega ei olnud võimalik asjakohaselt juhtida. Asjakohase riskijuhtimise korral oli peadirektor seisukohal, et kinnituse võib anda ja reservatsioone pole vaja. |
| --- | --- |

2.18.

Asjaomased peadirektoraadid, kes haldavad suuremat osa eelarvest, on seisukohal, et olemasolevate kulukontrollimehhanismide toimimine annab piisava aluse nendepoolse kinnitava avalduse jaoks. Nad kandsid reservatsioonid avaldustesse siis, kui andmed, mis nad olid kogunud omaenda ja liikmesriikide süsteemide toimimist käsitleva audititegevuse tulemusel, viitasid märkimisväärsetele puudustele, mis kujutasid ühenduse eelarve seisukohast märkimisväärset riski, mida kontrollisüsteemi tavapäraste parandusmehhanismidega ei olnud võimalik asjakohaselt juhtida. Asjakohase riskijuhtimise korral oli peadirektor seisukohal, et kinnituse võib anda ja reservatsioone pole vaja.

See oli täielikult kooskõlas ringkirjaga 2005. aasta tegevusaruande kohta (SEK(2005) 1533). Ka 2005. aasta kokkuvõtva aruande punktis 2.2 on meenutatud: “Riski olemasolu ei ole tingimata põhjus, et esitada reservatsiooni. Reservatsioon tuleb esitada vaid siis, kui probleem aruandeperioodil tegelikult esines või kui kontrollisüsteemiga ei suudetud ära hoida olulise mõjuga sündmusi.”

Komisjon viitab eelkõige punktidele 6.39–6.40 ja 7.17 antud vastustele.

Tabel 2.1 – Peadirektoraatide aasta tegevusaruannete tõendusmaterjali areng kontrollikoja kinnitava avalduse jaoks

| Sektor | Peamised peadirektorite poolt esitatud reservatsioonid
  (sisalduvad avaldustes) | 2003 | 2004 | 2005 | | Mõju, mida need tähtsaimad reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori kinnitusele avaldavad (21) | Areng (23) 2004–2005 | Muud kontrollikoja ja/või komisjoni auditis tuvastatud olulised vead (ei sisaldu avaldustes) | 2003 | 2004 | 2005 | | Aasta tegevusaruande poolt antud tõendusmaterjal kontrollikoja auditijärelduste jaoks (22) | Areng (23) 2004–2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Omavahendid | — | Soodustuskavade rakendamise järelevalve |

Sektor

Peamised peadirektorite poolt esitatud reservatsioonid

(sisalduvad avaldustes)

2003

2004

2005

Mõju, mida need tähtsaimad reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori kinnitusele avaldavad (21)

Areng (23) 2004–2005

Muud kontrollikoja ja/või komisjoni auditis tuvastatud olulised vead (ei sisaldu avaldustes)

2003

2004

2005

Aasta tegevusaruande poolt antud tõendusmaterjal kontrollikoja auditijärelduste jaoks (22)

Areng (23) 2004–2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Omavahendid

—

Soodustuskavade rakendamise järelevalve

×

B

A

A

=

/

A

A

A

=

| — | basmati riisi import |
| --- | --- |

—

basmati riisi import

×

| — | veiseliha “Hilton” |
| --- | --- |

—

veiseliha “Hilton”

×

×

×

Ühine põllumajandus- poliitika

| — | rahvusvaheline oliiviõlinõukogu |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline oliiviõlinõukogu

×

B

B

B

=

| — | aasta tehingute puhul on vähe arvestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemidega |
| --- | --- |

—

aasta tehingute puhul on vähe arvestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemidega

×

C

C

B (25)

C (26)

+

| — | ühtne haldus- ja kontrollisüsteem Kreekas |
| --- | --- |

—

ühtne haldus- ja kontrollisüsteem Kreekas

×

×

×

| — | Komisjoni järelevalvemeetme piiratud ulatus ja määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt teostatavate lõpetamata kontrollide kuhjumine |
| --- | --- |

—

Komisjoni järelevalvemeetme piiratud ulatus ja määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt teostatavate lõpetamata kontrollide kuhjumine

×

Struktuurimeetmed

| — | EAGGFi arendusrahastu: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EAGGFi arendusrahastu: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

×

×

C

B

B

+

| — | Programmiperioodi 1994–1999 lõpetamisega seotud riskid ja/või märkimisväärsed puudused määruse (EÜ) nr 2064/97 rakendamisel (punktid 6.39 ja 6.40) |
| --- | --- |

—

Programmiperioodi 1994–1999 lõpetamisega seotud riskid ja/või märkimisväärsed puudused määruse (EÜ) nr 2064/97 rakendamisel (punktid 6.39 ja 6.40)

×

×

×

C

C

C

=

| — | Euroopa Sotsiaalfond: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Euroopa Sotsiaalfond: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

×

×

×

(Ühend-kuningriik)

| — | Mitmete programmide juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) (24) (punkt 6.39) |
| --- | --- |

—

Mitmete programmide juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) (24) (punkt 6.39)

×

| — | IFOP: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

IFOP: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

×

×

(Itaalia)

| — | Euroopa Regionaalarengu fond (ERF): juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Euroopa Regionaalarengu fond (ERF): juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

(Kreeka ja Hispaania)

×

(Kreeka)

×

(Ühend-kuningriik)

| — | URBAN ja INTERREG juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

URBAN ja INTERREG juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

| — | Ühtekuuluvusfond: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvusfond: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

(Kreeka, Hispaania ja Portugal)

×

(Kreeka)

×

(Hispaania)

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud

| — | eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35) – ebapiisav kinnitus juhtimise osas läbi siseriiklike asutuste |
| --- | --- |

—

eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35) – ebapiisav kinnitus juhtimise osas läbi siseriiklike asutuste

×

×

B

B

B

=

| — | Riskid, mis on seotud makseperioodide süstemaatilise ületamisega uurimistegevuse valdkonnas (24) |
| --- | --- |

—

Riskid, mis on seotud makseperioodide süstemaatilise ületamisega uurimistegevuse valdkonnas (24)

×

B

B

B

=

| — | kohapealsed auditid |
| --- | --- |

—

kohapealsed auditid

×

×

×

| — | eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35) (24) |
| --- | --- |

—

eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35) (24)

×

| — | vigade sagedus (kõlblikkus) uurimistöö lepingute kuludeklaratsioonides |
| --- | --- |

—

vigade sagedus (kõlblikkus) uurimistöö lepingute kuludeklaratsioonides

×

×

×

(5th Framework Programme)

| — | Vigade sagedus rahvatervise valdkonnas |
| --- | --- |

—

Vigade sagedus rahvatervise valdkonnas

×

| — | puudused Euroopa Pagulasfondi juhtimissüsteemis |
| --- | --- |

—

puudused Euroopa Pagulasfondi juhtimissüsteemis

×

(Ühend- kuningriik ja Luksemburg)

×

(Ühendkuningriik)

| — | Vigade sagedus teadusuuringute arendamise kuuenda raamprogrammi osas (24) (punkt 7.17) |
| --- | --- |

—

Vigade sagedus teadusuuringute arendamise kuuenda raamprogrammi osas (24) (punkt 7.17)

×

Välistegevus

| — | partnerlus valitsusväliste organisatsioonidega |
| --- | --- |

—

partnerlus valitsusväliste organisatsioonidega

×

B

A

A

+

| — | Järelevalve- ja kontrollisüsteeme raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tuleb rakendusasutuste tasandil täiustada, et muuta need täielikult toimivaks |
| --- | --- |

—

Järelevalve- ja kontrollisüsteeme raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tuleb rakendusasutuste tasandil täiustada, et muuta need täielikult toimivaks

×

×

C

C

B

+

| — | Humanitaarabiorganisatsioon ei ole järginud hankeid puudutavaid lepingumenetlusi |
| --- | --- |

—

Humanitaarabiorganisatsioon ei ole järginud hankeid puudutavaid lepingumenetlusi

×

| — | ELi abi Kosovo UNMIKi Pillar IV rakendamise lepingulise partneri õiguslik staatus ja vastutus |
| --- | --- |

—

ELi abi Kosovo UNMIKi Pillar IV rakendamise lepingulise partneri õiguslik staatus ja vastutus

×

Ühinemiseelne strateegia

| — | ISPA: juhtimis- ja kontrollisüsteemid |
| --- | --- |

—

ISPA: juhtimis- ja kontrollisüsteemid

×

×

(Rumeenia)

C

B

A

+

| — | Risk, et mõned kandidaatriigid ei suuda täita kaasfinantseerimisega seotud kohustusi (24) |
| --- | --- |

—

Risk, et mõned kandidaatriigid ei suuda täita kaasfinantseerimisega seotud kohustusi (24)

×

B

B

A

+

| — | Phare: detsentraliseeritud süsteemidele omased riskid, süsteemide ja tehingute auditi lüngad |
| --- | --- |

—

Phare: detsentraliseeritud süsteemidele omased riskid, süsteemide ja tehingute auditi lüngad

×

×

(Rumeenia ja Bulgaaria)

Halduskulud

| — | sisekontrollistandardite rakendamine ELi delegatsioonides. |
| --- | --- |

—

sisekontrollistandardite rakendamine ELi delegatsioonides.

×

×

×

A

A

A

=

/

B

A

A

=

Allikas: kontrollikoda.

| 2.19. | Hoolimata tugevnenud ettevalmistusprotsessist (vt punktid 2.11–2.13) ei anna kontrollikoja hinnangul mõned aasta tegevusaruanded (27) kinnitavale avaldusele piisavat tõendusmaterjali (vt punktid 2.15 ja 2.18). |
| --- | --- |

2.19.

Hoolimata tugevnenud ettevalmistusprotsessist (vt punktid 2.11–2.13) ei anna kontrollikoja hinnangul mõned aasta tegevusaruanded (27) kinnitavale avaldusele piisavat tõendusmaterjali (vt punktid 2.15 ja 2.18).

| 2.19. | Asjaomased peadirektorid ja talituste juhatajad on kinnitava avalduse alused välja toonud (iga-aastaste tegevusaruannete 2. osa) ning selgitanud hästi jälgitava loogikaga, millist mõju avaldavad reservatsioonid, mis on esitatud vahendite kasutamise ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta antud piisava kinnituse suhtes. Kõik on jõudnud otsusele, et nad võivad anda kinnituse. |
| --- | --- |

2.19.

Asjaomased peadirektorid ja talituste juhatajad on kinnitava avalduse alused välja toonud (iga-aastaste tegevusaruannete 2. osa) ning selgitanud hästi jälgitava loogikaga, millist mõju avaldavad reservatsioonid, mis on esitatud vahendite kasutamise ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta antud piisava kinnituse suhtes. Kõik on jõudnud otsusele, et nad võivad anda kinnituse.

Seetõttu leiab komisjon, et neid võib muu hulgas kasutada ka vahendina, mis annaks kontrollikojale suurema kinnituse, kui võib välja lugeda tabelist 2.1. Neil põhjustel olid kõik kolm kontrollikoja nimetatud peadirektoraati, kes haldavad suuremat osa eelarvest, seisukohal, et nende iga-aastastes tegevusaruannetes kajastusid selgesti alused, millel peadirektori kinnitavad avaldused põhinesid.

Näitajad

| 2.20. | Kontrollikoda tõdeb, et mõned (28) peadirektoraadid esitavad oma 2005. aasta tegevusaruannetes seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad. Siiski tuleks nende seireelementide ülesehitust ja komisjoni talituste poolset kasutust parandada, et hinnata järelevalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteeti ning aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

2.20.

Kontrollikoda tõdeb, et mõned (28) peadirektoraadid esitavad oma 2005. aasta tegevusaruannetes seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad. Siiski tuleks nende seireelementide ülesehitust ja komisjoni talituste poolset kasutust parandada, et hinnata järelevalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteeti ning aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 2.20. | Enamik ühenduse programme haldavaid talitusi esitas seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad. Muu hulgas esitasid talitused oma iga-aastase tegevusaruande 2. osas kinnituse andmise alused. |
| --- | --- |

2.20.

Enamik ühenduse programme haldavaid talitusi esitas seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad. Muu hulgas esitasid talitused oma iga-aastase tegevusaruande 2. osas kinnituse andmise alused.

Komisjon püüab järelevalvenäitajaid parandada. 2004. aasta kokkuvõtva aruande järgselt toimub praegu seaduslikkuse ja korrektsuse näitajate ühtlustamine, et määrata iga näitajarühma jaoks kohane lähenemisviis ning muuta näitajad asjakohasteks haldusvahenditeks, mis vastavad tegevuse iseloomule.

AUDITI LEIUD SEOSES SISEKONTROLLISTANDARDITEGA

| 2.21. | Kontrollikoda analüüsis 14 (29) komisjoni talituse sisekontrollistandardite rakendamist (30) eesmärgiga hinnata mitte ainult miinimumnõuete (baasnõuete) rakendamise ulatust, vaid ka määra, mil need aitasid tagada tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Sisekontrollistandardite vahetu otsene mõju erineb eelarve rakendamise juhtimise valdkonnast. Näiteks põllumajanduse ja struktuurifondide puhul, kus igapäevast juhtimist viivad läbi siseriiklikud või piirkondlikud ametiasutused, laienevad komisjoni sisekontrollid juhtimise järelevalvele ja kontrollisüsteemidele liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.21.

Kontrollikoda analüüsis 14 (29) komisjoni talituse sisekontrollistandardite rakendamist (30) eesmärgiga hinnata mitte ainult miinimumnõuete (baasnõuete) rakendamise ulatust, vaid ka määra, mil need aitasid tagada tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Sisekontrollistandardite vahetu otsene mõju erineb eelarve rakendamise juhtimise valdkonnast. Näiteks põllumajanduse ja struktuurifondide puhul, kus igapäevast juhtimist viivad läbi siseriiklikud või piirkondlikud ametiasutused, laienevad komisjoni sisekontrollid juhtimise järelevalvele ja kontrollisüsteemidele liikmesriikides.

| 2.21. | Ka komisjoni ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskavas lähtutakse samast põhimõttest. |
| --- | --- |

2.21.

Ka komisjoni ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskavas lähtutakse samast põhimõttest.

| 2.22. | Eelarve peadirektoraadi poolt esitatud ülevaade komisjoni peadirektoraatide ja talituste sisekontrolli olukorrast 2004. aastal (31) näitab, et 2005. eelarveaastal järgisid peadirektoraadid baasnõudeid keskmiselt 95 % ulatuses. Et baasnõuded olid põhiliselt samad, (32) märkis kontrollikoda sisekontrolli standardi järgimise osas paranemist võrreldes 2005. aastaga (93 %). Kontrollikoja analüüs sisekontrollistandardite rakendamise kohta on üldiselt kooskõlas komisjoni hinnanguga ja esitatud
  tabelis 2.2
  . |
| --- | --- |

2.22.

Eelarve peadirektoraadi poolt esitatud ülevaade komisjoni peadirektoraatide ja talituste sisekontrolli olukorrast 2004. aastal (31) näitab, et 2005. eelarveaastal järgisid peadirektoraadid baasnõudeid keskmiselt 95 % ulatuses. Et baasnõuded olid põhiliselt samad, (32) märkis kontrollikoda sisekontrolli standardi järgimise osas paranemist võrreldes 2005. aastaga (93 %). Kontrollikoja analüüs sisekontrollistandardite rakendamise kohta on üldiselt kooskõlas komisjoni hinnanguga ja esitatud
  tabelis 2.2
  .

| 2.23. | Hoolimata kõrgest baasnõuete järgimise määrast tuvastas kontrollikoja aasta tegevusaruannete ja audititulemuste läbivaatamine, et enamiku (33) auditeeritud peadirektoraatide puhul võiks mõnede sisekontrollikomponentide (34) tõhusust edasi arendada, et toetada aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse parendamist. Analüüs on kooskõlas komisjoni hinnanguga, mis anti ülevaates sisekontrolli olukorrast ning komisjoni siseaudititalituse aastaaruandega (35). |
| --- | --- |

2.23.

Hoolimata kõrgest baasnõuete järgimise määrast tuvastas kontrollikoja aasta tegevusaruannete ja audititulemuste läbivaatamine, et enamiku (33) auditeeritud peadirektoraatide puhul võiks mõnede sisekontrollikomponentide (34) tõhusust edasi arendada, et toetada aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse parendamist. Analüüs on kooskõlas komisjoni hinnanguga, mis anti ülevaates sisekontrolli olukorrast ning komisjoni siseaudititalituse aastaaruandega (35).

| 2.23. | Komisjon on seisukohal, et tema talituste sisekontrollistruktuurid on paigas, kuid peadirektoraadid peavad pidevalt oma süsteeme täiustama, et tagada tõhus juhtimine ja kontroll. Valdkonnad, millele eriliselt keskendutakse, on eesmärkide püstitamine ja näitajate kehtestamine, dünaamilise sisekontrollistrateegia väljaarendamine, järjepidevus ja töötajate pädevus inimressursside juhtimisel, aruandlus vastutuse kohta ning eelkontrollide tugevdamine. |
| --- | --- |

2.23.

Komisjon on seisukohal, et tema talituste sisekontrollistruktuurid on paigas, kuid peadirektoraadid peavad pidevalt oma süsteeme täiustama, et tagada tõhus juhtimine ja kontroll. Valdkonnad, millele eriliselt keskendutakse, on eesmärkide püstitamine ja näitajate kehtestamine, dünaamilise sisekontrollistrateegia väljaarendamine, järjepidevus ja töötajate pädevus inimressursside juhtimisel, aruandlus vastutuse kohta ning eelkontrollide tugevdamine.

Tabel 2.2 – Kontrollikoja analüüs sisekontrollistandardite rakendamise (täitmise) kohta (otsese seosega peamiste peadirektoraatide raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele), (olukord seisuga 31. detsember 2005.)

| Euroopa Liit või osakond | Maksete assigneeringute tegemine 2005. aastal
  (miljonit eurot) | Standard 11
  “Riskianalüüs ja -juhtimine” | Standard 12
  “Adekvaatne juhtimisteave” | Standard 14
  “Väärnähtustest teatamine” | Standard 17
  “Järelevalve” | Standard 18
  “Erandite registreerimine” | Standard 20
  “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine” | Standard 21
  “Auditiaruanded” | Standard 22
  “Siseauditi suutlikkus” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Põllumajandus ja maaelu areng | 52 737 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 165 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eelarve | 1 371 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Competition | 90 | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A |
| Hariduse ja kultuuri peadirektoraat | 1 003 | B | A | A | B | A | B | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Majandus ja rahandus | 357 | B | B | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Laienemine | 1 903 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Tööhõive, sotsiaalküsimused ja võrdsed võimalused | 9 756 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ettevõtlus ja tööstus | 305 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 111 | B | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | A | B | A |
| Kalandus ja merendus | 819 | A | B | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A |
| Infoühiskond ja meedia | 1 227 | B | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Regionaalpoliitika | 19 982 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Teadusuuringud | 3 015 | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Hinnang:
  A: baasnõuded täidetud
  B: baasnõuded ebapiisavalt täidetud

  Allikas: kontrollikoda. |

Euroopa Liit või osakond

Maksete assigneeringute tegemine 2005. aastal

(miljonit eurot)

Standard 11

“Riskianalüüs ja -juhtimine”

Standard 12

“Adekvaatne juhtimisteave”

Standard 14

“Väärnähtustest teatamine”

Standard 17

“Järelevalve”

Standard 18

“Erandite registreerimine”

Standard 20

“Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”

Standard 21

“Auditiaruanded”

Standard 22

“Siseauditi suutlikkus”

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Põllumajandus ja maaelu areng

52 737

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 165

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eelarve

1 371

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Competition

90

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

1 003

B

A

A

B

A

B

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Majandus ja rahandus

357

B

B

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Laienemine

1 903

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja võrdsed võimalused

9 756

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ettevõtlus ja tööstus

305

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

111

B

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

A

B

A

Kalandus ja merendus

819

A

B

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

Infoühiskond ja meedia

1 227

B

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Regionaalpoliitika

19 982

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Teadusuuringud

3 015

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Hinnang:

A: baasnõuded täidetud

B: baasnõuded ebapiisavalt täidetud

Allikas: kontrollikoda.

ÜLDINE JÄRELDUS JA SOOVITUSED

| 2.24. | 2005. eelarveaastal märgib kontrollikoda ära komisjoni sisekontrollisüsteemi jätkuva paranemise. Tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks on edusammuks tegevuskava koostamisel. (36) Kontrollikoda hindab selle tulemusi pärast asjakohaste meetmete rakendamist, kui nende mõju on võimalik hinnata. |
| --- | --- |

2.24.

2005. eelarveaastal märgib kontrollikoda ära komisjoni sisekontrollisüsteemi jätkuva paranemise. Tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks on edusammuks tegevuskava koostamisel. (36) Kontrollikoda hindab selle tulemusi pärast asjakohaste meetmete rakendamist, kui nende mõju on võimalik hinnata.

| 2.24. | Kuigi komisjon hindab kontrollikoja tulemustele orienteeritust, peegeldab tegevuskava komisjoni jõupingutusi oma sisekontrollisüsteemi tugevdamiseks, et anda kontrollikojale piisav auditi tõendusmaterjal veariskide rahuldava juhtimise kohta. Meetmeid peavad rakendama peadirektoraadid ja talitused tihedas koostöös liikmesriikidega. |
| --- | --- |

2.24.

Kuigi komisjon hindab kontrollikoja tulemustele orienteeritust, peegeldab tegevuskava komisjoni jõupingutusi oma sisekontrollisüsteemi tugevdamiseks, et anda kontrollikojale piisav auditi tõendusmaterjal veariskide rahuldava juhtimise kohta. Meetmeid peavad rakendama peadirektoraadid ja talitused tihedas koostöös liikmesriikidega.

Komisjon ootab kontrollikoja võimalikult peatset hinnangut, et otsustada, kas kavandatud meetmete abil parandatud sisekontrolli raamistik tagab nõuetekohasel rakendamisel asjakohase kindluse.

| 2.25. | Hoolimata komisjonipoolsetest edusammudest aasta tegevusaruannete tugevdamisel usaldusväärsuse ja kommunikatsiooni parandamise vahendina leidis audit olulisi puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemides mitmetes finantsperspektiivide valdkondades, (37) mida ei ole arvesse võetud (aasta tegevusaruannetes) ja peadirektorite avaldustes. |
| --- | --- |

2.25.

Hoolimata komisjonipoolsetest edusammudest aasta tegevusaruannete tugevdamisel usaldusväärsuse ja kommunikatsiooni parandamise vahendina leidis audit olulisi puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemides mitmetes finantsperspektiivide valdkondades, (37) mida ei ole arvesse võetud (aasta tegevusaruannetes) ja peadirektorite avaldustes.

| 2.25. | Struktuurimeetmete peadirektoraadid võtsid liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide kindlusastmele antud hinnangute aluseks nende endi kogutud teabe ja liikmesriikide audititegevuse, võttes arvesse mitmeid neile kättesaadavaid instrumente eeskirjadevastaselt tehtud maksete haldamiseks. |
| --- | --- |

2.25.

Struktuurimeetmete peadirektoraadid võtsid liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide kindlusastmele antud hinnangute aluseks nende endi kogutud teabe ja liikmesriikide audititegevuse, võttes arvesse mitmeid neile kättesaadavaid instrumente eeskirjadevastaselt tehtud maksete haldamiseks.

Vastutavad peadirektoraadid on omaenda audititegevuse kaudu tuvastanud teatavates liikmesriikides samasuguseid puudusi nagu kontrollikoda ja tagavad oma järelevalvetegevuse kaudu, et ühenduse vahendeid ohustavate teguritega tegeletakse asjakohaselt, rakendades vajadusel ka finantskorrektsioonimehhanisme. Komisjon on seisukohal, et see näitab komisjoni järelevalvetegevuse tõhusust.

| 2.26. | Kontrollikoda soovitab, et komisjon jätkaks oma peadirektoraatide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tugevdamist, keskendudes järgmistele valdkondadele: |
| --- | --- |

2.26.

Kontrollikoda soovitab, et komisjon jätkaks oma peadirektoraatide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tugevdamist, keskendudes järgmistele valdkondadele:

| 2.26. | |
| --- | --- |

2.26.

| a) | tagada suuniste täielik rakendamine kesktalituste aasta tegevusaruannete esitamisel, eriti olulisuse ja reservatsioonide mõju avaldustele osas; |
| --- | --- |

a)

tagada suuniste täielik rakendamine kesktalituste aasta tegevusaruannete esitamisel, eriti olulisuse ja reservatsioonide mõju avaldustele osas;

| a) | Asjaomased peadirektoraadid, kes haldavad suuremat osa eelarvest, on seisukohal, et olemasolevate kulukontrollimehhanismide toimimine annab piisava aluse nendepoolse kinnitava avalduse jaoks. Nad kandsid reservatsioonid avaldustesse siis, kui nende endi kogutud teave ja liikmesriikide süsteemide toimimist käsitlev audititegevus viitas märkimisväärsetele puudustele, mis kujutasid märkimisväärset ohtu ühenduse eelarvele ja mida kontrollisüsteemi tavapäraste parandusmehhanismidega ei olnud võimalik asjakohaselt parandada. Asjakohase riskijuhtimise korral oli peadirektor seisukohal, et usaldusväärsus oli olemas ja reserv polnud vajalik. |
| --- | --- |

a)

Asjaomased peadirektoraadid, kes haldavad suuremat osa eelarvest, on seisukohal, et olemasolevate kulukontrollimehhanismide toimimine annab piisava aluse nendepoolse kinnitava avalduse jaoks. Nad kandsid reservatsioonid avaldustesse siis, kui nende endi kogutud teave ja liikmesriikide süsteemide toimimist käsitlev audititegevus viitas märkimisväärsetele puudustele, mis kujutasid märkimisväärset ohtu ühenduse eelarvele ja mida kontrollisüsteemi tavapäraste parandusmehhanismidega ei olnud võimalik asjakohaselt parandada. Asjakohase riskijuhtimise korral oli peadirektor seisukohal, et usaldusväärsus oli olemas ja reserv polnud vajalik.

| b) | parandada tõhusust sisekontrolli standardite rakendamisel, analüüsides süstemaatiliselt saavutatud mõju; |
| --- | --- |

b)

parandada tõhusust sisekontrolli standardite rakendamisel, analüüsides süstemaatiliselt saavutatud mõju;

| b) | Komisjon tunnistab, et sisekontrolli saab alati paremaks muuta ja et selles valdkonnas tehakse jätkuvaid jõupingutusi. Sisekontrolli tõhusus sõltub suures osas siiski kvalitatiivsetest hinnangutest, mida ei saa alati lihtsateks näitajateks muundada. |
| --- | --- |

b)

Komisjon tunnistab, et sisekontrolli saab alati paremaks muuta ja et selles valdkonnas tehakse jätkuvaid jõupingutusi. Sisekontrolli tõhusus sõltub suures osas siiski kvalitatiivsetest hinnangutest, mida ei saa alati lihtsateks näitajateks muundada.

| c) | arendada välja põhikontrollide tõhusa toimimise ja aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas vastavad näitajad, et võimaldada järelevalve- ja kontrollisüsteemide edusammude hindamist aja jooksul. |
| --- | --- |

c)

arendada välja põhikontrollide tõhusa toimimise ja aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas vastavad näitajad, et võimaldada järelevalve- ja kontrollisüsteemide edusammude hindamist aja jooksul.

| c) | Komisjon töötab praegu 2004. aasta kokkuvõtliku eesmärke ja näitajaid käsitleva meetme kallal, mille eesmärgiks on analüüsida ja määratleda tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud eesmärke ja näitajaid. Lisaks peaksid meetmed, mis on võetud komisjoni ühtse sisekontrolli raamistiku loomist käsitleva tegevuskava [KOM(2006) 9] raames, tulevikus tagama piisava kinnituse tõendamiseks kasutatavate keskse tähtsusega kontrollide täiustamise osas. |
| --- | --- |

c)

Komisjon töötab praegu 2004. aasta kokkuvõtliku eesmärke ja näitajaid käsitleva meetme kallal, mille eesmärgiks on analüüsida ja määratleda tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud eesmärke ja näitajaid. Lisaks peaksid meetmed, mis on võetud komisjoni ühtse sisekontrolli raamistiku loomist käsitleva tegevuskava [KOM(2006) 9] raames, tulevikus tagama piisava kinnituse tõendamiseks kasutatavate keskse tähtsusega kontrollide täiustamise osas.

---

(1)  Meede kavandati 2004. aasta kokkuvõtte kohaselt (mitme aasta eesmärk nr 3). Vt 2004. aasta kokkuvõtva aruande lisa 1 (KOM(2005) 256 lõplik, 15.6.2005) ja memorandum komisjonile: “Tõhusa ja ühtlustatud riskijuhtimise suunas komisjoni talitustes” (SEK(2005) 1327, 20.10.2005) ja 15.11.2005 dokument “Riskijuhtimise rakendamise suunised”.

(2)  Vt komisjoni teatis nõukogule, parlamendile ja kontrollikojale KOM(2006) 9 lõplik ja teatis komisjonile SEK(2006) 49, 17.1.2006.

(3)  Vt finantsmääruse artiklit 53 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: 2005. aasta poliitika saavutused (KOM(2006) 124 lõplik, 14.3.2006).

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale (KOM(2006) 277 lõplik, 7.6.2006).

(6)  2005. aasta kokkuvõtva aruande lisa 1 hõlmab 15 järgmiste valdkondadega seonduvat meedet: tulemusnäitajad ja sisekontroll, juhtimine, finantsjuhtimine, aruandlus ja personal. Enamiku nende meetmete puhul on tegemist 2004. aasta kokkuvõtvas aruandes sisaldunud mitmeaastaste meetmete järelkontrolliga.

(7)  Vt ka kontrollikoja 2003. ja 2004. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.67.

(8)  Peasekretariaat, eelarve peadirektoraat ja personali ja halduse peadirektoraat.

(9)  Teatis peadirektoritele ja talituste juhatajatele – ringkiri 2005. aasta tegevusaruannete kohta (SEK(2005) 1533, 15.11.2005).

(10)  Peadirektoraatide gruppide poolt korraldatud menetlus reservatsioonide ühtsuse ja järjepidevuse edendamiseks.

(11)  Vt 2005. aasta tegevusaruannete ringkirja osa 3.1 ja lisa 3. Vastavalt neile suunistele käsitletakse süsteemi puudust olulisena, kui see vastab nii kvalitatiivsetele kui kvantitatiivsetele kriteeriumidele. Rakenduseeskirju arendati peadirektoraatide poolt, kes tegelevad jagatud halduse ja uurimistegevusega, eesmärgiks ühised olulisuse kriteeriumid ja kvantifitseerimise metoodika, nagu sätestatud 2004. aasta kokkuvõtvas aruandes määratletud mitmeaastases eesmärgis nr 6, (KOM(2005) 256 lõplik, 15.6.2005), lisa 1.

(12)  Lisaks olemusel või kontekstil põhinevale olulisusele määratakse juhistes künnis kõnealuse tegevuse eelarve funktsioonina, st 2 % asjaomase tegevuse väärtusest (KOM(2003) 28 lõplik, 21.1.2003).

(13)  Vastava ringkirja 1. osa lõigus 1.2 öeldakse, et asutuse 2005. aasta eesmärgid peaksid tagama tasakaalu mõju, tulemuste, töökoormuse ning juhtimise ja korrektsuse indikaatorite osas.

(14)  2005. aasta tegevusaruannete ringkirja lisa 6 nägi ette tulemusnäitajate alase lisadokumendi avaldamist. Menetlus peatati ootamaks töögrupi tulemusi horisontaaltegevuste üldeesmärkide ja näitajate osas.

(15)  Aasta tegevusaruannete suunised täpsustavad, et reservatsioonid ei tohiks avaldusi mõttetuks muuta, et mõnedel juhtudel ei ole peadirektoril võimalik anda nõutavat kinnitust. Puuduste kõrvaldamiseks tuleks luua tegevuskava, mis sisaldab ka rakendamise tähtaegu.

(16)  Teabe, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, infrastruktuuri ja logistikatalitus Brüsselis.

(17)  Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat.

(18)  Vt ka kontrollikoja 2003. ja 2004. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.67.

(19)  2005. aastal laienes analüüs aasta tegevusaruannetes sisalduvale teabele ega hõlma enam ainult deklaratsioonides sisalduvat teavet. 2003. ja 2004. aasta hinnangud kohandati eesmärgiga esitada võrreldav olukord 2003., 2004. ja 2005. aasta kohta.

(20)  Siiski käsitleti neid mõnedel juhtudel (mitmete struktuurimeetmete programmide juhtimis- ja kontrollimissüsteemid liikmesriikides 2000/2006 ja vigade sagedus kuuenda teadusuuringute raamprogrammi puhul) aasta tegevusaruannetes.

(21)  Mõju, mida need tähtsaimad reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori kinnitusele avaldavad:

A: piisav kinnitus selle kohta, et sisekontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, pole vajadust märkuste tegemiseks või esitatud märkused on vähese tähtsusega

B: piisav kinnitus selle kohta, et sisekontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (vigade määr alla 2 % või süsteemis esinevate puuduste finantsmõju alla 10 % vastavast eelarvest)

C: piisavat kinnitust ei ole saadud (vigade määr üle 2 % või süsteemis esinevate puuduste finantsmõju üle 10 % vastavast eelarvest)

(22)  Aasta tegevusaruande poolt antud tõendusmaterjal kontrollikoja auditijärelduste jaoks:

2005. aastal hõlmas analüüs aasta tegevusaruannetes (mitte ainult deklaratsioonides) sisalduvat teavet. 2003. ja 2004. aastal tehtud hindamisi kohandati, et muuta need võrreldavaks 2003., 2004. ja 2005. aasta olukorraga.

A: piisavad tõendid kontrollikoja järelduse tegemiseks pärast parandusi

B: piisavad tõendidkontrollikoja kinnitava avalduse jaoks pärast parandusi (väheolulised vead või vähetähtis puuduv teave)

C: ebapiisavad tõendid kontrollikoja kinnitava avalduse jaoks (olulised vead või olulise tähtsusega puuduv teave, näiteks: jagatud halduse probleemide tähelepanuta jätmine, kvantifitseerimise puudumine, kasutuskõlbmatu teave)

(23)  Areng

- olukord on paranenud

= olukord on jäänud samaks

– olukord on halvenenud

(24)  Sisaldub aasta tegevusaruannetes.

(25)  CAPi kulud, kus ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi on nõuetekohaselt rakendatud.

(26)  CAPi kulud, kus ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi ei rakendata või kus seda ei ole nõuetekohaselt rakendatud.

Allikas: kontrollikoda.

(27)  Põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, regionaalpoliitika peadirektoraat.

(28)  Nt põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraat, teabe, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, keskkonna peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat, regionaalpoliitika peadirektoraat, teadusuuringute, tervise ja tarbijakaitse peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, koostöötalitus EuropeAid, infrastruktuuri- ja logistikatalitus Brüsselis.

(29)  Standard nr 11 “Riskianalüüs ja -juhtimine”, nr 12 “Piisav haldusteave”, nr 14 “Väärnähtustest teatamine”, nr 17 “Järelevalve”, nr 18 “Erandite registreerimine”, nr 20 “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”, nr 21 “Auditiaruanded” ja nr 22 “Siseauditi suutlikkuse hindamise üksus”.

(30)  Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, eelarve peadirektoraat, konkurentsi peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, majanduse ja rahanduse peadirektoraat, laienemise peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, kalanduse ja merenduse peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, regionaalpoliitika peadirektoraat, teadusuuringute peadirektoraat, koostöötalitus EuropeAid, Eurostat.

(31)  SEK(2006) 567, 28.4.2006.

(32)  Baasnõuete arv kasvas 71-lt 75-le. Kahte 2005. aastasse üle toodud nõuet karmistati võrreldes 2004. aastaga.

(33)  Põllumajaduse ja maaelu arengu peadirektoraat, eelarve peadirektoraat, konkurentsi peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, teadusuuringute peadirektoraat, regionaalpoliitika peadirektoraat, EuropeAidi koostöötalitus.

(34)  Eriti sisekontrollistandard 11 “Riskianalüüs ja juhtimine” ja/või 17 “Järelevalve”.

(35)  Finantsmääruse artikkel 86.

(36)  Vt komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Kontrollikojale ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta (KOM(2005) 252 lõplik, 15.6.2005) ja kontrollikoja 2004. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.85.

(37)  Ühine põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmed ja sisepoliitika, sh teadusuuringud.

---

3. PEATÜKK

Eelarve haldamine

SISUKORD

Sissejuhatus

Tähelepanekud

Eelarve kasvas laienemise esimeseks täisaastaks

Eelarve täideti peaaegu terves mahus

Täitmata eelarveliste kulukohustuste kasv jätkub

Struktuurimeetmete osas vajatakse järgmisele kolmele aastale kõrgemat kasutusmäära

Aasta n + 2 reegli tulemusel on tehtud vähesel määral kulukohustustest vabastamisi

Järeldused ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 3.1. | Käesolevas peatükis analüüsitakse ELi üldeelarve täitmist 2005. aastal (1). Eelarve sisaldab eraldi kulukohustuste ja maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad summasid, mida liit võib kasutada eelarveliste kulukohustuste täitmiseks jooksval eelarveaastal, võimaldamaks pikaajaliste juriidiliste kohustuste (või lepingute) täitmist. Maksete assigneeringud hõlmavad summasid, mida on võimalik kasutada jooksval eelarveaastal. Liigendamata kulude puhul (nagu enamik põllumajanduskuludest) on eelarve kulukohustused ja maksed võrdsed ning need likvideeritakse aasta jooksul. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

3.1.

Käesolevas peatükis analüüsitakse ELi üldeelarve täitmist 2005. aastal (1). Eelarve sisaldab eraldi kulukohustuste ja maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad summasid, mida liit võib kasutada eelarveliste kulukohustuste täitmiseks jooksval eelarveaastal, võimaldamaks pikaajaliste juriidiliste kohustuste (või lepingute) täitmist. Maksete assigneeringud hõlmavad summasid, mida on võimalik kasutada jooksval eelarveaastal. Liigendamata kulude puhul (nagu enamik põllumajanduskuludest) on eelarve kulukohustused ja maksed võrdsed ning need likvideeritakse aasta jooksul.

| 3.2. | Enamik struktuurimeetmete ning sise- ja välispoliitikaga seotud kulutustest tehakse mitmeaastaste programmide kaudu (näiteks hõlmab struktuurifondide praegune programmitöö periood aastaid 2000–2006). Liigendamata kulude puhul kajastatakse juriidilisi kohustusi üldiselt eelarveliste kulukohustustena aasta kohta programmi kestuse jooksul. Kuna enamikku eelarvelistest kulukohustustest ei likvideerita nende tekkimise aastal, vaid järgnevatel aastatel, jääb üle täitmata eelarveliste kulukohustuste “varu” või ülejääk. Üksikasjalikuma teabe saamiseks eelarve kohta vt
  I lisa
  . |
| --- | --- |

3.2.

Enamik struktuurimeetmete ning sise- ja välispoliitikaga seotud kulutustest tehakse mitmeaastaste programmide kaudu (näiteks hõlmab struktuurifondide praegune programmitöö periood aastaid 2000–2006). Liigendamata kulude puhul kajastatakse juriidilisi kohustusi üldiselt eelarveliste kulukohustustena aasta kohta programmi kestuse jooksul. Kuna enamikku eelarvelistest kulukohustustest ei likvideerita nende tekkimise aastal, vaid järgnevatel aastatel, jääb üle täitmata eelarveliste kulukohustuste “varu” või ülejääk. Üksikasjalikuma teabe saamiseks eelarve kohta vt
  I lisa
  .

TÄHELEPANEKUD

Eelarve kasvas laienemise esimeseks täisaastaks

| 3.3. | 2005. aasta oli laienenud Euroopa Liidu esimene täisaasta. Kulukohustuste (116,6 miljardit eurot) ja maksete (106,3 miljardit eurot) koguassigneeringud olid vastavalt 6,2 % ja 4,4 % suuremad kui 2004. aasta lõplik eelarve. Kulukohustuste kasv on proportsionaalselt suurem, kuna nad võivad hõlmata rohkem kui ühe aasta kulusid (vt punkt 3.2), samas kui maksete assigneeringud on seotud vahendite kasutamise suutlikkusega. Üldiselt olid kulukohustuste ja maksete assigneeringud vastavalt 3,0 miljardi euro ja 7,9 miljardi euro võrra väiksemad kui finantsperspektiivis kehtestatud ülemmäärad. |
| --- | --- |

3.3.

2005. aasta oli laienenud Euroopa Liidu esimene täisaasta. Kulukohustuste (116,6 miljardit eurot) ja maksete (106,3 miljardit eurot) koguassigneeringud olid vastavalt 6,2 % ja 4,4 % suuremad kui 2004. aasta lõplik eelarve. Kulukohustuste kasv on proportsionaalselt suurem, kuna nad võivad hõlmata rohkem kui ühe aasta kulusid (vt punkt 3.2), samas kui maksete assigneeringud on seotud vahendite kasutamise suutlikkusega. Üldiselt olid kulukohustuste ja maksete assigneeringud vastavalt 3,0 miljardi euro ja 7,9 miljardi euro võrra väiksemad kui finantsperspektiivis kehtestatud ülemmäärad.

| 3.4. | Aasta jooksul vastu võetud kaheksa paranduseelarve tulemusel vähenesid nii kulukohustuste kui maksete assigneeringud kokku 0,6 miljardi euro võrra, peamiselt põllumajanduse ja struktuurimeetmete osas. |
| --- | --- |

3.4.

Aasta jooksul vastu võetud kaheksa paranduseelarve tulemusel vähenesid nii kulukohustuste kui maksete assigneeringud kokku 0,6 miljardi euro võrra, peamiselt põllumajanduse ja struktuurimeetmete osas.

Eelarve täideti peaaegu terves mahus

| 3.5. | 2005. aasta eelarve täitumise ülevaade on esitatud
  I lisa III ja IV diagrammil: |
| --- | --- |

3.5.

2005. aasta eelarve täitumise ülevaade on esitatud
  I lisa III ja IV diagrammil:

| — | nii kulukohustuste kui maksete kasutusmäärad – vastavalt 99 % ja 96 % – olid sarnaselt 2004. aastaga kõrgel tasemel (98 % ja 95 %); |
| --- | --- |

—

nii kulukohustuste kui maksete kasutusmäärad – vastavalt 99 % ja 96 % – olid sarnaselt 2004. aastaga kõrgel tasemel (98 % ja 95 %);

| — | 2,7 miljardi euro ulatuses kasutamata maksete assigneeringuid ei tühistatud, vaid kanti 2005. aastast üle 2006. aastasse, mis on sarnane 2004. aastast 2005. aastasse ülekandmise tasemega (2,8 miljardit eurot) (2); |
| --- | --- |

—

2,7 miljardi euro ulatuses kasutamata maksete assigneeringuid ei tühistatud, vaid kanti 2005. aastast üle 2006. aastasse, mis on sarnane 2004. aastast 2005. aastasse ülekandmise tasemega (2,8 miljardit eurot) (2);

| — | aastane eelarve ülejääk (3) oli kokku 2,4 miljardit eurot, mida on veidi vähem kui 2004. aastal (2,7 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

aastane eelarve ülejääk (3) oli kokku 2,4 miljardit eurot, mida on veidi vähem kui 2004. aastal (2,7 miljardit eurot).

Täitmata eelarveliste kulukohustuste kasv jätkub

| 3.6. | Täitmata eelarvelised kulukohustused (4) suurenesid 9,1 miljardi euro ehk 8 % võrra, 119 miljardile eurole (vt
  tabel 3.1
  ). 94 % kasvust oli seotud struktuurimeetmetega, sellest 4 miljardit eurot EL15 programmide ja 3 miljardit eurot EL10 programmidega. Peaaegu 3 miljardit eurot struktuurimeetmete kasvust seondus ühtekuuluvusfondiga. Liigendatud kulude täitmata eelarveliste kulukohustuste kogusumma vastas praeguse reaalse kasutusmäära kohaselt 2,4 aasta maksete summale (2,2 aastat 2004. aastal). |
| --- | --- |

3.6.

Täitmata eelarvelised kulukohustused (4) suurenesid 9,1 miljardi euro ehk 8 % võrra, 119 miljardile eurole (vt
  tabel 3.1
  ). 94 % kasvust oli seotud struktuurimeetmetega, sellest 4 miljardit eurot EL15 programmide ja 3 miljardit eurot EL10 programmidega. Peaaegu 3 miljardit eurot struktuurimeetmete kasvust seondus ühtekuuluvusfondiga. Liigendatud kulude täitmata eelarveliste kulukohustuste kogusumma vastas praeguse reaalse kasutusmäära kohaselt 2,4 aasta maksete summale (2,2 aastat 2004. aastal).

| 3.6. | Täitmata eelarveliste kulukohustuste suurenemine seoses struktuuriliste toimingutega EL 10 riikides ei olnud ootamatu, sest eelarvessse kirjendatud kulukohustused on programmitöö varajastel aastatel tavaliselt veidi suuremad kui maksed. |
| --- | --- |

3.6.

Täitmata eelarveliste kulukohustuste suurenemine seoses struktuuriliste toimingutega EL 10 riikides ei olnud ootamatu, sest eelarvessse kirjendatud kulukohustused on programmitöö varajastel aastatel tavaliselt veidi suuremad kui maksed.

Tabel 3.1 – Muutused täitmata kulukohustuste bilansis 2005. aastal

| | Vastavalt tüübile | Kokku | Põllumajandus | Struktuurimeetmed | Sisepoliitika | Välistegevus | Haldus | Reservid | Ühinemiseelne strateegia | Hüvitised | Ümardamine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liigendamata assigneeringud | Liigendatud assigneeringud |
| Ülekantud kulukohustused |
| Saldo ülekanne | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 808 | 0 | 8 840 | 0 | –1 |
| Maksed | –1 072 | –42 852 | –43 924 | –1 394 | –31 184 | –4 415 | –3 306 | – 673 | 0 | –2 953 | 0 | 1 |
| Kohustustest vabastamised | –47 | –2 245 | –2 293 | –5 | –1 304 | – 410 | – 405 | –35 | 0 | – 133 | 0 | –1 |
| Tühistamised | – 191 | 0 | – 191 | –47 | –1 | –24 | –18 | –96 | 0 | –5 | 0 | 0 |
| 2005. aastal võetud kulukohustused |
| Võetud kulukohustused | 55 589 | 60 689 | 116 278 | 48 928 | 42 490 | 9 548 | 5 516 | 6 355 | 140 | 1 994 | 1 305 | 2 |
| Maksed | –54 311 | –6 600 | –60 911 | –47 071 | –1 580 | –3 556 | –1 707 | –5 518 | – 140 | –32 | –1 305 | –2 |
| Tühistamised | –26 | 0 | –26 | 0 | –2 | –12 | –6 | –5 | 0 | –1 | 0 | 0 |
| Ümardamine | –1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Täitmata kulukohustused 2005. aasta lõpus | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 581 | 12 387 | 836 | 0 | 7 710 | 0 | –1 |
| Allikas: 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne. |

Vastavalt tüübile

Kokku

Põllumajandus

Struktuurimeetmed

Sisepoliitika

Välistegevus

Haldus

Reservid

Ühinemiseelne strateegia

Hüvitised

Ümardamine

Liigendamata assigneeringud

Liigendatud assigneeringud

Ülekantud kulukohustused

Saldo ülekanne

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

808

0

8 840

0

–1

Maksed

–1 072

–42 852

–43 924

–1 394

–31 184

–4 415

–3 306

– 673

0

–2 953

0

1

Kohustustest vabastamised

–47

–2 245

–2 293

–5

–1 304

– 410

– 405

–35

0

– 133

0

–1

Tühistamised

– 191

0

– 191

–47

–1

–24

–18

–96

0

–5

0

0

2005. aastal võetud kulukohustused

Võetud kulukohustused

55 589

60 689

116 278

48 928

42 490

9 548

5 516

6 355

140

1 994

1 305

2

Maksed

–54 311

–6 600

–60 911

–47 071

–1 580

–3 556

–1 707

–5 518

– 140

–32

–1 305

–2

Tühistamised

–26

0

–26

0

–2

–12

–6

–5

0

–1

0

0

Ümardamine

–1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Täitmata kulukohustused 2005. aasta lõpus

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 581

12 387

836

0

7 710

0

–1

Allikas: 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne.

| 3.7. | Diagrammil 3.1
  on näidatud täitmata eelarvelised kulukohustused liigendatud kulude osas alates 1994. aastast ning stabiilne kasv nii absoluutses kui relatiivses väärtuses. Kasvu põhjusteks on: |
| --- | --- |

3.7.

Diagrammil 3.1
  on näidatud täitmata eelarvelised kulukohustused liigendatud kulude osas alates 1994. aastast ning stabiilne kasv nii absoluutses kui relatiivses väärtuses. Kasvu põhjusteks on:

| — | aastatel 1999–2003 toimunud alakasutamise kumulatiivne mõju, mille tulemusel tühistati 40 miljardi euro ulatuses maksete assigneeringuid (5); |
| --- | --- |

—

aastatel 1999–2003 toimunud alakasutamise kumulatiivne mõju, mille tulemusel tühistati 40 miljardi euro ulatuses maksete assigneeringuid (5);

| — | kasvav eelarve – osaliselt laienemisest tingituna –, milles sisalduvad kulukohustuste assigneeringud on tavaliselt suuremad kui maksete assigneeringud. |
| --- | --- |

—

kasvav eelarve – osaliselt laienemisest tingituna –, milles sisalduvad kulukohustuste assigneeringud on tavaliselt suuremad kui maksete assigneeringud.

| 3.7. | Täitmata eelarveliste kulukohustuste absoluuttaseme suurenemist oli oodata – see on struktuurifondide 2000.–2006. aasta kulukohustuste ja maksete eeskirjade muutmise loomulik tagajärg. |
| --- | --- |

3.7.

Täitmata eelarveliste kulukohustuste absoluuttaseme suurenemist oli oodata – see on struktuurifondide 2000.–2006. aasta kulukohustuste ja maksete eeskirjade muutmise loomulik tagajärg.

Struktuurimeetmete osas vajatakse järgmisele kolmele aastale kõrgemat kasutusmäära

| 3.8. | Eelarveprotsessi iseloomu tõttu ei kajasta täitmata eelarveliste kulukohustuste summa Euroopa Ühenduste juriidiliste kulukohustuste täielikku mahtu (vt punkt 3.1). 2005. aasta lõpus oli 48,4 miljardi euro ulatuses juriidilisi kulukohustusi endiselt eelarvelisel tasandil sidumata. Seega vastas täitmata juriidiliste kulukohustuste kogusumma 3,4 aasta maksetele. Seda tuleks käsitleda, võttes arvesse erinevates eelarvevaldkondades maksete tegemisele kehtestatud erinevaid ajapiiranguid. |
| --- | --- |

3.8.

Eelarveprotsessi iseloomu tõttu ei kajasta täitmata eelarveliste kulukohustuste summa Euroopa Ühenduste juriidiliste kulukohustuste täielikku mahtu (vt punkt 3.1). 2005. aasta lõpus oli 48,4 miljardi euro ulatuses juriidilisi kulukohustusi endiselt eelarvelisel tasandil sidumata. Seega vastas täitmata juriidiliste kulukohustuste kogusumma 3,4 aasta maksetele. Seda tuleks käsitleda, võttes arvesse erinevates eelarvevaldkondades maksete tegemisele kehtestatud erinevaid ajapiiranguid.

| 3.8. | Punktides 3.8 kuni 3.11 kasutatud näitajaid tuleks tõlgendada ettevaatlikult. Täitmata juriidiliste kulukohustuste määr konkreetse aasta maksete suhtes ei ole kontrollikoja esitatud põhjustel iseenesest kasulik näitaja. |
| --- | --- |

3.8.

Punktides 3.8 kuni 3.11 kasutatud näitajaid tuleks tõlgendada ettevaatlikult. Täitmata juriidiliste kulukohustuste määr konkreetse aasta maksete suhtes ei ole kontrollikoja esitatud põhjustel iseenesest kasulik näitaja.

Image

| 3.9. | Enamik täitmata eelarvelistest kulukohustustest on seotud struktuurimeetmetega. 2005. aasta lõpus oli struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 osas täitmata eelarvelisi kulukohustusi 67 miljardit eurot, mis võrdub 2005. aasta kasutusmäära kohaselt 2,3 aasta maksetega, mis on väike kasv võrreldes 2004. aastaga. Eelarvelisteks kulukohustusteks veel teisendamata juriidiliste kulukohustuste kogusumma on 39 miljardit eurot. Seega oli 2005. aasta lõpuks struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 osas kasutamata juriidiliste kulukohustuste kogusumma 106 miljardit eurot. 2005. aasta kasutusmäära kohaselt võrdub see 3,6 aasta maksetega, võrreldes ligi viie aasta väärtuses maksetega 2004. aastal. See langus tuleneb osaliselt kõrgemast maksete tasemest 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga ning on eelkõige loogiline tulemus seetõttu, et 2005. aasta on üks aasta lähemal programmi maksetsükli lõpule (vt
  diagramm 3.2
  ). |
| --- | --- |

3.9.

Enamik täitmata eelarvelistest kulukohustustest on seotud struktuurimeetmetega. 2005. aasta lõpus oli struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 osas täitmata eelarvelisi kulukohustusi 67 miljardit eurot, mis võrdub 2005. aasta kasutusmäära kohaselt 2,3 aasta maksetega, mis on väike kasv võrreldes 2004. aastaga. Eelarvelisteks kulukohustusteks veel teisendamata juriidiliste kulukohustuste kogusumma on 39 miljardit eurot. Seega oli 2005. aasta lõpuks struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 osas kasutamata juriidiliste kulukohustuste kogusumma 106 miljardit eurot. 2005. aasta kasutusmäära kohaselt võrdub see 3,6 aasta maksetega, võrreldes ligi viie aasta väärtuses maksetega 2004. aastal. See langus tuleneb osaliselt kõrgemast maksete tasemest 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga ning on eelkõige loogiline tulemus seetõttu, et 2005. aasta on üks aasta lähemal programmi maksetsükli lõpule (vt
  diagramm 3.2
  ).

Image

| 3.10. | Struktuurimeetmete täitmata juriidiliste kulukohustuste likvideerimiseks vajaminevat summat tuleks vaadelda 2008. aasta lõpu tähtaja kontekstis, (6) mille jooksul peavad abisaajad olema kulud kandnud. Tähtaja järgimiseks peavad liikmesriigid täiendavalt tõstma juba niigi kõrget kulude taset. Seda on keeruline tagada, kuna kulud vähenevad programmitöö tsükli lõpu poole, kui projektid lõpetatakse. Lisaks sellele tuleks 2007–2013 programmitöö tsükli vahendeid hakata kasutama alates 2007. aastast, kuid käesoleva tsükli lõpetamise vajadus toob kaasa ohu, et uute programmide käivitamine ja rakendamine (7) lükkub edasi. |
| --- | --- |

3.10.

Struktuurimeetmete täitmata juriidiliste kulukohustuste likvideerimiseks vajaminevat summat tuleks vaadelda 2008. aasta lõpu tähtaja kontekstis, (6) mille jooksul peavad abisaajad olema kulud kandnud. Tähtaja järgimiseks peavad liikmesriigid täiendavalt tõstma juba niigi kõrget kulude taset. Seda on keeruline tagada, kuna kulud vähenevad programmitöö tsükli lõpu poole, kui projektid lõpetatakse. Lisaks sellele tuleks 2007–2013 programmitöö tsükli vahendeid hakata kasutama alates 2007. aastast, kuid käesoleva tsükli lõpetamise vajadus toob kaasa ohu, et uute programmide käivitamine ja rakendamine (7) lükkub edasi.

| 3.10. | Liikmesriigid ja komisjon on teadlikud, et tsüklite sujuva vahetuse tagamiseks on vaja valvsust, seda nii programmi rakendamise tagamise mõttes kui ka toimetulekuks uute programmide loomisega seotud täiendava töökoormusega. Komisjon ja liikmesriigid valmistavad juba ette 2000.–2006. aasta programmide lõpetamist. |
| --- | --- |

3.10.

Liikmesriigid ja komisjon on teadlikud, et tsüklite sujuva vahetuse tagamiseks on vaja valvsust, seda nii programmi rakendamise tagamise mõttes kui ka toimetulekuks uute programmide loomisega seotud täiendava töökoormusega. Komisjon ja liikmesriigid valmistavad juba ette 2000.–2006. aasta programmide lõpetamist.

Komisjon esitab eelarved, mis vastavad abikõlblike maksetaotluste eeldatavale tasemele, sõltumata sellest, kas taotlused on tehtud perioodiks 2000–2006 või 2007–2013. Kulud ei pea käesoleva programmiperioodi viimastel aastatel tingimata kahanema. Osa käesoleva perioodi programmide jääksummadest makstakse välja 2007.–2011. aastal ning need kattuvad seetõttu järgneva perioodiga. (8)

Praegusel perioodil – erinevalt perioodist 1994–1999 – on n + 2 reegel liikmesriikidele võimas stiimul tagamaks, et rakendamine toimuks piisavalt kiiresti, sest õigeaegselt rakendamata vahendid tühistatakse.

| 3.11. | Ühtekuuluvusfondi kulud olid oodatust väiksemad peamiselt uute liikmesriikide kavandatust madalamate kulude tõttu. Paranduseelarvega vähendati maksete assigneeringuid 0,9 miljardi euro võrra ehk 30 % ja tõsteti täitmata eelarvelisi kulukohustusi 9,7 miljardilt eurolt 2004. aastal 12,5 miljardile eurole 2005. aasta lõpus. Seega oli 2005. aasta lõpuks ühtekuuluvusfondi täitmata juriidiliste kulukohustuste kogusumma 18,6 miljardit eurot, mis 2005. aasta kasutusmäära kohaselt võrdub 8,5 aasta maksetega. Siiski, vastupidiselt struktuurifondidele ei ole kehtestatud üldist juriidilist tähtaega, mille jooksul makseid tuleks teostada. |
| --- | --- |

3.11.

Ühtekuuluvusfondi kulud olid oodatust väiksemad peamiselt uute liikmesriikide kavandatust madalamate kulude tõttu. Paranduseelarvega vähendati maksete assigneeringuid 0,9 miljardi euro võrra ehk 30 % ja tõsteti täitmata eelarvelisi kulukohustusi 9,7 miljardilt eurolt 2004. aastal 12,5 miljardile eurole 2005. aasta lõpus. Seega oli 2005. aasta lõpuks ühtekuuluvusfondi täitmata juriidiliste kulukohustuste kogusumma 18,6 miljardit eurot, mis 2005. aasta kasutusmäära kohaselt võrdub 8,5 aasta maksetega. Siiski, vastupidiselt struktuurifondidele ei ole kehtestatud üldist juriidilist tähtaega, mille jooksul makseid tuleks teostada.

| 3.11. | 2004. aasta mai laienemine tõi olulist täiendust täitmata juriidiliste kulukohustuste kogusummale, samal ajal kui uute programmide mõju maksetele on programmide algusfaasis tingimata piiratud. |
| --- | --- |

3.11.

2004. aasta mai laienemine tõi olulist täiendust täitmata juriidiliste kulukohustuste kogusummale, samal ajal kui uute programmide mõju maksetele on programmide algusfaasis tingimata piiratud.

Aasta n + 2 reegli tulemusel on tehtud vähesel määral kulukohustustest vabastamisi

| 3.12. | Aasta n + 2 reeglit rakendatakse struktuurifondidele ja selle alusel tühistatakse kulukohustused, mille puhul ei ole tehtud ühtegi nendega seonduvat maksetaotlust kahe aasta jooksul pärast kulukohustuse võtmise aastat, ning selle eesmärk on täitmata eelarveliste kulukohustuste liigset kogunemist ära hoida (9) 2005. aastal tühistati reegli n + 2 kasutamise tulemusel vaid 286 miljoni euro ulatuses täitmata eelarvelisi kulukohustusi. See oli väike kasv võrreldes 2004. aastaga (245 miljonit eurot), kuid moodustas vaid 0,9 % kulukohustustest, mis olid üle kahe aasta vanad ja seega potentsiaalselt tühistatavad (ja 0,4 % täitmata eelarveliste kulukohustuste kogusummast). |
| --- | --- |

3.12.

Aasta n + 2 reeglit rakendatakse struktuurifondidele ja selle alusel tühistatakse kulukohustused, mille puhul ei ole tehtud ühtegi nendega seonduvat maksetaotlust kahe aasta jooksul pärast kulukohustuse võtmise aastat, ning selle eesmärk on täitmata eelarveliste kulukohustuste liigset kogunemist ära hoida (9) 2005. aastal tühistati reegli n + 2 kasutamise tulemusel vaid 286 miljoni euro ulatuses täitmata eelarvelisi kulukohustusi. See oli väike kasv võrreldes 2004. aastaga (245 miljonit eurot), kuid moodustas vaid 0,9 % kulukohustustest, mis olid üle kahe aasta vanad ja seega potentsiaalselt tühistatavad (ja 0,4 % täitmata eelarveliste kulukohustuste kogusummast).

| 3.12. | Programmiperioodi alguses tehtud ettemaksed, mis moodustasid 7 % iga programmi EL 15 kogu rahastamisvahenditest 2000.–2006. aastaks, pakuvad suhteliselt pikaajalist kaitset n + 2 kulukohustuste tühistamise vastu, sest ettemaksed vähendavad kulukohustuste automaatse tühistamise vältimiseks vajalike tagasimaksete taset. |
| --- | --- |

3.12.

Programmiperioodi alguses tehtud ettemaksed, mis moodustasid 7 % iga programmi EL 15 kogu rahastamisvahenditest 2000.–2006. aastaks, pakuvad suhteliselt pikaajalist kaitset n + 2 kulukohustuste tühistamise vastu, sest ettemaksed vähendavad kulukohustuste automaatse tühistamise vältimiseks vajalike tagasimaksete taset.

See kaitse nõrgeneb aja jooksul ning võib põhjustada lähiaastatel n + 2 tühistamiste kasvu (vt komisjoni vastust kontrollikoja 2004. aasta aruande punktile 2.24). EL 10 suhtes kohaldatakse n + 2 menetlust esmakordselt 2006. aasta lõpus.

| 3.13. | Praktikas võib aasta n + 2 reegel julgustada liikmesriike taotlusi esitama pigem niipea, kui aluseks olevad maksed on lõplikele abisaajatele tehtud, mitte siis, kui nimetatud abisaajad on need kulutused tegelikkuses teinud. On oht, et liikmesriigid esitavad tühistamiste vältimiseks abikõlbmatute või eeldatavate (mitte tegelike) kulude maksetaotlusi. Selline tegevus võib vähendada aasta n + 2 reegli tõhusust. |
| --- | --- |

3.13.

Praktikas võib aasta n + 2 reegel julgustada liikmesriike taotlusi esitama pigem niipea, kui aluseks olevad maksed on lõplikele abisaajatele tehtud, mitte siis, kui nimetatud abisaajad on need kulutused tegelikkuses teinud. On oht, et liikmesriigid esitavad tühistamiste vältimiseks abikõlbmatute või eeldatavate (mitte tegelike) kulude maksetaotlusi. Selline tegevus võib vähendada aasta n + 2 reegli tõhusust.

| 3.13. | Komisjon on ohtudest teadlik ning kontrollib oma auditite käigus kuritarvituste esinemist. |
| --- | --- |

3.13.

Komisjon on ohtudest teadlik ning kontrollib oma auditite käigus kuritarvituste esinemist.

| 3.14. | Enamik reegli n + 2 kohaselt tehtud tühistamisi on seotud Euroopa Sotsiaalfondiga. Lisaks eraldati sarnaselt 2004. aastaga uued kulukohustused tulemusreservist (10) teatud juhtudel programmidele, mille kulukohustused olid tühistatud, mistõttu menetluse mõju vähenes osaliselt (11). |
| --- | --- |

3.14.

Enamik reegli n + 2 kohaselt tehtud tühistamisi on seotud Euroopa Sotsiaalfondiga. Lisaks eraldati sarnaselt 2004. aastaga uued kulukohustused tulemusreservist (10) teatud juhtudel programmidele, mille kulukohustused olid tühistatud, mistõttu menetluse mõju vähenes osaliselt (11).

| 3.14. | Kuna assigneeringuid ei saa üle kanda ühelt eesmärgilt teisele (summad kinnitati Berliinis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil 1999. aastal ja struktuurifondide määruses), on tulemusreservi kasutamine piiratud ühe liikmesriigi programmidega ühe eesmärgi raames. |
| --- | --- |

3.14.

Kuna assigneeringuid ei saa üle kanda ühelt eesmärgilt teisele (summad kinnitati Berliinis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil 1999. aastal ja struktuurifondide määruses), on tulemusreservi kasutamine piiratud ühe liikmesriigi programmidega ühe eesmärgi raames.

Hollandil on ainult üks eesmärgi 3 raamesse kuuluv ühtne programmdokument, seepärast ei jäänud muud üle, kui siduda reserv selle programmiga. Siiski tehti assigneering programmi tulemuslikumasse eelisvaldkonda (vt komisjoni vastus kontrollikoja 2004. aasta aruande punktile 2.25).

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 3.15. | Vahendite kõrge kasutusmäär 2005. aastal ja eelarve aktiivne haldamine oli 2004. aastal paranenud eelarve täitmise tulemus. Suured kuluprogrammid jätkasid eeldataval tasemel, kuigi raskused tekkisid vahendite kasutamisel EL10 riikides, eriti ühtekuuluvusfondi osas. Vaatamata kõrgele kasutusmäärale kasvasid täitmata eelarvelised kulukohustused 8 % võrra kõigi aegade kõrgeima tasemeni, 119 miljardi euroni, mis võrdub 2,4 aasta kulude väärtusega. |
| --- | --- |

3.15.

Vahendite kõrge kasutusmäär 2005. aastal ja eelarve aktiivne haldamine oli 2004. aastal paranenud eelarve täitmise tulemus. Suured kuluprogrammid jätkasid eeldataval tasemel, kuigi raskused tekkisid vahendite kasutamisel EL10 riikides, eriti ühtekuuluvusfondi osas. Vaatamata kõrgele kasutusmäärale kasvasid täitmata eelarvelised kulukohustused 8 % võrra kõigi aegade kõrgeima tasemeni, 119 miljardi euroni, mis võrdub 2,4 aasta kulude väärtusega.

| 3.15. | Liidu laienemist peegeldava mitmeaastaste programmide liigendatud kulukohustuste suurenemise tagajärjel on oodata täitmata eelarveliste kohustuste teatavat suurenemist. |
| --- | --- |

3.15.

Liidu laienemist peegeldava mitmeaastaste programmide liigendatud kulukohustuste suurenemise tagajärjel on oodata täitmata eelarveliste kohustuste teatavat suurenemist.

| 3.16. | Struktuurifondide osas (mis moodustavad põhilise osa liigendatud kuludest ja täitmata kulukohustustest) tuleb kõrget kasutusmäära täiendavalt suurendada tagamaks, et abisaajad järgiksid kulutuste tegemise tähtaega (2008. aasta lõpp) 2000–2006 programmide osas. See saab olema eriti keeruline, kuna programmide lõpu poole kulud tavaliselt vähenevad. Seega on oht, et sarnaselt eelmiste aastatega lükkub käimasolevate programmide lõpetamise tõttu edasi perioodi 2007–2013 programmide käivitamine ja rakendamine. |
| --- | --- |

3.16.

Struktuurifondide osas (mis moodustavad põhilise osa liigendatud kuludest ja täitmata kulukohustustest) tuleb kõrget kasutusmäära täiendavalt suurendada tagamaks, et abisaajad järgiksid kulutuste tegemise tähtaega (2008. aasta lõpp) 2000–2006 programmide osas. See saab olema eriti keeruline, kuna programmide lõpu poole kulud tavaliselt vähenevad. Seega on oht, et sarnaselt eelmiste aastatega lükkub käimasolevate programmide lõpetamise tõttu edasi perioodi 2007–2013 programmide käivitamine ja rakendamine.

| 3.16. | Kulud ei pea käesoleva perioodi viimastel aastatel kindlasti kahanema. Kättesaadavad tõendid käesoleva programmiperioodi programmide täitmistrendide kohta ei viita märkimisväärsele aeglustumisele. Liikmesriigid ja komisjon on teadlikud, et tsüklite sujuva vahetuse tagamiseks on vaja valvsust, seda nii programmi rakendamise tagamise mõttes kui ka toimetulekuks uute programmide loomisega seotud täiendava töökoormusega. Komisjon ja liikmesriigid valmistavad juba ette 2000.–2006. aasta programmide lõpetamist. |
| --- | --- |

3.16.

Kulud ei pea käesoleva perioodi viimastel aastatel kindlasti kahanema. Kättesaadavad tõendid käesoleva programmiperioodi programmide täitmistrendide kohta ei viita märkimisväärsele aeglustumisele. Liikmesriigid ja komisjon on teadlikud, et tsüklite sujuva vahetuse tagamiseks on vaja valvsust, seda nii programmi rakendamise tagamise mõttes kui ka toimetulekuks uute programmide loomisega seotud täiendava töökoormusega. Komisjon ja liikmesriigid valmistavad juba ette 2000.–2006. aasta programmide lõpetamist.

| 3.17. | Tõhus eelarve haldamine vajab realistlikku ja asjakohast eelarvet, võttes arvesse maksete kavandatud profiili, eriti liikmesriikide ja abisaajariikide vahendite kasutamise suutlikkust. Käimasoleva programmitöö perioodi esimese kolme aasta osas on olukord erinev. Peamiste kuluprogrammide kulukohustused võetakse võrdsete osadena, mis ei kajasta maksete ajastust või profiili. Madal kasutusmäär programmide alguses põhjustas täitmata eelarveliste kulukohustuste kogunemise ning kulukohustusi likvideeritakse alles mitu aastat pärast nende võtmist. |
| --- | --- |

3.17.

Tõhus eelarve haldamine vajab realistlikku ja asjakohast eelarvet, võttes arvesse maksete kavandatud profiili, eriti liikmesriikide ja abisaajariikide vahendite kasutamise suutlikkust. Käimasoleva programmitöö perioodi esimese kolme aasta osas on olukord erinev. Peamiste kuluprogrammide kulukohustused võetakse võrdsete osadena, mis ei kajasta maksete ajastust või profiili. Madal kasutusmäär programmide alguses põhjustas täitmata eelarveliste kulukohustuste kogunemise ning kulukohustusi likvideeritakse alles mitu aastat pärast nende võtmist.

| 3.17. | Olemasolevate maksete assigneeringute täitmise mõttes oli 2005. väga hea aasta, mis viitab osaliselt realistlikule ja nõuetekohasele eelarve koostamisele. |
| --- | --- |

3.17.

Olemasolevate maksete assigneeringute täitmise mõttes oli 2005. väga hea aasta, mis viitab osaliselt realistlikule ja nõuetekohasele eelarve koostamisele.

Komisjon koostab kulukohustuste eelarve kooskõlas liikmesriikidevahelise finantsperspektiivi kokkuleppe ning struktuurifondide määrusega.

| 3.18. | Selle olukorra põhjustasid pidevalt ja sujuvalt kasvavad iga-aastased kulukohustuste ja maksete eelarved. Komisjon lähtus maksete eelarve puhul eeldusest, et kui programmitöö tsüklid kattuvad, kompenseeritakse väiksem maksete nõudlus uue perioodi alguses maksetega eelmise perioodi lõpust (12). Juhul kui see nii pole (nt aastatel 2000–2003), toimub märkimisväärne alakasutamine. Selle tõttu on oht, et oluliselt suurel määral kulutusi tehakse tunduvalt pärast finantsperspektiivi perioodi 2000–2006 lõppu. |
| --- | --- |

3.18.

Selle olukorra põhjustasid pidevalt ja sujuvalt kasvavad iga-aastased kulukohustuste ja maksete eelarved. Komisjon lähtus maksete eelarve puhul eeldusest, et kui programmitöö tsüklid kattuvad, kompenseeritakse väiksem maksete nõudlus uue perioodi alguses maksetega eelmise perioodi lõpust (12). Juhul kui see nii pole (nt aastatel 2000–2003), toimub märkimisväärne alakasutamine. Selle tõttu on oht, et oluliselt suurel määral kulutusi tehakse tunduvalt pärast finantsperspektiivi perioodi 2000–2006 lõppu.

| 3.18. | Komisjoni koostatud eelarved põhinevad iga programmiperioodi vajaduste detailsel analüüsil. |
| --- | --- |

3.18.

Komisjoni koostatud eelarved põhinevad iga programmiperioodi vajaduste detailsel analüüsil.

Praeguse ja aastate 2007–2013 regulatiivraamistiku alusel, mida seadusandja arutab, kestab ühe perioodi programmidega seostatav kulutamise märkimisväärne tase veel paar aastat ka järgmisel programmiperioodil. Komisjon jälgib olukorda tähelepanelikult, et vähendada probleemide kordumise ohtu uue programmitsükli alguses.

| 3.19. | Struktuurifondide osas on aasta n + 2 reegli kasutamise tulemusel siiani tehtud vähesel määral kulukohustuste tühistamisi. Eelarve haldamise vahendina võib reegli tõhusus olla pärsitud, kui liikmesriigid esitavad tühistamiste vältimiseks abikõlbmatutel või eeldatavatel kuludel põhinevaid taotlusi. |
| --- | --- |

3.19.

Struktuurifondide osas on aasta n + 2 reegli kasutamise tulemusel siiani tehtud vähesel määral kulukohustuste tühistamisi. Eelarve haldamise vahendina võib reegli tõhusus olla pärsitud, kui liikmesriigid esitavad tühistamiste vältimiseks abikõlbmatutel või eeldatavatel kuludel põhinevaid taotlusi.

| 3.19. | Tühistamiste tase ei ole iseenesest n + 2 reegli õige mõjususe näitaja, just seepärast, et reeglil on eelarve täitmist edendav mõju. |
| --- | --- |

3.19.

Tühistamiste tase ei ole iseenesest n + 2 reegli õige mõjususe näitaja, just seepärast, et reeglil on eelarve täitmist edendav mõju.

Komisjon nõustub täielikult, et n + 2 menetlust tuleb karmilt rakendada.

| 3.20. | Kontrollikoda soovitab komisjonil läbi viia hoolikas analüüs käimasolevate struktuurimeetmete kuluprogrammide eelseisva lõpetamise ja sellest järgmise programmi algusele tuleneva mõju kohta. Lisaks peab komisjon struktuurifondide osas tagama aasta n + 2 reegli tõhusa kasutamise, mille tulemusel peab komisjon tühistama olulisel arvul eelarvelisi kulukohustusi, kui liikmesriikidel ei õnnestu täiendavalt tõsta abikõlblike kulude määra. |
| --- | --- |

3.20.

Kontrollikoda soovitab komisjonil läbi viia hoolikas analüüs käimasolevate struktuurimeetmete kuluprogrammide eelseisva lõpetamise ja sellest järgmise programmi algusele tuleneva mõju kohta. Lisaks peab komisjon struktuurifondide osas tagama aasta n + 2 reegli tõhusa kasutamise, mille tulemusel peab komisjon tühistama olulisel arvul eelarvelisi kulukohustusi, kui liikmesriikidel ei õnnestu täiendavalt tõsta abikõlblike kulude määra.

| 3.20. | Komisjon nõustub soovitusega. |
| --- | --- |

3.20.

Komisjon nõustub soovitusega.

Komisjon jätkab n + 2 reegli mõjusa kohaldamise tagamist.

| 3.21. | Komisjon peaks programmitöö perioodi 2007–2013 osas: |
| --- | --- |

3.21.

Komisjon peaks programmitöö perioodi 2007–2013 osas:

| — | tagama, et programmid võetakse kiirelt vastu ja et nad põhineksid mõistlikel eeldustel, |
| --- | --- |

—

tagama, et programmid võetakse kiirelt vastu ja et nad põhineksid mõistlikel eeldustel,

| — | kriitiliselt hindama liikmesriikide makseprognoose, |
| --- | --- |

—

kriitiliselt hindama liikmesriikide makseprognoose,

| — | tagama, et iga-aastane perioodi kohta eelarve koostamine on kooskõlas realistlike eeldustega kasutusmäärade kohta. |
| --- | --- |

—

tagama, et iga-aastane perioodi kohta eelarve koostamine on kooskõlas realistlike eeldustega kasutusmäärade kohta.

| 3.21. | Komisjon nõustub soovitusega. |
| --- | --- |

3.21.

Komisjon nõustub soovitusega.

---

(1)  Üksikasjalikku teavet 2005. aasta eelarve täitmise kohta saab komisjoni dokumendist pealkirjaga “Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – eelarveaasta 2005”. Vt http://ec.europa.eu/budget/publications/fin_manag_account_en.htm

(2)  Täiendava selgituse saamiseks assigneeringute ülekandmise kohta vt
  I lisa
  punkti 7.3.

(3)  Eelarveline ülejääk – mis erineb majandustulemusest – kajastab eelarve mittetäitmise ulatust. Ülejääk pole reserv, mida võib koguda ja järgmistel aastatel kulutuste finantseerimiseks kasutada. Kasutamata tulud, mida ülejääk kajastab, tasaarveldatakse järgmisel aastal sissenõutavate omavahenditega.

(4)  Vt punkti 3.2.

(5)  Vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 2.12.

(6)  2009. aasta alguses või teatud juhtudel keskel.

(7)  Eelmistel aastatel on lõpetamine olnud raskeks perioodiks programmitöö tsüklis: “Perioodi 1994–1999 programmide lõpetamisega seotud haldus- ja finantspiirangud on suures osas mõjutanud perioodi 2000–2006 programmide alustamisega seotud viivitusi”. KOM(2002) 528 lõplik, lk 4.

(8)  2000.–2006. aasta programmide abikõlblikkuse lõppkuupäev on n + 2 reegli kohaselt üldjuhul 2008. aasta lõpp. Kuid programmi viimast 5 % võib maksta alles pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud nõuetekohased lõpetamisdokumendid, mille esitamise tähtaeg on 2010. aasta alguses. Praktikas tähendab see seda, et mõned maksed sooritatakse 2010. ja 2011. aastal.

(9)  Komisjoni vastus kontrollikoja 2004. eelarveaasta aastaaruande punktile 2.23. Vt ka komisjoni vastus kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punktile 2.48: “Reegli n + 2 kasutamise tulemusena peaks järgmise paari aasta jooksul stabiliseeruma täitmata kulukohustuste tase...”.

(10)  4 % igale liikmesriigile eraldatud assigneeringutest arvati reservi, millest eraldatakse vahendeid kolmes osas aastatel 2004–2006 kõige paremini toimivatele programmidele.

(11)  Näiteks vabastati Hollandis aasta n + 2 reegli kohaselt ühe programmi alt 79 miljonit eurot ning seejärel eraldati tulemusreservist 24 miljonit eurot samale programmile.

(12)  Vt komisjoni vastus kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punktile 2.16: “Mitmeaastaste programmide programmitöö tsüklite kattumine muudab aja jooksul maksete tegemise korra sujuvamaks. Näiteks uue struktuurifondi programmitöö perioodi alguses kompenseeritakse eelmise perioodi programmide jooksul tehtud maksetega uute programmide madalam maksete tase enne uute programmide täiemahulist käivitumist”.

---

4. PEATÜKK

Tulud

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Auditi ulatus

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Järeldused ja soovitused

Varasemate tähelepanekute järelkontroll

Traditsioonilised omavahendid: B-konto korrigeerimine

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 4.1. | Euroopa Liidu eelarvetulud koosnevad omavahenditest ja muust tulust. Nagu näidatud
  tabelis 4.1, diagrammil 4.1
  ja
  diagrammil 4.2
  , on omavahendid eelarveliste kulutuste rahastamise põhiallikas (94,3 %). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

4.1.

Euroopa Liidu eelarvetulud koosnevad omavahenditest ja muust tulust. Nagu näidatud
  tabelis 4.1, diagrammil 4.1
  ja
  diagrammil 4.2
  , on omavahendid eelarveliste kulutuste rahastamise põhiallikas (94,3 %).

Tabel 4.1 – 2004. ja 2005. eelarveaasta tulud

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Tululiik ja sellele vastav eelarverubriik | 2004. aasta tegelikud tulud | 2005. aasta eelarve areng | 2005. aasta tegelikud tulud | % muutus (2004–2005) |
| Esialgne eelarve | Lõplik eelarve |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Traditsioonilised omavahendid (neto 25 % sissenõudmiskuludest) | 12 307,1 | 12 363,0 | 13 944,0 | 14 063,1 | 14,3 |
| — Põllumajandusmaksud (10. peatükk) | 1 313,4 | 819,5 | 1 119,4 | 1 350,8 | 2,8 |
| — Suhkru ja isoglükoosimaksud (11. peatükk) | 401,6 | 793,6 | 793,8 | 695,1 | 73,1 |
| — Tollimaksud (12. peatükk) | 10 592,1 | 10 749,9 | 12 030,8 | 12 017,2 | 13,5 |
| 2 | Käibemaksu-omavahendid | 13 912,1 | 15 313,5 | 15 956,0 | 16 018,0 | 15,1 |
| — Käibemaksu-omavahendid jooksval eelarveaastal (13. peatükk) | 13 679,3 | 15 313,5 | 15 556,0 | 15 618,9 | |
| — Eelmiste aastate tulemus (31. peatükk) | 232,8 | 0,0 | 400,0 | 399,1 | |
| 3 | Rahvamajanduse kogutulu omavahendid | 68 982,0 | 77 583,0 | 70 935,4 | 70 860,6 | 2,7 |
| — Rahvamajanduse kogutulu omavahendid jooksval eelarveaastal (14. peatükk) | 69 214,2 | 77 583,0 | 68 884,1 | 68 811,6 | |
| — Eelmiste aastate tulemus (32. peatükk) | – 232,2 | 0,0 | 2 051,3 | 2 049,0 | |
| 4 | Bilansid ja bilansikohandused | – 148,0 | 0,0 | 0,0 | – 130,6 | –11,8 |
| — Ühendkuningriigi parandus (15. peatükk) | – 149,3 | 0,0 | 0,0 | – 120,3 | |
| — Ühendkuningriigi paranduse lõplik kalkulatsioon (35. peatükk) | 1,3 | 0,0 | 0,0 | –10,3 | |
| 5 | Muud tulud | 8 458,7 | 1 040,5 | 4 848,6 | 6 279,5 | –25,8 |
| — Eelmise eelarveaasta ülejääk (30. peatükk) | 5 693,0 | 0,0 | 3 262,7 | 3 262,7 | –42,7 |
| — Mitmesugused tulud (4–9 jaotis) | 2 765,7 | 1 040,5 | 1 585,9 | 3 016,8 | 9,1 |
| Kogusumma | 103 511,9 | 106 300,0 | 105 684,0 | 107 090,6 | 3,5 |
| Allikas: 2005. aasta eelarved ja paranduseelarved; Euroopa ühenduste aastaaruanne 2005. |

(miljonit eurot)

Tululiik ja sellele vastav eelarverubriik

2004. aasta tegelikud tulud

2005. aasta eelarve areng

2005. aasta tegelikud tulud

% muutus (2004–2005)

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Traditsioonilised omavahendid (neto 25 % sissenõudmiskuludest)

12 307,1

12 363,0

13 944,0

14 063,1

14,3

— Põllumajandusmaksud (10. peatükk)

1 313,4

819,5

1 119,4

1 350,8

2,8

— Suhkru ja isoglükoosimaksud (11. peatükk)

401,6

793,6

793,8

695,1

73,1

— Tollimaksud (12. peatükk)

10 592,1

10 749,9

12 030,8

12 017,2

13,5

2

Käibemaksu-omavahendid

13 912,1

15 313,5

15 956,0

16 018,0

15,1

— Käibemaksu-omavahendid jooksval eelarveaastal (13. peatükk)

13 679,3

15 313,5

15 556,0

15 618,9

— Eelmiste aastate tulemus (31. peatükk)

232,8

0,0

400,0

399,1

3

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid

68 982,0

77 583,0

70 935,4

70 860,6

2,7

— Rahvamajanduse kogutulu omavahendid jooksval eelarveaastal (14. peatükk)

69 214,2

77 583,0

68 884,1

68 811,6

— Eelmiste aastate tulemus (32. peatükk)

– 232,2

0,0

2 051,3

2 049,0

4

Bilansid ja bilansikohandused

– 148,0

0,0

0,0

– 130,6

–11,8

— Ühendkuningriigi parandus (15. peatükk)

– 149,3

0,0

0,0

– 120,3

— Ühendkuningriigi paranduse lõplik kalkulatsioon (35. peatükk)

1,3

0,0

0,0

–10,3

5

Muud tulud

8 458,7

1 040,5

4 848,6

6 279,5

–25,8

— Eelmise eelarveaasta ülejääk (30. peatükk)

5 693,0

0,0

3 262,7

3 262,7

–42,7

— Mitmesugused tulud (4–9 jaotis)

2 765,7

1 040,5

1 585,9

3 016,8

9,1

Kogusumma

103 511,9

106 300,0

105 684,0

107 090,6

3,5

Allikas: 2005. aasta eelarved ja paranduseelarved; Euroopa ühenduste aastaaruanne 2005.

Image

Image

| 4.2. | Omavahendid jagunevad kolme põhirühma: traditsioonilised omavahendid (2) (tolli-, põllumajandus- ja suhkrumaksud) (13,3 %), käibemaksu põhjal arvestatud ja liikmesriikide poolt kogutud omavahendid (14,9 %) ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid (3) (66,1 %). |
| --- | --- |

4.2.

Omavahendid jagunevad kolme põhirühma: traditsioonilised omavahendid (2) (tolli-, põllumajandus- ja suhkrumaksud) (13,3 %), käibemaksu põhjal arvestatud ja liikmesriikide poolt kogutud omavahendid (14,9 %) ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid (3) (66,1 %).

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

Traditsioonilised omavahendid

| 4.3. | Traditsiooniliste omavahendite kogumise riskideks on maksudest kõrvalehoidumine valeandmete esitamise või lihtsalt salakaubaveo abil, väärarvutused või maksu mittemääramine avastamata vigade või puuduste tõttu süsteemides ning vead või puudused liikmesriikide raamatupidamisarvestuses määratud maksude kohta. |
| --- | --- |

4.3.

Traditsiooniliste omavahendite kogumise riskideks on maksudest kõrvalehoidumine valeandmete esitamise või lihtsalt salakaubaveo abil, väärarvutused või maksu mittemääramine avastamata vigade või puuduste tõttu süsteemides ning vead või puudused liikmesriikide raamatupidamisarvestuses määratud maksude kohta.

| 4.4. | Kontrollikoja audit ei saa käsitleda deklareerimata importi või importi, mis ei ole läbinud tollijärelevalvet. Kontrollikoja audit hõlmas nii komisjoni kui ka liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist, et hinnata, kas rakendatav kord annab piisava kindluse täielikkuse kohta. See sisaldas kaheksa liikmesriigi (4) tollijärelevalve korralduse ja traditsiooniliste omavahendite siseriiklike raamatupidamissüsteemide analüüsi (vt punkt 4.22); vastastikuse abistamise korralduse tõhususe analüüsi (punktid 4.10–4.12); komisjoni traditsioonilisi omavahendeid kirjendavate raamatupidamisaruannete ning kõigist liikmesriikidest tuleva maksuvoo analüüsi, et saada piisav kindlus kirjendatud summade korrektsuse ja täielikkuse kohta. |
| --- | --- |

4.4.

Kontrollikoja audit ei saa käsitleda deklareerimata importi või importi, mis ei ole läbinud tollijärelevalvet. Kontrollikoja audit hõlmas nii komisjoni kui ka liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist, et hinnata, kas rakendatav kord annab piisava kindluse täielikkuse kohta. See sisaldas kaheksa liikmesriigi (4) tollijärelevalve korralduse ja traditsiooniliste omavahendite siseriiklike raamatupidamissüsteemide analüüsi (vt punkt 4.22); vastastikuse abistamise korralduse tõhususe analüüsi (punktid 4.10–4.12); komisjoni traditsioonilisi omavahendeid kirjendavate raamatupidamisaruannete ning kõigist liikmesriikidest tuleva maksuvoo analüüsi, et saada piisav kindlus kirjendatud summade korrektsuse ja täielikkuse kohta.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid

| 4.5. | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid peegeldavad makromajanduslikku statistikat, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu käsitleb käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite audit lähtepunktina komisjonile laekunud liikmesriikide koostatud makromajanduslikke kokkuvõtteid (kas prognooside või lõplike arvudena) ning püüab hinnata komisjoni andmetöötlussüsteemi, mis töötleb andmeid kuni nende lõplikesse raamatupidamisaruannetesse sisestamiseni. Seega hõlmab audit aastaeelarve koostamist ja täitmist seoses liikmesriikide osamaksudega. Lisaks jätkas kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteemide kontrollimist seoses rahvamajanduse arvepidamise koostamisega liikmesriikide statistikaametites. |
| --- | --- |

4.5.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid peegeldavad makromajanduslikku statistikat, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu käsitleb käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite audit lähtepunktina komisjonile laekunud liikmesriikide koostatud makromajanduslikke kokkuvõtteid (kas prognooside või lõplike arvudena) ning püüab hinnata komisjoni andmetöötlussüsteemi, mis töötleb andmeid kuni nende lõplikesse raamatupidamisaruannetesse sisestamiseni. Seega hõlmab audit aastaeelarve koostamist ja täitmist seoses liikmesriikide osamaksudega. Lisaks jätkas kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteemide kontrollimist seoses rahvamajanduse arvepidamise koostamisega liikmesriikide statistikaametites.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Traditsioonilised omavahendid

| 4.6. | Tollideklaratsioonides (traditsiooniliste omavahendite aluseks olevad tehingud) leiti väiksemaid vigu, kuid need ei osutanud raamatupidamisaruannetele olulist mõju. Siiski peeti teatud traditsiooniliste omavahendite tehinguid, mis oleks tulnud komisjonile viivitamatult kättesaadavaks teha, nõuetevastaselt kinni ja kanti eraldi kontodele (B-kontod). |
| --- | --- |

4.6.

Tollideklaratsioonides (traditsiooniliste omavahendite aluseks olevad tehingud) leiti väiksemaid vigu, kuid need ei osutanud raamatupidamisaruannetele olulist mõju. Siiski peeti teatud traditsiooniliste omavahendite tehinguid, mis oleks tulnud komisjonile viivitamatult kättesaadavaks teha, nõuetevastaselt kinni ja kanti eraldi kontodele (B-kontod).

| 4.6. | Komisjon nõuab liikmesriikidelt intressi maksmist viivituste eest traditsiooniliste omavahendite sissemaksete tegemisel. |
| --- | --- |

4.6.

Komisjon nõuab liikmesriikidelt intressi maksmist viivituste eest traditsiooniliste omavahendite sissemaksete tegemisel.

| 4.7. | Nagu eelmistelgi aastatel, tuvastati nii kontrollikoja auditi kui komisjoni kontrollide käigus (vt punkt 4.9) süstemaatilisi B-kontodega seotud probleeme mitmetes liikmesriikides (5) Mõned vead on seotud kontodele kandmise tingimustega. Liikmesriikides, kelle B-kontod hõlmavad 34 % saldost, kantakse osaliselt kindlustatud tollivõlad siiski täielikena B-kontodele, mille tulemusel tekivad viivitused kindlustatud osa kättesaadavaks tegemisel komisjonile. Muud vead tekivad, kuna liikmesriigid ei ole kohandanud oma raamatupidamissüsteeme apellatsioonide või sissenõuete täpseks kirjendamiseks või kuna aruannete koostamise üle teostatav sisekontroll on ebapiisav. Selle probleemi tulemusel on komisjoni ja Saksamaa vahel jätkuvalt arutluse all 22,7 miljoni euro väärtuses potentsiaalseid makse. |
| --- | --- |

4.7.

Nagu eelmistelgi aastatel, tuvastati nii kontrollikoja auditi kui komisjoni kontrollide käigus (vt punkt 4.9) süstemaatilisi B-kontodega seotud probleeme mitmetes liikmesriikides (5) Mõned vead on seotud kontodele kandmise tingimustega. Liikmesriikides, kelle B-kontod hõlmavad 34 % saldost, kantakse osaliselt kindlustatud tollivõlad siiski täielikena B-kontodele, mille tulemusel tekivad viivitused kindlustatud osa kättesaadavaks tegemisel komisjonile. Muud vead tekivad, kuna liikmesriigid ei ole kohandanud oma raamatupidamissüsteeme apellatsioonide või sissenõuete täpseks kirjendamiseks või kuna aruannete koostamise üle teostatav sisekontroll on ebapiisav. Selle probleemi tulemusel on komisjoni ja Saksamaa vahel jätkuvalt arutluse all 22,7 miljoni euro väärtuses potentsiaalseid makse.

| 4.7. | Komisjon nõustub kontrollikoja järeldustega. Tava kanda vaidlustamata summad B-kontole põhjusel, et tagatise väärtus võib olla ebapiisav, on väär. Samuti on see komisjoni poolt liikmesriikidele antud nõuande vastane. Komisjon võtab selle väärtava vastu kõik kohased meetmed, kaasa arvatud rikkumismenetlused. |
| --- | --- |

4.7.

Komisjon nõustub kontrollikoja järeldustega. Tava kanda vaidlustamata summad B-kontole põhjusel, et tagatise väärtus võib olla ebapiisav, on väär. Samuti on see komisjoni poolt liikmesriikidele antud nõuande vastane. Komisjon võtab selle väärtava vastu kõik kohased meetmed, kaasa arvatud rikkumismenetlused.

Saksamaa tegi esmalt oma B-konto saldos parandusi kokku 40 miljoni euro ulatuses. Komisjon nõuab jätkuvalt paranduste finantstagajärgede usaldusväärset väljaselgitamist. Seni on seda tehtud veidi alla poolte paranduste kohta ja kättesaadavaks on tehtud 387 415 eurot. Saksamaalt on taotletud ülejäänu (umbes 22,7 miljoni euro) kohta täiendavate tõendite esitamist. Kui need käes, võtab komisjon kohased meetmed.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid

| 4.8. | Kontrollikoja auditi käigus ei tuvastatud liimesriikide poolt tehtud käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite maksete osas olulisi eeskirjade eiramisi. |
| --- | --- |

4.8.

Kontrollikoja auditi käigus ei tuvastatud liimesriikide poolt tehtud käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite maksete osas olulisi eeskirjade eiramisi.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Traditsioonilised omavahendid

| 4.9. | Kontrollikoda on komisjoni teostatud kontrollid (6) läbi vaadanud ja nende tulemused arvesse võtnud. Sarnaselt eelmiste aastatega leiti, et komisjoni töömeetodid ja töö dokumenteerimine on mõistlikult põhjendatud ja heal tasemel. Kontrollidest nähtus, et omavahendite kogumise süsteemid olid üldjuhul rahuldavad, kuid B-kontode usaldusväärsus mõningates liikmesriikides oli jätkuvalt vähene (vt punkt 4.7). |
| --- | --- |

4.9.

Kontrollikoda on komisjoni teostatud kontrollid (6) läbi vaadanud ja nende tulemused arvesse võtnud. Sarnaselt eelmiste aastatega leiti, et komisjoni töömeetodid ja töö dokumenteerimine on mõistlikult põhjendatud ja heal tasemel. Kontrollidest nähtus, et omavahendite kogumise süsteemid olid üldjuhul rahuldavad, kuid B-kontode usaldusväärsus mõningates liikmesriikides oli jätkuvalt vähene (vt punkt 4.7).

Vastastikune abistamine tolliküsimustes

| 4.10. | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide oluliseks aspektiks on liikmesriikide ja komisjoni vahelise tegevuse koordineerimine ühenduse finantshuvide kaitsmisel pettuse ja eeskirjade eiramise eest (7) Nimetatud süsteemide puudused seaksid ohtu maksude kogumise täielikkuse. Konkreetsed sätted vastastikuse abi kohta tolli- ja põllumajandussektoris on esitatud nõukogu määruses (EÜ) nr 515/97 (8). Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) toetab komisjoni selles koostöös. |
| --- | --- |

4.10.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide oluliseks aspektiks on liikmesriikide ja komisjoni vahelise tegevuse koordineerimine ühenduse finantshuvide kaitsmisel pettuse ja eeskirjade eiramise eest (7) Nimetatud süsteemide puudused seaksid ohtu maksude kogumise täielikkuse. Konkreetsed sätted vastastikuse abi kohta tolli- ja põllumajandussektoris on esitatud nõukogu määruses (EÜ) nr 515/97 (8). Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) toetab komisjoni selles koostöös.

| 4.11. | Liikmesriikide aruandluses vastastikuse abi juhtude kohta on jätkuvalt vastuolusid, haldusjuurdluste etapis esineb väga pikki viivitusi, mõnel juhul isegi üle viie aasta, mis võib põhjustada tulude kaotust, kuna aegumisperiood hakkab tavaliselt kehtima pärast kolme aastat. See leid on kooskõlas kontrollikoja hiljutises auditis OLAFi juhtimise kohta esitatud tähelepanekuga, (9) mille kohaselt ei oldud kehtestatud eeskirju vastastikuse abi juhtude edenemise järjepidevaks järelevalveks liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.11.

Liikmesriikide aruandluses vastastikuse abi juhtude kohta on jätkuvalt vastuolusid, haldusjuurdluste etapis esineb väga pikki viivitusi, mõnel juhul isegi üle viie aasta, mis võib põhjustada tulude kaotust, kuna aegumisperiood hakkab tavaliselt kehtima pärast kolme aastat. See leid on kooskõlas kontrollikoja hiljutises auditis OLAFi juhtimise kohta esitatud tähelepanekuga, (9) mille kohaselt ei oldud kehtestatud eeskirju vastastikuse abi juhtude edenemise järjepidevaks järelevalveks liikmesriikides.

| 4.11. | Uurimisetapp võib olla nii keerukas kui aegavõttev. Kui selgus, et liikmesriigid viivitavad tõendite leidmisega eeskirjade eiramise kohta ning tulu jääb pidevalt saamata, nõudis komisjon asjaomastelt riikidelt saamata maksude hüvitamist koos intressiga aja eest, mil viivitati nende kättesaadavaks tegemisega. |
| --- | --- |

4.11.

Uurimisetapp võib olla nii keerukas kui aegavõttev. Kui selgus, et liikmesriigid viivitavad tõendite leidmisega eeskirjade eiramise kohta ning tulu jääb pidevalt saamata, nõudis komisjon asjaomastelt riikidelt saamata maksude hüvitamist koos intressiga aja eest, mil viivitati nende kättesaadavaks tegemisega.

Sellegipoolest on komisjon juba hinnanud liikmesriikidevaheliste vastastikuse abi sõnumite käsitlemist. Selle käigus ilmnes vajadus ajakohasema menetluse järele, mis võimaldaks liikmesriikidel teavet koguda, edastada ja analüüsida ning lühendada reageerimisaega. Käsil on meede kõigi praeguste pettusevastase infosüsteemi moodulite asendamiseks uue veebitehnoloogiaga. Lisaks on komisjon ja liikmesriigid leppinud kokku ühendada selle protsessi käigus oma saavutused, et minna üle elektroonilisele vastastikkuse abi sõnumite edastamise süsteemile.

| 4.12. | Maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraat võttis hiljuti kasutusele riskiinfo teate süsteemi, mille abil liikmesriikide tolliasutused vahetavad kontrolli ja riskidega seotud teavet. 90 % riskiinfo teate andmeväljade sisust esitatakse ka standardsel vastastikuse abistamise teatisel ning neist kahest süsteemist saadavat teavet kasutatakse mitmetel juhtudel liikmesriikide samades ametiasutustes, sealhulgas uurimis-/teabekogumis- ja kontrolliasutustes. Isegi kui riskiinfo teate abil on teavitatud potentsiaalsest riskist, tuleb vastavalt määrusele koostada paralleelne teade OLAFile, kasutades vastastikuse abistamise menetlust tolliseadustiku rikkumiste puhul. |
| --- | --- |

4.12.

Maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraat võttis hiljuti kasutusele riskiinfo teate süsteemi, mille abil liikmesriikide tolliasutused vahetavad kontrolli ja riskidega seotud teavet. 90 % riskiinfo teate andmeväljade sisust esitatakse ka standardsel vastastikuse abistamise teatisel ning neist kahest süsteemist saadavat teavet kasutatakse mitmetel juhtudel liikmesriikide samades ametiasutustes, sealhulgas uurimis-/teabekogumis- ja kontrolliasutustes. Isegi kui riskiinfo teate abil on teavitatud potentsiaalsest riskist, tuleb vastavalt määrusele koostada paralleelne teade OLAFile, kasutades vastastikuse abistamise menetlust tolliseadustiku rikkumiste puhul.

| 4.12. | Nõukogu määrusega nr 648/2005 kehtestati nõuded ühenduse tolliasutuste riskiohjamisraamistikule. Riskiinfovahetussüsteem on nimetatud raamistiku lahutamatu osa ning komisjon on seisukohal, et riskiinfo täidab hetkel oma peamise ülesande – jõuab enamate kontrolliametnikeni. |
| --- | --- |

4.12.

Nõukogu määrusega nr 648/2005 kehtestati nõuded ühenduse tolliasutuste riskiohjamisraamistikule. Riskiinfovahetussüsteem on nimetatud raamistiku lahutamatu osa ning komisjon on seisukohal, et riskiinfo täidab hetkel oma peamise ülesande – jõuab enamate kontrolliametnikeni.

OLAF ja TAXUD jätkavad juba toimuvat koostööd maksimaalse sünergia saavutamiseks pettusevastase infosüsteemi ja riskiinfosüsteemi vahel, võttes arvesse erinevusi esmaetapi kontrollinõuete ja pettusevastaste meetmete vahel.

Käibemaksu omavahend

| 4.13. | Komisjon suutis 2005. eelarveaastal säilitada kohapealsete kontrollide läbiviimise sageduse ja kvaliteedi laienenud Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

4.13.

Komisjon suutis 2005. eelarveaastal säilitada kohapealsete kontrollide läbiviimise sageduse ja kvaliteedi laienenud Euroopa Liidus.

| 4.14. | Täitmata reservatsioonide arv (10) liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide osas on püsivalt suur. 37 reservatsiooni tühistamise ja 41 uue kehtestamisega kasvas nende arv 2005. aasta lõpuks 111ni ning nende jagunemine asjaomaste liikmesriikide kaupa on toodud
  tabelis 4.2
  . Komisjon ei ole hinnanud nende finantsmõju. |
| --- | --- |

4.14.

Täitmata reservatsioonide arv (10) liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide osas on püsivalt suur. 37 reservatsiooni tühistamise ja 41 uue kehtestamisega kasvas nende arv 2005. aasta lõpuks 111ni ning nende jagunemine asjaomaste liikmesriikide kaupa on toodud
  tabelis 4.2
  . Komisjon ei ole hinnanud nende finantsmõju.

| 4.14. | Kui komisjon ei ole nõus liikmesriikide kvantitatiivsete andmete või metoodikaga või kui ta nõuab tõendeid kvantitatiivsete andmete või kasutatava metoodika põhjendamiseks või kui liikmesriik ei esita kvantitatiivseid andmeid, kehtestab komisjon reservatsioone. Neil põhjustel on reservatsioonide finantsmõju raske täpselt hinnata. Pealegi ei soovi komisjon, et selline hindamine heidutaks liikmesriike täpseid kvantitatiivseid andmeid ja asjaomast arvestusmetoodikat esitamast, mis võib mõnikord raske olla. Komisjon vaatab selle küsimuse igal juhul uuesti üle. |
| --- | --- |

4.14.

Kui komisjon ei ole nõus liikmesriikide kvantitatiivsete andmete või metoodikaga või kui ta nõuab tõendeid kvantitatiivsete andmete või kasutatava metoodika põhjendamiseks või kui liikmesriik ei esita kvantitatiivseid andmeid, kehtestab komisjon reservatsioone. Neil põhjustel on reservatsioonide finantsmõju raske täpselt hinnata. Pealegi ei soovi komisjon, et selline hindamine heidutaks liikmesriike täpseid kvantitatiivseid andmeid ja asjaomast arvestusmetoodikat esitamast, mis võib mõnikord raske olla. Komisjon vaatab selle küsimuse igal juhul uuesti üle.

Tabel 4.2 – käibemaksu reservatsioonid 31. detsembri 2005. aasta seisuga

| Liikmesriigid (11) | Täitmata reservatsioonide arv 31.12.2004 seisuga | 2005. aastal esitatud reservatsioonid | 2005. aastal tühistatud reservatsioonid | Täitmata reservatsioonide arv 31.12.2005 seisuga | Kõige varasem aasta, mille kohta reservatsioonid kehtivad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 4 | 5 | 3 | 6 | 1989 |
| Taani | 1 | 0 | 0 | 1 | 1991 |
| Saksamaa | 17 | 8 | 8 | 17 | 1999 |
| Kreeka | 13 | 0 | 0 | 13 | 1997 |
| Hispaania | 3 | 6 | 3 | 6 | 1999 |
| Prantsusmaa | 9 | 4 | 6 | 7 | 1993 |
| Iirimaa | 1 | 9 | 0 | 10 | 1998 |
| Itaalia | 12 | 0 | 1 | 11 | 1995 |
| Luksemburg | 3 | 1 | 3 | 1 | 1997 |
| Holland | 2 | 1 | 2 | 1 | 2001 |
| Austria | 3 | 5 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugal | 5 | 0 | 0 | 5 | 1996 |
| Soome | 6 | 1 | 0 | 7 | 1995 |
| Rootsi | 21 | 1 | 11 | 11 | 1995 |
| Ühendkuningriik | 7 | 0 | 0 | 7 | 1995 |
| Kokku | 107 | 41 | 37 | 111 | |

Liikmesriigid (11)

Täitmata reservatsioonide arv 31.12.2004 seisuga

2005. aastal esitatud reservatsioonid

2005. aastal tühistatud reservatsioonid

Täitmata reservatsioonide arv 31.12.2005 seisuga

Kõige varasem aasta, mille kohta reservatsioonid kehtivad

Belgia

4

5

3

6

1989

Taani

1

0

0

1

1991

Saksamaa

17

8

8

17

1999

Kreeka

13

0

0

13

1997

Hispaania

3

6

3

6

1999

Prantsusmaa

9

4

6

7

1993

Iirimaa

1

9

0

10

1998

Itaalia

12

0

1

11

1995

Luksemburg

3

1

3

1

1997

Holland

2

1

2

1

2001

Austria

3

5

0

8

1995

Portugal

5

0

0

5

1996

Soome

6

1

0

7

1995

Rootsi

21

1

11

11

1995

Ühendkuningriik

7

0

0

7

1995

Kokku

107

41

37

111

| 4.15. | Kontrollikoda märgib, et reservatsiooni tühistamine sõltub suures osas vastava liikmesriigi võetavast asjakohasest meetmest. Teatavate reservatsioonide osas võidakse Euroopa Kohtus algatada menetlus rikkumise tõttu. Kui see välja arvata, ei ole hetkel tõhusat vahendit tagamaks, et liikmesriigid esitaksid asjakohast teavet täpselt määratletud tähtaja jooksul, mis võimaldaks komisjonil otsustada täitmata reservatsioonide tühistamise mõistlike tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

4.15.

Kontrollikoda märgib, et reservatsiooni tühistamine sõltub suures osas vastava liikmesriigi võetavast asjakohasest meetmest. Teatavate reservatsioonide osas võidakse Euroopa Kohtus algatada menetlus rikkumise tõttu. Kui see välja arvata, ei ole hetkel tõhusat vahendit tagamaks, et liikmesriigid esitaksid asjakohast teavet täpselt määratletud tähtaja jooksul, mis võimaldaks komisjonil otsustada täitmata reservatsioonide tühistamise mõistlike tähtaegade jooksul.

| 4.15. | Reservatsioonid on mõeldud käibemaksudeklaratsioonide nõrkade kohtade parandamiseks pärast kohustusliku neljaaastase tähtaja lõppemist. Komisjon on seisukohal, et juhtudel, kui liikmesriik kohaldab kas käibemaksu või omavahendeid käsitlevaid õigusakte valesti, võib lahenduseks olla rikkumismenetlus. Muudel juhtudel kaalub komisjon, kas on võimalik ja sobiv viia näiteks nõukogu määrusesse nr 1553/89 sisse kontrollikoja soovitatud instrument. |
| --- | --- |

4.15.

Reservatsioonid on mõeldud käibemaksudeklaratsioonide nõrkade kohtade parandamiseks pärast kohustusliku neljaaastase tähtaja lõppemist. Komisjon on seisukohal, et juhtudel, kui liikmesriik kohaldab kas käibemaksu või omavahendeid käsitlevaid õigusakte valesti, võib lahenduseks olla rikkumismenetlus. Muudel juhtudel kaalub komisjon, kas on võimalik ja sobiv viia näiteks nõukogu määrusesse nr 1553/89 sisse kontrollikoja soovitatud instrument.

Rahvamajanduse kogutulu omavahend

| 4.16. | Rahvamajanduse kogutulu omavahendite osas oli komisjoni kontroll rahvamajanduse kogutulu küsimustike (12) aluseks olevate rahvamajanduse arvepidamise andmete üle endiselt ebapiisav. 2005. aastal piirdusid komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide osana teostatavad kontrollid liikmesriikide esitatud rahvamajanduse kogutulu küsimustikes sisalduvate andmete kvaliteedi ja järjepidevuse dokumentaalsete kontrollidega (13). |
| --- | --- |

4.16.

Rahvamajanduse kogutulu omavahendite osas oli komisjoni kontroll rahvamajanduse kogutulu küsimustike (12) aluseks olevate rahvamajanduse arvepidamise andmete üle endiselt ebapiisav. 2005. aastal piirdusid komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide osana teostatavad kontrollid liikmesriikide esitatud rahvamajanduse kogutulu küsimustikes sisalduvate andmete kvaliteedi ja järjepidevuse dokumentaalsete kontrollidega (13).

| 4.16. | Sügisel kontrollib komisjon iga-aastaseid rahvamajanduse kogutulu ankeete, kasutades kõigi liikmesriikide puhul samu standarditud kontrollnimekirju, kasutades laialdaselt komisjoni ekspertide teadmisi riikide tavadest ning nõudes liikmesriikidelt vajadusel täiendavat teavet. Rahvamajanduse kogutulu ankeedid esitatakse läbivaatamiseks rahvamajanduse kogutulu komiteele. See lähenemisviis tagab andmete piisavuse eelarve esialgseteks arvutusteks, võttes arvesse liikmesriikidele kehtestatud reservatsioone. |
| --- | --- |

4.16.

Sügisel kontrollib komisjon iga-aastaseid rahvamajanduse kogutulu ankeete, kasutades kõigi liikmesriikide puhul samu standarditud kontrollnimekirju, kasutades laialdaselt komisjoni ekspertide teadmisi riikide tavadest ning nõudes liikmesriikidelt vajadusel täiendavat teavet. Rahvamajanduse kogutulu ankeedid esitatakse läbivaatamiseks rahvamajanduse kogutulu komiteele. See lähenemisviis tagab andmete piisavuse eelarve esialgseteks arvutusteks, võttes arvesse liikmesriikidele kehtestatud reservatsioone.

Lisaks dokumendipõhisele kontrollile hakkab komisjon uuesti tegema kontrollkäike liikmesriikidesse pärast seda, kui uued andmed on kättesaadavad ning analüüsitud 2008. aastal, asetades suuremat rõhku kasutatud allikatele ja metoodikale ning reservatsioonidele. Sealjuures tuleb võtta arvesse ka vahendite piiratust.

| 4.17. | Oma 2004. eelarveaasta aastaaruandes (14) juhtis kontrollikoda tähelepanu liikmesriikide poolt esitatud kvaliteediaruannetes esinevatele puudustele. 2005. aastal esitatud kvaliteediaruannete analüüs näitab, et enamik neist puudustest kõrvaldati. Endiselt aga puudus aruandlus liikmesriikide poolt läbiviidud rahvamajanduse kogutulu ja selle osade kvaliteediuuringute tulemuste kohta. |
| --- | --- |

4.17.

Oma 2004. eelarveaasta aastaaruandes (14) juhtis kontrollikoda tähelepanu liikmesriikide poolt esitatud kvaliteediaruannetes esinevatele puudustele. 2005. aastal esitatud kvaliteediaruannete analüüs näitab, et enamik neist puudustest kõrvaldati. Endiselt aga puudus aruandlus liikmesriikide poolt läbiviidud rahvamajanduse kogutulu ja selle osade kvaliteediuuringute tulemuste kohta.

| 4.17. | Komisjon on soovitanud liikmesriikidel esitada kiiremini rahvamajanduse kogutulu kvaliteedikontrolli tulemused (vt vastust punkti 4.30 alapunktile c). |
| --- | --- |

4.17.

Komisjon on soovitanud liikmesriikidel esitada kiiremini rahvamajanduse kogutulu kvaliteedikontrolli tulemused (vt vastust punkti 4.30 alapunktile c).

| 4.18. | 2005. eelarveaasta lõpus oli kokku 63 täitmata erireservatsiooni (15) (enamik aastate 1995–2001 reservatsioonid), mis jagunesid EL15 liikmesriikide vahel ebaühtlaselt nii reservatsioonide arvu kui nende tühistamiseks võetud meetmete osas, vt
  tabel 4.3
  . |
| --- | --- |

4.18.

2005. eelarveaasta lõpus oli kokku 63 täitmata erireservatsiooni (15) (enamik aastate 1995–2001 reservatsioonid), mis jagunesid EL15 liikmesriikide vahel ebaühtlaselt nii reservatsioonide arvu kui nende tühistamiseks võetud meetmete osas, vt
  tabel 4.3
  .

Tabel 4.3 – rahvamajanduse kogutulu reservatsioonid 31. detsembri 2005. aasta seisuga.

| Liikmesriigid (16) | Täitmata reservatsioonide arv 31.12.2004 seisuga | 2005. aastal esitatud reservatsioonid | 2005. aastal tühistatud reservatsioonid | Täitmata reservatsioonide arv 31.12.2005 seisuga (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | — | — | 3 |
| Taani | 5 | — | — | 5 |
| Saksamaa | 1 | 3 | 1 | 3 |
| Kreeka | 7 | — | — | 7 |
| Hispaania | 5 | — | — | 5 |
| Prantsusmaa | 8 | — | — | 8 |
| Iirimaa | 4 | — | — | 4 |
| Itaalia | 4 | — | — | 4 |
| Luksemburg | 1 | 8 | 1 | 8 |
| Holland | 4 | — | 2 | 2 |
| Austria | 4 | — | 3 | 1 |
| Portugal | 4 | — | — | 4 |
| Soome | 3 | — | — | 3 |
| Rootsi | 0 | — | — | 0 |
| Ühendkuningriik | 6 | — | — | 6 |
| Kokku | 59 | 11 | 7 | 63 |

Liikmesriigid (16)

Täitmata reservatsioonide arv 31.12.2004 seisuga

2005. aastal esitatud reservatsioonid

2005. aastal tühistatud reservatsioonid

Täitmata reservatsioonide arv 31.12.2005 seisuga (17)

Belgia

3

—

—

3

Taani

5

—

—

5

Saksamaa

1

3

1

3

Kreeka

7

—

—

7

Hispaania

5

—

—

5

Prantsusmaa

8

—

—

8

Iirimaa

4

—

—

4

Itaalia

4

—

—

4

Luksemburg

1

8

1

8

Holland

4

—

2

2

Austria

4

—

3

1

Portugal

4

—

—

4

Soome

3

—

—

3

Rootsi

0

—

—

0

Ühendkuningriik

6

—

—

6

Kokku

59

11

7

63

| 4.19. | Komisjon peab esitama täiendava, kõikidele EL15 liikmesriikidele kehtiva reservatsiooni, mis hõlmaks rahvamajanduse kogutulu ebaseaduslikke tegevusi, võimaldamaks vastavates kokkuvõtetes alates 2002. aastast (18) kohanduste tegemist. |
| --- | --- |

4.19.

Komisjon peab esitama täiendava, kõikidele EL15 liikmesriikidele kehtiva reservatsiooni, mis hõlmaks rahvamajanduse kogutulu ebaseaduslikke tegevusi, võimaldamaks vastavates kokkuvõtetes alates 2002. aastast (18) kohanduste tegemist.

| 4.19. | Komisjon teatas liikmesriikidele reservatsioonist ebaseaduslike tegevuste suhtes 2006. aasta juulis. |
| --- | --- |

4.19.

Komisjon teatas liikmesriikidele reservatsioonist ebaseaduslike tegevuste suhtes 2006. aasta juulis.

Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM)

| 4.20. | Alates 2005. aastast kehtivad Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemis (ESA 95) uued kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamise eeskirjad (19) Eesmärk on liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu tasandite täpsema ühendusesisese võrdluse saavutamine. Eurostati andmete (20) kohaselt kaasneb uute eeskirjade kasutamisega oluline kasv rahvamajanduse kogutulus, mis erineb liikmesriigiti, jäädes ligikaudu 0,5 ja 2 protsendi vahele. |
| --- | --- |

4.20.

Alates 2005. aastast kehtivad Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemis (ESA 95) uued kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamise eeskirjad (19) Eesmärk on liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu tasandite täpsema ühendusesisese võrdluse saavutamine. Eurostati andmete (20) kohaselt kaasneb uute eeskirjade kasutamisega oluline kasv rahvamajanduse kogutulus, mis erineb liikmesriigiti, jäädes ligikaudu 0,5 ja 2 protsendi vahele.

| 4.21. | Juhtudel, kui ESA 95 muutmisega peaks kaasnema komisjoni sätestatud rahvamajanduse kogutulu märkimisväärne muutumine, otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, kas neid muudatusi kohaldatakse omavahendite osas (21). Kuigi otsus kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamise kohta ESA 95 raames võeti vastu juba 2002. aastal, ei ole komisjon ikka veel esitanud ettepanekut omavahendite osas kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamise kohta. Selline jaotamine mõjutaks rahastamiskoorma jaotust liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

4.21.

Juhtudel, kui ESA 95 muutmisega peaks kaasnema komisjoni sätestatud rahvamajanduse kogutulu märkimisväärne muutumine, otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, kas neid muudatusi kohaldatakse omavahendite osas (21). Kuigi otsus kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamise kohta ESA 95 raames võeti vastu juba 2002. aastal, ei ole komisjon ikka veel esitanud ettepanekut omavahendite osas kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamise kohta. Selline jaotamine mõjutaks rahastamiskoorma jaotust liikmesriikide vahel.

| 4.21. | Statistilised muudatused, mille EL ESA (Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi) metoodika parandamiseks ja liikmesriikide majandustegevuse täpsemaks võrdlemiseks vastu võttis, peaksid hakkama kehtima ka omavahendite maksete suhtes, kui kokkulepitud muudatused on kõigis liikmesriikides ühtselt rakendatud. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku kaasata eraldatud kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused rahvamajanduse kogutu omavahenditesse, kui ta arvab, et kõik liikmesriigid suudavad seda kohandust ühtselt rakendada. |
| --- | --- |

4.21.

Statistilised muudatused, mille EL ESA (Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi) metoodika parandamiseks ja liikmesriikide majandustegevuse täpsemaks võrdlemiseks vastu võttis, peaksid hakkama kehtima ka omavahendite maksete suhtes, kui kokkulepitud muudatused on kõigis liikmesriikides ühtselt rakendatud. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku kaasata eraldatud kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused rahvamajanduse kogutu omavahenditesse, kui ta arvab, et kõik liikmesriigid suudavad seda kohandust ühtselt rakendada.

Liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Traditsioonilised omavahendid

| 4.22. | Tollijärelevalve süsteemide ja traditsiooniliste omavahendite raamatupidamissüsteemide osas leiti, et üldjuhul toimivad need korrektselt. Ühenduse transiidi uurimisel aga leiti, et paljudes liikmesriikides (22) puudusid tõhusad süsteemid järelepärimiste alustamiseks juhul, kui tekkisid kahtlused kaubasaadetiste saabumise kohta, samuti esines olulisi viivitusi järelepärimis- ja sissenõudmismenetluste hilisemates etappides. Selle tulemusel koguti antud juhtudel maksud pideva hilinemisega. Mitmes liikmesriigis (23) ei olnud ajutiselt ladustatud kaupade (24) tollikontroll piisav tagamaks tähtaegade ja muude ühenduse tolliseadustikus sätestatud eeskirjade järgimist. Ühes liikmesriigis (25) võisid ettevõtjate tolliauditite vahelised intervallid regulaarselt ületada kolme aastat, seades aegumisperioodi tõttu ohtu traditsioonilised omavahendid. |
| --- | --- |

4.22.

Tollijärelevalve süsteemide ja traditsiooniliste omavahendite raamatupidamissüsteemide osas leiti, et üldjuhul toimivad need korrektselt. Ühenduse transiidi uurimisel aga leiti, et paljudes liikmesriikides (22) puudusid tõhusad süsteemid järelepärimiste alustamiseks juhul, kui tekkisid kahtlused kaubasaadetiste saabumise kohta, samuti esines olulisi viivitusi järelepärimis- ja sissenõudmismenetluste hilisemates etappides. Selle tulemusel koguti antud juhtudel maksud pideva hilinemisega. Mitmes liikmesriigis (23) ei olnud ajutiselt ladustatud kaupade (24) tollikontroll piisav tagamaks tähtaegade ja muude ühenduse tolliseadustikus sätestatud eeskirjade järgimist. Ühes liikmesriigis (25) võisid ettevõtjate tolliauditite vahelised intervallid regulaarselt ületada kolme aastat, seades aegumisperioodi tõttu ohtu traditsioonilised omavahendid.

| 4.22. | Kõiki kontrollikoja märkuste alusel võetud järelmeetmeid täidetakse koos asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

4.22.

Kõiki kontrollikoja märkuste alusel võetud järelmeetmeid täidetakse koos asjaomaste liikmesriikidega.

Transiidi puhul olid paberipõhises süsteemis sagedased päringud protseduuri nõuetekohase lõpetamise kohta, mille lahendamine võttis tihti palju aega. Uue arvutipõhise transiidisüsteemi rakendamise järel 2005. aastal on oluliselt täiustatud süsteem nüüd paigas. Võib oodata vähem päringuid protseduuride täieliku ja õigeaegse lõpetamise kohta ning need, mis tekivad, lahendatakse tõenäoliselt varasemast kiiremini. Komisjon uurib hetkel transiiditingimuste kohaldamist liikmesriikides. Esialgsed tulemused viitavad sellele, et traditsioonilisi omavahendeid mõjutavad raamatupidamisviivitused on seotud pigem vana kui uue süsteemi kaudu hallatavate tolliprotseduuridega ning arengutrendid on julgustavad. Lisaks on oodata eraldi ülevaadet päringumenetluse kohta.

Tollikontrollid toimuvad üha enam riskianalüüsi alusel kavandatavate raamatupidamisaudititena mujal kui piiril. Asjaomane liikmesriik kavatseb oma strateegiat aegumisohu minimeerimiseks täiendada.

Rahvamajanduse kogutulu omavahend

| 4.23. | Oma 2004. eelarveaasta aastaaruandes märkis kontrollikoda, et seoses teatud elementide olemasolu ja rakendamisega rahvamajanduse arvepidamise koostamisel kasutatavates järelevalve- ja kontrollisüsteemides leiti liikmesriikide statistikaametite vahel märkimisväärseid erinevusi. 2005. aastal laiendati kontrolli veel kuuele liikmesriigile (26) ning avastati mitmeid puudusi järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

4.23.

Oma 2004. eelarveaasta aastaaruandes märkis kontrollikoda, et seoses teatud elementide olemasolu ja rakendamisega rahvamajanduse arvepidamise koostamisel kasutatavates järelevalve- ja kontrollisüsteemides leiti liikmesriikide statistikaametite vahel märkimisväärseid erinevusi. 2005. aastal laiendati kontrolli veel kuuele liikmesriigile (26) ning avastati mitmeid puudusi järgmistes valdkondades:

| a) | rahvamajanduse arvepidamise koostamise protsessi ametliku ja struktureeritud riskianalüüsi tulemuslikkus (27); |
| --- | --- |

a)

rahvamajanduse arvepidamise koostamise protsessi ametliku ja struktureeritud riskianalüüsi tulemuslikkus (27);

| b) | lepingud või samalaadsed kokkulepped rahvamajanduse arvepidamise osakondade ja statistilisi põhiandmeid edastavate üksuste vahel andmete edastamise ja kvaliteedi tingimuste osas (28); |
| --- | --- |

b)

lepingud või samalaadsed kokkulepped rahvamajanduse arvepidamise osakondade ja statistilisi põhiandmeid edastavate üksuste vahel andmete edastamise ja kvaliteedi tingimuste osas (28);

| c) | statistiliste uuringutega kaasnevate kvaliteediaruannete süstemaatiline koostamine (29); |
| --- | --- |

c)

statistiliste uuringutega kaasnevate kvaliteediaruannete süstemaatiline koostamine (29);

| d) | statistiliste andmete kogumise ja koostamise protsessi siseauditite tulemuslikkus (30). |
| --- | --- |

d)

statistiliste andmete kogumise ja koostamise protsessi siseauditite tulemuslikkus (30).

| 4.23. | Vaata vastust punktile 4.25. |
| --- | --- |

4.23.

Vaata vastust punktile 4.25.

| 4.24. | 2005. aastal võeti vastu Euroopa statistika tegevusjuhis, (31) millega kehtestati peamised põhimõtted statistiliste andmete (sh rahvamajanduse arvepidamine) kvaliteedi parandamiseks. 2005. aastal viisid siseriiklikud statistikaametid läbi enesehindamise nimetatud juhise peamiste põhimõtete järgimise kohta. Nimetatud isehindamisi täiendavad ja kinnitavad eksperthinnangud, mis koostatakse 2006. ja 2007. aastal ning mida kooskõlastab komisjon. |
| --- | --- |

4.24.

2005. aastal võeti vastu Euroopa statistika tegevusjuhis, (31) millega kehtestati peamised põhimõtted statistiliste andmete (sh rahvamajanduse arvepidamine) kvaliteedi parandamiseks. 2005. aastal viisid siseriiklikud statistikaametid läbi enesehindamise nimetatud juhise peamiste põhimõtete järgimise kohta. Nimetatud isehindamisi täiendavad ja kinnitavad eksperthinnangud, mis koostatakse 2006. ja 2007. aastal ning mida kooskõlastab komisjon.

| 4.25. | Kontrollikoda on endiselt seisukohal, et erinevused järelevalve- ja kontrollisüsteemide olemasolus ja rakendamises võivad põhjustada rahvamajanduse arvepidamise erineva tasemega usaldusväärsust, võrreldavust ja põhjalikkust. |
| --- | --- |

4.25.

Kontrollikoda on endiselt seisukohal, et erinevused järelevalve- ja kontrollisüsteemide olemasolus ja rakendamises võivad põhjustada rahvamajanduse arvepidamise erineva tasemega usaldusväärsust, võrreldavust ja põhjalikkust.

| 4.25. | Komisjon kasutab liikmesriikide omavahendite maksete arvutamiseks kasutatavate rahvamajanduse kogutulu andmete usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse kontrollimiseks standarditud töövahendit, sealhulgas allikate ja metoodika üksikasjalikke kirjeldusi (rahvamajanduse kogutulu nimistuid) koos iga-aastaste täiendustega kvaliteediaruannete kujul. Komisjon on seisukohal, et see lähenemisviis on rahvamajanduse kogutulu andmete usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse kontrollimiseks olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

4.25.

Komisjon kasutab liikmesriikide omavahendite maksete arvutamiseks kasutatavate rahvamajanduse kogutulu andmete usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse kontrollimiseks standarditud töövahendit, sealhulgas allikate ja metoodika üksikasjalikke kirjeldusi (rahvamajanduse kogutulu nimistuid) koos iga-aastaste täiendustega kvaliteediaruannete kujul. Komisjon on seisukohal, et see lähenemisviis on rahvamajanduse kogutulu andmete usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse kontrollimiseks olulise tähtsusega.

Kui liikmesriigid rakendaksid oma raamatupidamisaruannete koostamisel järelevalve- ja kontrollisüsteeme, oleks kindlus veelgi suurem. Seetõttu propageerib komisjon aktiivselt heade organisatsiooniliste tavade jagamist liikmesriikide vahel.

Järeldused ja soovitused

| 4.26. | Arvestades auditi ulatust (vt punkt 4.3) ning jättes välja punktides 4.6–4.7 märgitud B-kontode kirjed, leidis kontrollikoda, et kõigis olulistes küsimustes olid tollijärelevalvesüsteemid rahuldavad, traditsioonilisi omavahendeid kirjendavad raamatupidamisaruanded usaldusväärsed ja/või nende aluseks olevad tehingud seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.26.

Arvestades auditi ulatust (vt punkt 4.3) ning jättes välja punktides 4.6–4.7 märgitud B-kontode kirjed, leidis kontrollikoda, et kõigis olulistes küsimustes olid tollijärelevalvesüsteemid rahuldavad, traditsioonilisi omavahendeid kirjendavad raamatupidamisaruanded usaldusväärsed ja/või nende aluseks olevad tehingud seaduslikud ja korrektsed.

| 4.27. | Traditsiooniliste omavahendite osas annab kontrollikoda järgmised soovitused: |
| --- | --- |

4.27.

Traditsiooniliste omavahendite osas annab kontrollikoda järgmised soovitused:

| 4.27. | |
| --- | --- |

4.27.

| a) | vastastikuse abi andmise tõhustamiseks ja nõuete aegumise riski vähendamiseks peaksid OLAF ja tolliliidu peadirektoraat täiustama nii aruandlus- kui järelevalvesüsteeme ning suunama tegevuse integreerituma lähenemisviisi poole, näiteks peadirektoraatidesisese tegevuskava kaudu (punkt 4.12), |
| --- | --- |

a)

vastastikuse abi andmise tõhustamiseks ja nõuete aegumise riski vähendamiseks peaksid OLAF ja tolliliidu peadirektoraat täiustama nii aruandlus- kui järelevalvesüsteeme ning suunama tegevuse integreerituma lähenemisviisi poole, näiteks peadirektoraatidesisese tegevuskava kaudu (punkt 4.12),

| a) | OLAF ja DG TAXUD teevad juba koostööd aruandlus- ja jälgimissüsteemide lihtsustamiseks ja seostamiseks, vt vastust punktile 4.12. |
| --- | --- |

a)

OLAF ja DG TAXUD teevad juba koostööd aruandlus- ja jälgimissüsteemide lihtsustamiseks ja seostamiseks, vt vastust punktile 4.12.

| b) | pidades silmas jätkuvaid probleeme seoses B-kontodega, peaks komisjon nõuetekohaselt kaaluma, kas kehtivas määruses sätestatakse nõudeid piisava täpsusega, kas parima tava kohta võiks juhiseid anda ning kas menetlusi oleks võimalik lihtsustada, et vähendada vigade arvu (punkt 4.7). |
| --- | --- |

b)

pidades silmas jätkuvaid probleeme seoses B-kontodega, peaks komisjon nõuetekohaselt kaaluma, kas kehtivas määruses sätestatakse nõudeid piisava täpsusega, kas parima tava kohta võiks juhiseid anda ning kas menetlusi oleks võimalik lihtsustada, et vähendada vigade arvu (punkt 4.7).

| b) | 2004. aastal kiitis nõukogu heaks komisjoni seadusandlikud muudatused B-konto korralduses. Üleminekuperiood muudatuste kasutuselevõtmiseks lõpeb 2009. aastal. Kõnealuste muudatuste mõju tuleb hinnata enne täiendavate muudatuste ettevõtmist. Vahepeal jätkab komisjon liikmesriikide teavitamist B-kontode õigest kasutamisest ja traditsiooniliste omavahendite raamatupidamisarvestust mõjutavatest Euroopa Kohtu otsuste tähendusest. |
| --- | --- |

b)

2004. aastal kiitis nõukogu heaks komisjoni seadusandlikud muudatused B-konto korralduses. Üleminekuperiood muudatuste kasutuselevõtmiseks lõpeb 2009. aastal. Kõnealuste muudatuste mõju tuleb hinnata enne täiendavate muudatuste ettevõtmist. Vahepeal jätkab komisjon liikmesriikide teavitamist B-kontode õigest kasutamisest ja traditsiooniliste omavahendite raamatupidamisarvestust mõjutavatest Euroopa Kohtu otsuste tähendusest.

| 4.28. | Arvestades punktis 4.5 sätestatud auditi ulatust, leidis kontrollikoda, et käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid olid liikmesriikide esitatud andmete põhjal kõigis olulistes aspektides komisjoni poolt korrektselt arvutatud, sisse nõutud ja ühenduse raamatupidamisaruannetesse kirjendatud. |
| --- | --- |

4.28.

Arvestades punktis 4.5 sätestatud auditi ulatust, leidis kontrollikoda, et käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid olid liikmesriikide esitatud andmete põhjal kõigis olulistes aspektides komisjoni poolt korrektselt arvutatud, sisse nõutud ja ühenduse raamatupidamisaruannetesse kirjendatud.

| 4.29. | Komisjoni kontrollidega käibemaksu-omavahendite arvutamise aluseks olevate süsteemide osas märgib kontrollikoda, et: |
| --- | --- |

4.29.

Komisjoni kontrollidega käibemaksu-omavahendite arvutamise aluseks olevate süsteemide osas märgib kontrollikoda, et:

| 4.29. | |
| --- | --- |

4.29.

| a) | reservatsioonid, eriti arvestades nende suurt arvu (111), mõjutavad liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide korrektsust, ning soovitab komisjonil liikmesriikidega konsulteerida ja võimaluse korral neid reservatsioone arvuliselt väljendada (vt punkt 4.14); |
| --- | --- |

a)

reservatsioonid, eriti arvestades nende suurt arvu (111), mõjutavad liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide korrektsust, ning soovitab komisjonil liikmesriikidega konsulteerida ja võimaluse korral neid reservatsioone arvuliselt väljendada (vt punkt 4.14);

| a) | Kui tegu on reservatsiooniga, jätkab komisjon arutelu liikmesriigiga, kuni leitakse lahendus, mis esitatakse seejärel omavahendite nõuandekomiteele. Komisjon uurib võimalust järjestada reservatsioone nende võimaliku rahalise tähtsuse järgi, jätkates samal ajal arutelusid riikide ametiasutustega lõpplahenduse leidmiseks. |
| --- | --- |

a)

Kui tegu on reservatsiooniga, jätkab komisjon arutelu liikmesriigiga, kuni leitakse lahendus, mis esitatakse seejärel omavahendite nõuandekomiteele. Komisjon uurib võimalust järjestada reservatsioone nende võimaliku rahalise tähtsuse järgi, jätkates samal ajal arutelusid riikide ametiasutustega lõpplahenduse leidmiseks.

| b) | komisjonil oleks soovitatav kasutusele võtta vahend reservatsioonide tühistamise tagamiseks mõistliku ajavahemiku jooksul (vt punkt 4.15). |
| --- | --- |

b)

komisjonil oleks soovitatav kasutusele võtta vahend reservatsioonide tühistamise tagamiseks mõistliku ajavahemiku jooksul (vt punkt 4.15).

| b) | Komisjon uurib, kas on võimalik ja kohane kaasata nõukogu määrusesse nr 1553/89 menetlustava reservatsioonide jaoks ning sätestada menetlus nende kohaldamiseks (vt vastust punktile 4.15). |
| --- | --- |

b)

Komisjon uurib, kas on võimalik ja kohane kaasata nõukogu määrusesse nr 1553/89 menetlustava reservatsioonide jaoks ning sätestada menetlus nende kohaldamiseks (vt vastust punktile 4.15).

| 4.30. | Kontrollikoja rahvamajanduse kogutulu omavahendite auditi käigus avastati puudusi, mis võivad mõjutada andmete kvaliteeti, mis on liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu osamaksete määramise aluseks. Kontrollikoda soovitab komisjonil: |
| --- | --- |

4.30.

Kontrollikoja rahvamajanduse kogutulu omavahendite auditi käigus avastati puudusi, mis võivad mõjutada andmete kvaliteeti, mis on liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu osamaksete määramise aluseks. Kontrollikoda soovitab komisjonil:

| 4.30. | |
| --- | --- |

4.30.

| a) | teostada kontrolli valitud rahvamajanduse arvepidamise kogusummade üle (vt punkt 4.16); |
| --- | --- |

a)

teostada kontrolli valitud rahvamajanduse arvepidamise kogusummade üle (vt punkt 4.16);

| a) | Lähenemisviis, mida on üldjoontes kirjeldatud vastuses punktile 4.16, tagab andmete piisavuse eelarve esialgseteks arvutusteks, võttes arvesse liikmesriikidele kehtestatud reservatsioone.
  Komisjon arutab praegu rahvamajanduse kogutulu komitees liikmesriikidega, kuidas oleks võimalik läbi viia otsesemaid kontrollimisi kontrollikoja viidatud tähenduses, samuti kontrollimiste ulatust ja sobivat ajastust.
  Kontrollimiste juures tuleb võtta arvesse ka vahendite piiratust. |
| --- | --- |

a)

Lähenemisviis, mida on üldjoontes kirjeldatud vastuses punktile 4.16, tagab andmete piisavuse eelarve esialgseteks arvutusteks, võttes arvesse liikmesriikidele kehtestatud reservatsioone.

Komisjon arutab praegu rahvamajanduse kogutulu komitees liikmesriikidega, kuidas oleks võimalik läbi viia otsesemaid kontrollimisi kontrollikoja viidatud tähenduses, samuti kontrollimiste ulatust ja sobivat ajastust.

Kontrollimiste juures tuleb võtta arvesse ka vahendite piiratust.

| b) | täiendavalt julgustada liikmesriike võtma meetmeid, mis võimaldaksid reservatsioone tühistada (vt punktid 4.18–4.19); |
| --- | --- |

b)

täiendavalt julgustada liikmesriike võtma meetmeid, mis võimaldaksid reservatsioone tühistada (vt punktid 4.18–4.19);

| b) | Rahvamajanduse kogutulu komitee istungil 3.–4. juulil 2006. aastal ergutas komisjon liikmesriike veelgi kiirendama tööd oma reservatsioonide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

b)

Rahvamajanduse kogutulu komitee istungil 3.–4. juulil 2006. aastal ergutas komisjon liikmesriike veelgi kiirendama tööd oma reservatsioonide kõrvaldamiseks.

| c) | töötada välja täpsemad suunised rahvamajanduse kogutulu ja selle komponentide kvaliteedi kontrolli tulemuste aruandluse kohta (vt punkt 4.17); |
| --- | --- |

c)

töötada välja täpsemad suunised rahvamajanduse kogutulu ja selle komponentide kvaliteedi kontrolli tulemuste aruandluse kohta (vt punkt 4.17);

| c) | Rahvamajanduse kogutulu komitee 3.–4. juuli 2006. aasta koosolekul käsitleti rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteedi uurimise küsimust riigi tasandil. Komisjon soovitas liikmesriikidel esitada kiiremini rahvamajanduse kogutulu kvaliteedikontrolli tulemused. |
| --- | --- |

c)

Rahvamajanduse kogutulu komitee 3.–4. juuli 2006. aasta koosolekul käsitleti rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteedi uurimise küsimust riigi tasandil. Komisjon soovitas liikmesriikidel esitada kiiremini rahvamajanduse kogutulu kvaliteedikontrolli tulemused.

| d) | kontrollida rahvamajanduse arvepidamise koostamise järelevalve ja kontrolli rakendamist liikmesriikides ja julgustada parimate tavade rakendamist (vt punktid 4.24–4.25); |
| --- | --- |

d)

kontrollida rahvamajanduse arvepidamise koostamise järelevalve ja kontrolli rakendamist liikmesriikides ja julgustada parimate tavade rakendamist (vt punktid 4.24–4.25);

| d) | Komisjon kavatseb aktiivselt edendada heade organisatsiooniliste tavade jagamist liikmesriikide vahel, ehkki riikide statistikaametite organisatsioonilised aspektid kuuluvad liikmesriikide vastutusalasse. |
| --- | --- |

d)

Komisjon kavatseb aktiivselt edendada heade organisatsiooniliste tavade jagamist liikmesriikide vahel, ehkki riikide statistikaametite organisatsioonilised aspektid kuuluvad liikmesriikide vastutusalasse.

| e) | esitada ettepanek FISIMi lisamiseks rahvamajanduse kogutulusse, mida kasutatakse omavahendite arvutamiseks (vt punktid 4.20–4.21). |
| --- | --- |

e)

esitada ettepanek FISIMi lisamiseks rahvamajanduse kogutulusse, mida kasutatakse omavahendite arvutamiseks (vt punktid 4.20–4.21).

| e) | Komisjon teeb ettepaneku kaasata eraldatud kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused rahvamajanduse kogutu omavahenditesse, kui ta arvab, et kõik liikmesriigid suudavad seda muudatust ühtselt rakendada, mis on loodetavasti 2008. aastal (vt vastust 4.21). |
| --- | --- |

e)

Komisjon teeb ettepaneku kaasata eraldatud kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused rahvamajanduse kogutu omavahenditesse, kui ta arvab, et kõik liikmesriigid suudavad seda muudatust ühtselt rakendada, mis on loodetavasti 2008. aastal (vt vastust 4.21).

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

Traditsioonilised omavahendid: B-konto korrigeerimine

| 4.31. | Kindlaksmääratud makseid, mille eest pole tagatist nõutud, ja makseid mille kohta on esitatud kaebus ja mida võidakse muuta, ei ole vaja komisjonile makse saamiseni kättesaadavaks teha, kui liikmesriik kannab need eraldi kontodele (B-kontod). Et saada ülevaade ebatõenäoliste sissenõuete ulatusest, on komisjon oma bilanssi kirjendanud vähenduse liikmesriikide poolt alates 2004. aastast esitatud hinnangute põhjal. |
| --- | --- |

4.31.

Kindlaksmääratud makseid, mille eest pole tagatist nõutud, ja makseid mille kohta on esitatud kaebus ja mida võidakse muuta, ei ole vaja komisjonile makse saamiseni kättesaadavaks teha, kui liikmesriik kannab need eraldi kontodele (B-kontod). Et saada ülevaade ebatõenäoliste sissenõuete ulatusest, on komisjon oma bilanssi kirjendanud vähenduse liikmesriikide poolt alates 2004. aastast esitatud hinnangute põhjal.

| 4.32. | Kuna 2004. aasta osas ei olnud enamik liikmesriike esitanud teavet hinnangu koostamisel kasutatud meetodite kohta, ei olnud kontrollikojal võimalik kinnitada vähenduse summat (32). Kontrollikoda kontrollis 2005. aasta kalkulatsiooni tervikuna koos komisjoni teostatud kontrollidega ja kuigi mõned liikmesriigid ei ole veel täielikult välja töötanud menetlusi oma hinnangute järjepidevuse tagamiseks, hindab kontrollikoda korrigeerimise kogusumma (33) mõistlikuks. |
| --- | --- |

4.32.

Kuna 2004. aasta osas ei olnud enamik liikmesriike esitanud teavet hinnangu koostamisel kasutatud meetodite kohta, ei olnud kontrollikojal võimalik kinnitada vähenduse summat (32). Kontrollikoda kontrollis 2005. aasta kalkulatsiooni tervikuna koos komisjoni teostatud kontrollidega ja kuigi mõned liikmesriigid ei ole veel täielikult välja töötanud menetlusi oma hinnangute järjepidevuse tagamiseks, hindab kontrollikoda korrigeerimise kogusumma (33) mõistlikuks.

---

(1)  Sisaldab eelmise eelarveaasta ülejääki ja mitmesuguseid tulusid.

(2)  Liikmesriigid koguvad Euroopa Liidu nimel traditsioonilisi omavahendeid, jättes 25 % suuruse summa sissenõudmiskulude katteks endale.

(3)  Vastupidiselt traditsioonilistele omavahenditele on käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid osamaksed, mis tulenevad ühtsete määrade kohaldamisest liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvutusbaasile või liikmesriikide rahvamajanduse kogutulule ning arvutatakse vastavalt ühenduse eeskirjadele.

(4)  Belgia, Holland, Iirimaa, Luksemburg, Malta, Saksamaa, Tšehhi ja Ühendkuningriik. Lisaks analüüsiti traditsiooniliste omavahendite siseriiklikke raamatupidamissüsteeme Itaalias, Poolas ja Rootsis.

(5)  Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Saksamaa, Soome, Tšehhi ja Ühendkuningriik.

(6)  Nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom) artikkel 18 (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1), määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (ELT L 352, 27.11.2004, lk 1).

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõige 5.

(8)  Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1), määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

(9)  Eriaruanne nr 1/2005 (ELT C 202, 18.8.2005).

(10)  Reservatsioonid on seotud usaldusväärsete kvantitatiivsete andmete ja vastuvõetava metoodika kasutamisega käibemaksudeklaratsioonide koostamisel liikmesriikide poolt ja võimaldamaks paranduste tegemist nendes deklaratsioonides pärast ühenduse õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja aegumist.

(11)  Kümnele uuele liikmesriigile ei ole reservatsioone esitatud, kuna nad esitasid oma esimesed käibemaksudeklaratsioonid 2005. aastal.

(12)  Ühtsel standardil põhinev dokument, millega siseriiklikud statistikaametid esitavad igal aastal Eurostatile rahvamajanduse kogutulu andmed. Need arvud on aluseks rahvamajanduse kogutulu omavahendi arvutamisele.

(13)  Välja arvatud kontrollkäik Saksamaale.

(14)  Vt 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 3.36–3.37.

(15)  Rahvamajanduse kogutulu vahendite osas esitatud reservatsioonid on seotud liikmesriikide käsutuses olevate allikate ja meetoditega, mida kasutatakse rahvamajanduse arvepidamise kokkuvõtete koostamisel ja mis võimaldavad rahvamajanduse kogutulu kokkuvõtetes kohandusi teha pärast ühenduse õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja aegumist.

(16)  Kümnele uuele liikmesriigile ei ole veel praeguse seisuga reservatsioone kehtestatud, kuna nende ESA95 inventarinimestikud tuleb esitada alles 2006. aasta lõpuks.

(17)  Austria, Belgia, Hispaania, Holland, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa ja Taani on teatud täitmata reservatsioonide kohta esitanud muudetud arvnäitajad võimaldamaks komisjonil otsust vastu võtta.

(18)  Vt 2004. eelarveaasta aastaaruande punkte 3.43–3.44 ja vastavasisulisi komisjoni vastuseid.

(19)  Komisjoni 23. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1889/2002, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 448/98, millega täiendatakse ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2223/96 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) raames kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise osas (EÜT L 286, 24.10.2002, lk 11).

(20)  “Rahvamajanduse arvepidamise muudatused 2005. aastal” (“Changes to National Accounts in 2005”), Eurostati 14. veebruari 2006. aasta dokument.

(21)  Nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuse 2000/597/EÜ, Euratom (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) artikli 2 lõige 7 (EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42).

(22)  Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Ungari, Poola, Sloveenia ja Rootsi.

(23)  Tšehhi, Saksamaa, Malta ja Ühendkuningriik.

(24)  Saabunud kaubad, mis sisalduvad tollideklaratsiooni kokkuvõttes, kuid mis ei ole läbinud vajalikke menetlusi nende lõpliku tollikäitlusviisi või kasutuse (nagu vabasse ringlusse väljastamine) määramiseks.

(25)  Ühendkuningriik. Ühenduse tolliseadustiku kohaselt ei ole tavaliselt võimalik täiendavat tollimaksu sisse nõuda enam kui kolm aastat pärast esialgse tollivõla tekkimist.

(26)  Austria, Belgia, Rootsi, Slovakkia, Soome ja Tšehhi.

(27)  Elementi ei rakendatud täielikult üheski külastatud liikmesriigis.

(28)  Elementi rakendati täielikult Belgias, Tšehhis, Austrias, Slovakkias ja Rootsis.

(29)  Esines Austrias, Rootsis, Slovakkias ja Soomes.

(30)  Elementi rakendati täielikult Tšehhis ja Rootsis.

(31)  KOM(2005) 217 lõplik, 25.5.2005.

(32)  Vt 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 3.21–3.22.

(33)  Bilanssi kirjendatud vähenduse summa on 759,2 miljonit eurot.

---

5. PEATÜKK

Ühine põllumajanduspoliitika

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Auditi ulatus

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS)

Pindalatoetus

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) uutes liikmesriikides

Loomapidamistoetused

Oliiviõli

Maaelu arendamine

EL-15

Ajutine maaelu arendamise rahastamisvahend uutele liikmesriikidele

Eksporditoetused

Kauplejatele ja töötlejatele makstud toetuste järelkontroll

Komisjonipoolne raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

Sertifitseerimisasutused

Nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine

Komisjoni raamatupidamise kontrollimise osakondade audit

Järeldused ja soovitused

Eelnevate tähelepanekute järelaudit

Maaelu arendamine: toetus vähemsoodsatele piirkondadele

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi korraldus Euroopa Liidus

Pärast viimast aastaaruannet avaldatud eriaruanded

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 5.1. | Käesolevas peatükis käsitletakse kontrollikoja auditit 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi (põllumajandus) kohta. See hõlmab põllumajandusturgude korraldamiseks ja toetamiseks ning põllumajandustootjatele otsese sissetulekutoetuse maksmiseks tehtavaid kulutusi. Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) (1). 2005. aasta kogukulud olid 48 466 miljonit eurot (2004. aastal 43 579 miljonit eurot) (täpsemalt vt
  diagrammid 5.1
  ja
  5.2
  ). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

5.1.

Käesolevas peatükis käsitletakse kontrollikoja auditit 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi 1. rubriigi (põllumajandus) kohta. See hõlmab põllumajandusturgude korraldamiseks ja toetamiseks ning põllumajandustootjatele otsese sissetulekutoetuse maksmiseks tehtavaid kulutusi. Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) (1). 2005. aasta kogukulud olid 48 466 miljonit eurot (2004. aastal 43 579 miljonit eurot) (täpsemalt vt
  diagrammid 5.1
  ja
  5.2
  ).

Image

Image

| 5.2. | EÜ asutamislepingu alusel kannab Euroopa Komisjon üldvastutust ELi eelarve täitmise eest. Peaaegu kõik põllumajandusvaldkonna kulutused tehakse jagatud halduse põhimõttel (EAGGF tagatisrahastu). See tähendab, et lõplikele abisaajatele (põllumajandustootjad, eraettevõtted, kauplejad, ühendused või avalik-õiguslikud üksused) teevad makseid liikmesriikide poolt kinnitatud makseasutused. Komisjon haldab vahetult vähem kui 1 % kulutustest. |
| --- | --- |

5.2.

EÜ asutamislepingu alusel kannab Euroopa Komisjon üldvastutust ELi eelarve täitmise eest. Peaaegu kõik põllumajandusvaldkonna kulutused tehakse jagatud halduse põhimõttel (EAGGF tagatisrahastu). See tähendab, et lõplikele abisaajatele (põllumajandustootjad, eraettevõtted, kauplejad, ühendused või avalik-õiguslikud üksused) teevad makseid liikmesriikide poolt kinnitatud makseasutused. Komisjon haldab vahetult vähem kui 1 % kulutustest.

| 5.3. | Liikmesriikide deklareeritud kulutused peavad läbima mitu kontrollisüsteemi: |
| --- | --- |

5.3.

Liikmesriikide deklareeritud kulutused peavad läbima mitu kontrollisüsteemi:

| a) | põllumajandustootjate taotluste nõuetekohasuse kontroll ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) (4) kohaselt; |
| --- | --- |

a)

põllumajandustootjate taotluste nõuetekohasuse kontroll ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) (4) kohaselt;

| b) | sektoripõhine, nt oliiviõlisektori või maaelu arendamise valdkonna kontroll; |
| --- | --- |

b)

sektoripõhine, nt oliiviõlisektori või maaelu arendamise valdkonna kontroll;

| c) | põllumajanduskaupade subsideeritud ekspordi füüsiline kontroll (5); |
| --- | --- |

c)

põllumajanduskaupade subsideeritud ekspordi füüsiline kontroll (5);

| d) | äridokumentide maksejärgne kontroll põllumajandussaadustega kauplejate ja nende saaduste töötlejate juures (6); |
| --- | --- |

d)

äridokumentide maksejärgne kontroll põllumajandussaadustega kauplejate ja nende saaduste töötlejate juures (6);

| e) | kontrollimis- ja heakskiitmismenetlus, mille käigus raamatupidamise aastaaruannete täielikkuse ja õigsuse kontrollimisel (finantsotsus) hõlmatakse kõik deklareeritud kulutused ning mitmeaastase menetluse raames kontrollitakse kulutuste seaduslikkust ja korrektsust (vastavusotsused). |
| --- | --- |

e)

kontrollimis- ja heakskiitmismenetlus, mille käigus raamatupidamise aastaaruannete täielikkuse ja õigsuse kontrollimisel (finantsotsus) hõlmatakse kõik deklareeritud kulutused ning mitmeaastase menetluse raames kontrollitakse kulutuste seaduslikkust ja korrektsust (vastavusotsused).

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi ulatus

| 5.4. | Saamaks kinnitust ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, auditeeris kontrollikoda põhilisi järelevalve- ja kontrollisüsteeme (vt punkt 5.3) ja testis EL-15 riikide 25 makseasutuse (mis vastutasid kokku 66 % ÜPP kulutuste eest) kulutustest koostatud juhuslikku maksevalimit (vt
  tabel 5.1
  ) ning 20 makset, mis sooritati ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) (7) alusel uutes liikmesriikides. |
| --- | --- |

5.4.

Saamaks kinnitust ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, auditeeris kontrollikoda põhilisi järelevalve- ja kontrollisüsteeme (vt punkt 5.3) ja testis EL-15 riikide 25 makseasutuse (mis vastutasid kokku 66 % ÜPP kulutuste eest) kulutustest koostatud juhuslikku maksevalimit (vt
  tabel 5.1
  ) ning 20 makset, mis sooritati ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) (7) alusel uutes liikmesriikides.

Tabel 5.1 – Makseasutused 2005. aastal deklareeritud kulutuste järgi

| Nr | Liikmesriik | Makseasutus | Deklareeritud summa milj. eurodes (8) | Osakaal kogu-summast | Märkustega tõend | Otsusest välja jäetud (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prantsusmaa | ONIC | 4 535,37 | 9,36 | × | |
| 2 | Itaalia | AGEA | 3 832,32 | 7,91 | × | × |
| 3 | Ühendkuningriik | RPA | 2 952,11 | 6,09 | | |
| 4 | Kreeka | OPEKEPE | 2 756,08 | 5,69 | | |
| 5 | Prantsusmaa | OFIVAL | 2 401,35 | 4,95 | | |
| 6 | Hispaania | Andalucia | 1 817,00 | 3,75 | | |
| 7 | Iirimaa | DAF | 1 805,72 | 3,72 | | |
| 8 | Taani | EU-direktoratet | 1 223,61 | 2,52 | | |
| 9 | Poola | ARiMR | 1 193,04 | 2,46 | | |
| 10 | Austria | AMA | 1 192,37 | 2,46 | | |
| 11 | Prantsusmaa | ONIOL | 967,48 | 2,00 | | |
| 12 | Hispaania | Castilla-León | 956,40 | 1,97 | | |
| 13 | Rootsi | SJV | 954,42 | 1,97 | | |
| 14 | Soome | MMM | 901,48 | 1,86 | | |
| 15 | Hispaania | Castilla-La Mancha | 882,45 | 1,82 | | |
| 16 | Saksamaa | Niedersachsen | 881,09 | 1,82 | | |
| 17 | Portugal | INGA | 801,25 | 1,65 | | |
| 18 | Ungari | ARDA | 553,72 | 1,14 | | × |
| 19 | Belgia | BIRB | 525,63 | 1,08 | | |
| 20 | Saksamaa | Nordrhein-Westfalen LWK | 524,04 | 1,08 | | |
| 21 | Tšehhi Vabariik | SAIF | 424,82 | 0,88 | | |
| 22 | Holland | Dienst Regelingen | 375,61 | 0,77 | | |
| 23 | Hispaania | Cataluña | 368,39 | 0,76 | | |
| 24 | Saksamaa | BLE | 307,41 | 0,63 | | |
| 25 | Ühendkuningriik | NAWAD | 297,38 | 0,61 | | |
| 26 | Prantsusmaa | ONIFLHOR | 276,03 | 0,57 | × | |
| 27 | Belgia | Région Wallonne | 256,67 | 0,53 | × | |
| 28 | Leedu | NMA | 235,90 | 0,49 | | |
| 29 | Slovakkia | APA | 205,56 | 0,42 | × | |
| 30 | Poola | ARR | 166,46 | 0,34 | | |
| 31 | Holland | PT | 74,33 | 0,15 | | |
| DAS 2005 läbinud | Vahesumma
   (10) | 34 645,52 | 71,47 | | |
| 32 | Saksamaa | Bayern Landwirtschaft | 1 176,61 | 2,43 | × | |
| 33 | Prantsusmaa | CNASEA | 813,81 | 1,68 | × | |
| 34 | Ühendkuningriik | SERAD | 644,32 | 1,33 | | |
| 35 | Hispaania | Extremadura | 633,95 | 1,31 | | |
| 36 | Itaalia | AVEPA | 560,02 | 1,16 | | |
| 37 | Hispaania | Aragón | 535,47 | 1,10 | | |
| 38 | Saksamaa | Baden-Württemberg | 474,29 | 0,98 | × | |
| 39 | Itaalia | AGREA | 444,56 | 0,92 | | |
| 40 | Itaalia | Region Lombardie | 436,96 | 0,90 | | |
| 41 | Saksamaa | Mecklenburg-Vorpommern | 429,65 | 0,89 | | |
| 42 | Holland | PZ | 416,27 | 0,86 | | |
| 43 | Saksamaa | Brandenburg | 412,50 | 0,85 | | |
| 44 | Saksamaa | Sachsen-Anhalt | 404,81 | 0,84 | | |
| 45 | Hispaania | FEGA | 389,87 | 0,80 | | |
| 46 | Saksamaa | Schleswig-Holstein | 382,16 | 0,79 | | |
| 47 | Saksamaa | Hamburg-Jonas | 374,01 | 0,77 | | |
| 48 | Prantsusmaa | FIRS | 355,04 | 0,73 | | |
| 49 | Saksamaa | Sachsen | 345,39 | 0,71 | | |
| 50 | Prantsusmaa | ONILAIT | 329,50 | 0,68 | | |
| 51 | Ühendkuningriik | DARD | 323,06 | 0,67 | × | |
| 52 | Holland | HPA | 291,47 | 0,60 | | |
| 53 | Saksamaa | Thüringen | 291,31 | 0,60 | | |
| 54 | Prantsusmaa | ONIVINS | 270,71 | 0,56 | | |
| 55 | Belgia | ABKL | 252,20 | 0,52 | | |
| 56 | Itaalia | ENR | 248,50 | 0,51 | | |
| 57 | Saksamaa | Hessen | 242,77 | 0,50 | | |
| 58 | Itaalia | ARTEA | 204,07 | 0,42 | | |
| 59 | Saksamaa | Rheinland-Pfalz | 194,53 | 0,40 | | |
| 60 | Hispaania | Valencia | 173,04 | 0,36 | | |
| 61 | Hispaania | Galicia | 151,41 | 0,31 | | |
| 62 | Prantsusmaa | ODEADOM | 129,73 | 0,27 | × | |
| 63 | Hispaania | Navarra | 128,59 | 0,27 | | |
| 64 | Hispaania | Canarias | 121,23 | 0,25 | | |
| 65 | Hispaania | Murcia | 108,91 | 0,22 | × | |
| 66 | Sloveenia | AAMRD | 106,65 | 0,22 | | |
| 67 | Itaalia | SAISA | 99,10 | 0,20 | | |
| 68 | Läti | RSS | 98,86 | 0,20 | | |
| 69 | Portugal | IFADAP | 91,52 | 0,19 | × | × |
| 70 | Hispaania | Asturias | 81,25 | 0,17 | | |
| 71 | Eesti | PRIA | 67,32 | 0,14 | | |
| 72 | Hispaania | País Vasco | 61,34 | 0,13 | | |
| 73 | Hispaania | Madrid | 57,94 | 0,12 | | |
| 74 | Holland | PVE | 52,83 | 0,11 | | |
| 75 | Holland | DLG | 46,07 | 0,10 | | |
| 76 | Luksemburg | Ministère de l'Agriculture | 45,07 | 0,09 | × | × |
| 77 | Hispaania | La Rioja | 43,77 | 0,09 | | |
| 78 | Austria | ZA Salzburg | 43,31 | 0,09 | | |
| 79 | Hispaania | Cantabria | 39,45 | 0,08 | × | |
| 80 | Küpros | CAPO | 38,61 | 0,08 | | |
| 81 | Hispaania | Baleares | 32,51 | 0,07 | | |
| 82 | Saksamaa | Bayern Umwelt | 26,60 | 0,05 | × | × |
| 83 | Itaalia | ARBEA | 25,78 | 0,05 | × | |
| 84 | Saksamaa | Saarland | 21,57 | 0,04 | | |
| 85 | Ühendkuningriik | FC | 13,45 | 0,03 | | |
| 86 | Prantsusmaa | OFIMER | 8,98 | 0,02 | | |
| 87 | Itaalia | FINPIEMONTE | 8,72 | 0,02 | | |
| 88 | Saksamaa | Hamburg | 7,41 | 0,02 | | |
| 89 | Malta | MRAE | 7,33 | 0,02 | | × |
| 90 | Ühendkuningriik | CCW | 4,58 | 0,01 | | |
| 91 | Saksamaa | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,35 | 0,01 | | |
| 92 | Saksamaa | Bremen | 2,28 | 0,00 | | |
| 93 | Hispaania | FROM | 1,91 | 0,00 | × | |
| 94 | Iirimaa | DCMNR | 1,45 | 0,00 | | |
| 95 | Prantsusmaa | SDE | 0,22 | 0,00 | | |
| | | Vahesumma | 13 830,96 | 28,53 | | |
| KOKKU | 48 476,48 | 100,00 | | |
| Allikas: Komisjoni koondaruanne EAGGF tagatisrahastu 2005. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta. |

Nr

Liikmesriik

Makseasutus

Deklareeritud summa milj. eurodes (8)

Osakaal kogu-summast

Märkustega tõend

Otsusest välja jäetud (9)

1

Prantsusmaa

ONIC

4 535,37

9,36

×

2

Itaalia

AGEA

3 832,32

7,91

×

×

3

Ühendkuningriik

RPA

2 952,11

6,09

4

Kreeka

OPEKEPE

2 756,08

5,69

5

Prantsusmaa

OFIVAL

2 401,35

4,95

6

Hispaania

Andalucia

1 817,00

3,75

7

Iirimaa

DAF

1 805,72

3,72

8

Taani

EU-direktoratet

1 223,61

2,52

9

Poola

ARiMR

1 193,04

2,46

10

Austria

AMA

1 192,37

2,46

11

Prantsusmaa

ONIOL

967,48

2,00

12

Hispaania

Castilla-León

956,40

1,97

13

Rootsi

SJV

954,42

1,97

14

Soome

MMM

901,48

1,86

15

Hispaania

Castilla-La Mancha

882,45

1,82

16

Saksamaa

Niedersachsen

881,09

1,82

17

Portugal

INGA

801,25

1,65

18

Ungari

ARDA

553,72

1,14

×

19

Belgia

BIRB

525,63

1,08

20

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen LWK

524,04

1,08

21

Tšehhi Vabariik

SAIF

424,82

0,88

22

Holland

Dienst Regelingen

375,61

0,77

23

Hispaania

Cataluña

368,39

0,76

24

Saksamaa

BLE

307,41

0,63

25

Ühendkuningriik

NAWAD

297,38

0,61

26

Prantsusmaa

ONIFLHOR

276,03

0,57

×

27

Belgia

Région Wallonne

256,67

0,53

×

28

Leedu

NMA

235,90

0,49

29

Slovakkia

APA

205,56

0,42

×

30

Poola

ARR

166,46

0,34

31

Holland

PT

74,33

0,15

DAS 2005 läbinud

Vahesumma
   (10)

34 645,52

71,47

32

Saksamaa

Bayern Landwirtschaft

1 176,61

2,43

×

33

Prantsusmaa

CNASEA

813,81

1,68

×

34

Ühendkuningriik

SERAD

644,32

1,33

35

Hispaania

Extremadura

633,95

1,31

36

Itaalia

AVEPA

560,02

1,16

37

Hispaania

Aragón

535,47

1,10

38

Saksamaa

Baden-Württemberg

474,29

0,98

×

39

Itaalia

AGREA

444,56

0,92

40

Itaalia

Region Lombardie

436,96

0,90

41

Saksamaa

Mecklenburg-Vorpommern

429,65

0,89

42

Holland

PZ

416,27

0,86

43

Saksamaa

Brandenburg

412,50

0,85

44

Saksamaa

Sachsen-Anhalt

404,81

0,84

45

Hispaania

FEGA

389,87

0,80

46

Saksamaa

Schleswig-Holstein

382,16

0,79

47

Saksamaa

Hamburg-Jonas

374,01

0,77

48

Prantsusmaa

FIRS

355,04

0,73

49

Saksamaa

Sachsen

345,39

0,71

50

Prantsusmaa

ONILAIT

329,50

0,68

51

Ühendkuningriik

DARD

323,06

0,67

×

52

Holland

HPA

291,47

0,60

53

Saksamaa

Thüringen

291,31

0,60

54

Prantsusmaa

ONIVINS

270,71

0,56

55

Belgia

ABKL

252,20

0,52

56

Itaalia

ENR

248,50

0,51

57

Saksamaa

Hessen

242,77

0,50

58

Itaalia

ARTEA

204,07

0,42

59

Saksamaa

Rheinland-Pfalz

194,53

0,40

60

Hispaania

Valencia

173,04

0,36

61

Hispaania

Galicia

151,41

0,31

62

Prantsusmaa

ODEADOM

129,73

0,27

×

63

Hispaania

Navarra

128,59

0,27

64

Hispaania

Canarias

121,23

0,25

65

Hispaania

Murcia

108,91

0,22

×

66

Sloveenia

AAMRD

106,65

0,22

67

Itaalia

SAISA

99,10

0,20

68

Läti

RSS

98,86

0,20

69

Portugal

IFADAP

91,52

0,19

×

×

70

Hispaania

Asturias

81,25

0,17

71

Eesti

PRIA

67,32

0,14

72

Hispaania

País Vasco

61,34

0,13

73

Hispaania

Madrid

57,94

0,12

74

Holland

PVE

52,83

0,11

75

Holland

DLG

46,07

0,10

76

Luksemburg

Ministère de l'Agriculture

45,07

0,09

×

×

77

Hispaania

La Rioja

43,77

0,09

78

Austria

ZA Salzburg

43,31

0,09

79

Hispaania

Cantabria

39,45

0,08

×

80

Küpros

CAPO

38,61

0,08

81

Hispaania

Baleares

32,51

0,07

82

Saksamaa

Bayern Umwelt

26,60

0,05

×

×

83

Itaalia

ARBEA

25,78

0,05

×

84

Saksamaa

Saarland

21,57

0,04

85

Ühendkuningriik

FC

13,45

0,03

86

Prantsusmaa

OFIMER

8,98

0,02

87

Itaalia

FINPIEMONTE

8,72

0,02

88

Saksamaa

Hamburg

7,41

0,02

89

Malta

MRAE

7,33

0,02

×

90

Ühendkuningriik

CCW

4,58

0,01

91

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,35

0,01

92

Saksamaa

Bremen

2,28

0,00

93

Hispaania

FROM

1,91

0,00

×

94

Iirimaa

DCMNR

1,45

0,00

95

Prantsusmaa

SDE

0,22

0,00

Vahesumma

13 830,96

28,53

KOKKU

48 476,48

100,00

Allikas: Komisjoni koondaruanne EAGGF tagatisrahastu 2005. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta.

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS)

| 5.5. | IACS on pindalatoetuste, loomapidamistoetuste ja uue ühtse pindalatoetuse kava põhiline haldus- ja kontrollivahend. See koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektroonilisest andmebaasist ja põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ning loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemidest. |
| --- | --- |

5.5.

IACS on pindalatoetuste, loomapidamistoetuste ja uue ühtse pindalatoetuse kava põhiline haldus- ja kontrollivahend. See koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektroonilisest andmebaasist ja põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ning loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemidest.

| 5.6. | Kontrollikoda analüüsis IACSi kontrollistatistikat kõigi liikmesriikide puhul ja auditeeris selle rakendamist paljudes vanades liikmesriikides ning viies (11) uues liikmesriigis nendest kaheksast, kes on otsustanud SAPSi kasutada, ja kahes uues liikmesriigis, (12) kes on valinud traditsioonilised otsetoetuskavad (vt
  5.2
  . ja
  5.3. lisa
  ). |
| --- | --- |

5.6.

Kontrollikoda analüüsis IACSi kontrollistatistikat kõigi liikmesriikide puhul ja auditeeris selle rakendamist paljudes vanades liikmesriikides ning viies (11) uues liikmesriigis nendest kaheksast, kes on otsustanud SAPSi kasutada, ja kahes uues liikmesriigis, (12) kes on valinud traditsioonilised otsetoetuskavad (vt
  5.2
  . ja
  5.3. lisa
  ).

Pindalatoetus

| 5.7. | Kontrollikoda analüüsis 2004. aasta pindaladeklaratsioonide IACSi kontrolli tulemusi liikmesriikides (maksed, mis sooritati 2005) (vt
  tabel 5.2
  ). Kõigi liikmesriikide peale kokku sisaldas vigu 40 % kontrollitud taotlustest. See veamäär vastab 2,1 %-le makseasutuste poolt kontrollitud pindalast. EL-15 osas on viimatinimetatud protsendimäär suurenenud 2003. aasta 1,8 %-lt 2,2 %-le 2004. aastal, ületades seega komisjoni tasandil kehtestatud 2 % olulisuse künnise (13). Uutes liikmesriikides oli see määr madalam: 2004. aastal 2,0 %. Vead, mille makseasutused avastavad oma kontrolli käigus, kontrollides vähemalt 5 % saadud taotlustest, parandatakse enne põllumajandustootjale väljamakse tegemist. IACSi rahuldaval tasemel rakendanud 14 liikmesriigi puhul leiti pisteliste kontrollide tulemusel vigade määraks 1,95 %. |
| --- | --- |

5.7.

Kontrollikoda analüüsis 2004. aasta pindaladeklaratsioonide IACSi kontrolli tulemusi liikmesriikides (maksed, mis sooritati 2005) (vt
  tabel 5.2
  ). Kõigi liikmesriikide peale kokku sisaldas vigu 40 % kontrollitud taotlustest. See veamäär vastab 2,1 %-le makseasutuste poolt kontrollitud pindalast. EL-15 osas on viimatinimetatud protsendimäär suurenenud 2003. aasta 1,8 %-lt 2,2 %-le 2004. aastal, ületades seega komisjoni tasandil kehtestatud 2 % olulisuse künnise (13). Uutes liikmesriikides oli see määr madalam: 2004. aastal 2,0 %. Vead, mille makseasutused avastavad oma kontrolli käigus, kontrollides vähemalt 5 % saadud taotlustest, parandatakse enne põllumajandustootjale väljamakse tegemist. IACSi rahuldaval tasemel rakendanud 14 liikmesriigi puhul leiti pisteliste kontrollide tulemusel vigade määraks 1,95 %.

| 5.7. | Komisjon ei ole fikseerinud 2 % olulisusnivood, mida võiks pidada kulutuste puhul vastuvõetavaks veamääraks. Aasta tegevusaruande reservatsioonide peamine alus, millele kontrollikoda ilmselt viitab, on oluliste puuduste ilmnemine haldus- ja kontrollisüsteemides. 2 % künnist (väljendatuna tegevuspõhise eelarvestamise meetmele kohaldatud finantstingimustes ning välistamata muid konkreetseid künniseid) kasutatakse ainult oluliste puuduste puhul, mida ei hüvitata finantskorrektsiooni meetmetega. Komisjon on seisukohal, et pisteliste kontrollide tulemused pakuvad makstud nõuetes tekkida võiva tõenäolise vea põhjendatud hinnangut, nagu väidetakse kontrollikoja 2004. aasta aruandes. |
| --- | --- |

5.7.

Komisjon ei ole fikseerinud 2 % olulisusnivood, mida võiks pidada kulutuste puhul vastuvõetavaks veamääraks. Aasta tegevusaruande reservatsioonide peamine alus, millele kontrollikoda ilmselt viitab, on oluliste puuduste ilmnemine haldus- ja kontrollisüsteemides. 2 % künnist (väljendatuna tegevuspõhise eelarvestamise meetmele kohaldatud finantstingimustes ning välistamata muid konkreetseid künniseid) kasutatakse ainult oluliste puuduste puhul, mida ei hüvitata finantskorrektsiooni meetmetega. Komisjon on seisukohal, et pisteliste kontrollide tulemused pakuvad makstud nõuetes tekkida võiva tõenäolise vea põhjendatud hinnangut, nagu väidetakse kontrollikoja 2004. aasta aruandes.

Tabel 5.2 – Pindalatoetused, söödamaad ja teised põllukultuurid – IACSi 2004. a kohapealsete kontrollide ja kaugseire tulemused, seotud 2005. a rahuldatud taotlustega

| Liikmesriigid | Esitatud taotlused | Kontrollitud taotlused | Vigadega taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| Arv | Pindala (ha) | Keskmine suurus (ha) | Arv | % | Pindala (ha) | % | Keskmine suurus (ha) | Arv | % | Pindala (ha) | % |
| Belgia | 39 821 | 1 000 289,72 | 25 | 3 815 | 9,6 | 133 656,40 | 13,4 | 35 | 1 584 | 41,5 | 1 273,33 | 1,0 |
| Taani | 47 391 | 2 329 078,35 | 49 | 2 506 | 5,3 | 136 454,12 | 5,9 | 54 | 852 | 34,0 | 1 185,91 | 0,9 |
| Saksamaa | 298 771 | 14 050 886,00 | 47 | 17 798 | 6,0 | 1 093 602,00 | 7,8 | 61 | 7 873 | 44,2 | 6 278,00 | 0,6 |
| Kreeka | 318 947 | 3 995 969,16 | 13 | 39 169 | 12,3 | 1 018 459,45 | 25,5 | 26 | 9 379 | 23,9 | 25 872,12 | 2,5 |
| Hispaania | 420 001 | 17 456 253,40 | 42 | 44 212 | 10,5 | 1 895 096,68 | 10,9 | 43 | 18 793 | 42,5 | 61 788,13 | 3,3 |
| Prantsusmaa | 401 827 | 23 977 233,71 | 60 | 27 365 | 6,8 | 1 975 055,48 | 8,2 | 72 | 12 212 | 44,6 | 11 231,17 | 0,6 |
| Iirimaa | 130 508 | 4 727 823,77 | 36 | 8 892 | 6,8 | 363 336,38 | 7,7 | 41 | 1 441 | 16,2 | 1 468,96 | 0,4 |
| Itaalia | 599 095 | 7 219 935,24 | 12 | 42 540 | 7,1 | 819 002,00 | 11,3 | 19 | 20 212 | 47,5 | 51 457,19 | 6,3 |
| Luksemburg | 1 935 | 121 623,00 | 63 | 113 | 5,8 | 7 200,00 | 5,9 | 64 | 118 | 104,4 | 251,66 | 3,5 |
| Holland | 44 996 | 657 563,25 | 15 | 3 154 | 7,0 | 50 283,43 | 7,6 | 16 | 1 160 | 36,8 | 2 450,47 | 4,9 |
| Austria | 137 677 | 2 538 918,68 | 18 | 8 649 | 6,3 | 184 400,41 | 7,3 | 21 | 5 115 | 59,1 | 4 169,18 | 2,3 |
| Portugal | 130 854 | 1 825 638,94 | 14 | 7 641 | 5,8 | 431 406,95 | 23,6 | 56 | 5 904 | 77,3 | 22 391,65 | 5,2 |
| Soome | 67 090 | 2 086 152,39 | 31 | 4 290 | 6,4 | 160 238,86 | 7,7 | 37 | 2 088 | 48,7 | 1 105,08 | 0,7 |
| Rootsi | 59 058 | 2 763 403,94 | 47 | 3 793 | 6,4 | 206 888,21 | 7,5 | 55 | 2 429 | 64,0 | 6 550,03 | 3,2 |
| Ühendkuningriik | 131 410 | 14 101 732,67 | 107 | 7 091 | 5,4 | 907 565,00 | 6,4 | 128 | 4 335 | 61,1 | 6 898,37 | 0,8 |
| 2004 kokku, EL–15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 495 | 42,3 | 204 371,25 | 2,2 |
| 2003 kokku (14) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 |
| 2002 kokku | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 |
| 2001 kokku | 2 935 273 | 98 275 675,00 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423,00 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786,00 | 2,1 |
| Tšehhi Vabariik | 18 759 | 3 529 134,84 | 188 | 1 344 | 7,2 | 454 565,96 | 12,9 | 338 | 831 | 61,8 | 3 765,64 | 0,8 |
| Eesti | 18 954 | 818 453,31 | 43 | 1 068 | 5,6 | 259 394,41 | 31,7 | 243 | 548 | 51,3 | 1 855,02 | 0,7 |
| Küpros | 39 025 | 173 372,00 | 4 | 1 992 | 5,1 | 33 691,00 | 19,4 | 17 | 1 770 | 88,9 | 5 400,00 | 16,0 |
| Läti | 69 847 | 1 338 352,28 | 19 | 5 220 | 7,5 | 366 043,87 | 27,4 | 70 | 2 667 | 51,1 | 11 539,71 | 3,2 |
| Leedu | 238 068 | 2 550 554,55 | 11 | 17 413 | 7,3 | 352 572,07 | 13,8 | 20 | 7 418 | 42,6 | 6 603,17 | 1,9 |
| Ungari | 208 809 | 5 002 586,57 | 24 | 11 205 | 5,4 | 549 871,90 | 11,0 | 49 | 1 763 | 15,7 | 9 442,44 | 1,7 |
| Malta | 4 981 | 5 152,14 | 1 | 1 011 | 20,3 | 1 940,72 | 37,7 | 2 | 481 | 47,6 | 201,36 | 10,4 |
| Poola | 1 400 401 | 13 689 068,96 | 10 | 78 618 | 5,6 | 1 235 809,26 | 9,0 | 16 | 23 061 | 29,3 | 21 207,68 | 1,7 |
| Sloveenia | 77 049 | 166 113,00 | 2 | 5 093 | 6,6 | 16 725,25 | 10,1 | 3 | 5 232 | 102,7 | 8 944,87 | 53,5 |
| Slovakkia | 12 399 | 1 831 840,09 | 148 | 1 704 | 13,7 | 528 587,61 | 28,9 | 310 | 1 042 | 61,2 | 8 133,01 | 1,5 |
| 2004 kokku, EL–10 | 2 088 292 | 29 104 627,74 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 799 202 | 13,1 | 30 | 44 813 | 35,9 | 77 092,90 | 2,0 |
| KOKKU | 4 917 673 | 127 957 129,96 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 181 847,42 | 10,3 | 38 | 138 308 | 40,0 | 281 464,15 | 2,1 |
| NB1: Kaugseires kasutatakse IACSi rakenduste kontrollimiseks satelliitfotosid või aerofotosid.

  NB2: Aastal N läbiviidud testimine on seotud aastal N + 1 tehtavate maksetega.

  Allikas: liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika. |

Liikmesriigid

Esitatud taotlused

Kontrollitud taotlused

Vigadega taotlused

Arv

Pindala (ha)

Keskmine suurus (ha)

Arv

%

Pindala (ha)

%

Keskmine suurus (ha)

Arv

%

Pindala (ha)

%

Belgia

39 821

1 000 289,72

25

3 815

9,6

133 656,40

13,4

35

1 584

41,5

1 273,33

1,0

Taani

47 391

2 329 078,35

49

2 506

5,3

136 454,12

5,9

54

852

34,0

1 185,91

0,9

Saksamaa

298 771

14 050 886,00

47

17 798

6,0

1 093 602,00

7,8

61

7 873

44,2

6 278,00

0,6

Kreeka

318 947

3 995 969,16

13

39 169

12,3

1 018 459,45

25,5

26

9 379

23,9

25 872,12

2,5

Hispaania

420 001

17 456 253,40

42

44 212

10,5

1 895 096,68

10,9

43

18 793

42,5

61 788,13

3,3

Prantsusmaa

401 827

23 977 233,71

60

27 365

6,8

1 975 055,48

8,2

72

12 212

44,6

11 231,17

0,6

Iirimaa

130 508

4 727 823,77

36

8 892

6,8

363 336,38

7,7

41

1 441

16,2

1 468,96

0,4

Itaalia

599 095

7 219 935,24

12

42 540

7,1

819 002,00

11,3

19

20 212

47,5

51 457,19

6,3

Luksemburg

1 935

121 623,00

63

113

5,8

7 200,00

5,9

64

118

104,4

251,66

3,5

Holland

44 996

657 563,25

15

3 154

7,0

50 283,43

7,6

16

1 160

36,8

2 450,47

4,9

Austria

137 677

2 538 918,68

18

8 649

6,3

184 400,41

7,3

21

5 115

59,1

4 169,18

2,3

Portugal

130 854

1 825 638,94

14

7 641

5,8

431 406,95

23,6

56

5 904

77,3

22 391,65

5,2

Soome

67 090

2 086 152,39

31

4 290

6,4

160 238,86

7,7

37

2 088

48,7

1 105,08

0,7

Rootsi

59 058

2 763 403,94

47

3 793

6,4

206 888,21

7,5

55

2 429

64,0

6 550,03

3,2

Ühendkuningriik

131 410

14 101 732,67

107

7 091

5,4

907 565,00

6,4

128

4 335

61,1

6 898,37

0,8

2004 kokku, EL–15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 495

42,3

204 371,25

2,2

2003 kokku (14)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

2002 kokku

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

2001 kokku

2 935 273

98 275 675,00

33

299 716

10,2

11 638 423,00

11,8

39

105 099

35,1

240 786,00

2,1

Tšehhi Vabariik

18 759

3 529 134,84

188

1 344

7,2

454 565,96

12,9

338

831

61,8

3 765,64

0,8

Eesti

18 954

818 453,31

43

1 068

5,6

259 394,41

31,7

243

548

51,3

1 855,02

0,7

Küpros

39 025

173 372,00

4

1 992

5,1

33 691,00

19,4

17

1 770

88,9

5 400,00

16,0

Läti

69 847

1 338 352,28

19

5 220

7,5

366 043,87

27,4

70

2 667

51,1

11 539,71

3,2

Leedu

238 068

2 550 554,55

11

17 413

7,3

352 572,07

13,8

20

7 418

42,6

6 603,17

1,9

Ungari

208 809

5 002 586,57

24

11 205

5,4

549 871,90

11,0

49

1 763

15,7

9 442,44

1,7

Malta

4 981

5 152,14

1

1 011

20,3

1 940,72

37,7

2

481

47,6

201,36

10,4

Poola

1 400 401

13 689 068,96

10

78 618

5,6

1 235 809,26

9,0

16

23 061

29,3

21 207,68

1,7

Sloveenia

77 049

166 113,00

2

5 093

6,6

16 725,25

10,1

3

5 232

102,7

8 944,87

53,5

Slovakkia

12 399

1 831 840,09

148

1 704

13,7

528 587,61

28,9

310

1 042

61,2

8 133,01

1,5

2004 kokku, EL–10

2 088 292

29 104 627,74

14

124 668

6,0

3 799 202

13,1

30

44 813

35,9

77 092,90

2,0

KOKKU

4 917 673

127 957 129,96

26

345 696

7,0

13 181 847,42

10,3

38

138 308

40,0

281 464,15

2,1

NB1: Kaugseires kasutatakse IACSi rakenduste kontrollimiseks satelliitfotosid või aerofotosid.

NB2: Aastal N läbiviidud testimine on seotud aastal N + 1 tehtavate maksetega.

Allikas: liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

| 5.8. | Kohapealsete kontrollide puhul sisaldavad maatükid, mida kontrollitud taotlustes ei leidu, (15) (vt
  diagramm 5.3
  ) nii juhuslikult kui riskianalüüsi põhjal valitud taotluste kontrollitulemusi. Nagu eelmistel aastatel, oli ka nüüd teatud liikmesriikides veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul – mis on ootustele vastupidine. Kuigi komisjon lahendas selle probleemi määruse (EÜ) nr 118/2004 (16) vastuvõtmisega, ei avaldu tulemused enne 2006. aastat. |
| --- | --- |

5.8.

Kohapealsete kontrollide puhul sisaldavad maatükid, mida kontrollitud taotlustes ei leidu, (15) (vt
  diagramm 5.3
  ) nii juhuslikult kui riskianalüüsi põhjal valitud taotluste kontrollitulemusi. Nagu eelmistel aastatel, oli ka nüüd teatud liikmesriikides veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul – mis on ootustele vastupidine. Kuigi komisjon lahendas selle probleemi määruse (EÜ) nr 118/2004 (16) vastuvõtmisega, ei avaldu tulemused enne 2006. aastat.

| 5.8. | Komisjoni auditid on näidanud, et teatavad liikmesriigid on registreerinud kaugseirekontrolle kui juhuslikke, ehkki põllumajandustootjad on valitud tsoonis riski alusel. Seetõttu on pilt statistikast moonutatud. Kahte liiki valikust tuleneva erinevuse puhul näitab komisjoni analüüs pärast väärast aruandlusest tulenevate valeandmete väljasõelumiseks näitas, et ainult Taanis ja vähemal määral Iirimaal olid juhusliku valiku tulemused riskipõhise valiku omadest suuremad (arvesse ei ole võetud Kreekat). |
| --- | --- |

5.8.

Komisjoni auditid on näidanud, et teatavad liikmesriigid on registreerinud kaugseirekontrolle kui juhuslikke, ehkki põllumajandustootjad on valitud tsoonis riski alusel. Seetõttu on pilt statistikast moonutatud. Kahte liiki valikust tuleneva erinevuse puhul näitab komisjoni analüüs pärast väärast aruandlusest tulenevate valeandmete väljasõelumiseks näitas, et ainult Taanis ja vähemal määral Iirimaal olid juhusliku valiku tulemused riskipõhise valiku omadest suuremad (arvesse ei ole võetud Kreekat).

| 5.9. | Nagu eelmisel aastal, osutus ka nüüd, et umbes 40 % kontrollikoja poolt testitud maksetest sisaldas pindalade enamdeklareerimist võrreldes maatükkide mõõdetud suurusega. Umbes ühe kolmandiku maksete puhul oli tegemist suhteliselt väikeste mõõtmisvigadega ning vähestel juhtudel ka suuremate vigadega. |
| --- | --- |

5.9.

Nagu eelmisel aastal, osutus ka nüüd, et umbes 40 % kontrollikoja poolt testitud maksetest sisaldas pindalade enamdeklareerimist võrreldes maatükkide mõõdetud suurusega. Umbes ühe kolmandiku maksete puhul oli tegemist suhteliselt väikeste mõõtmisvigadega ning vähestel juhtudel ka suuremate vigadega.

| 5.9. | Juhtumid on jõudnud komisjonini hiljuti, mistõttu ei ole komisjonil veel võimalik neid leide kommenteerida. |
| --- | --- |

5.9.

Juhtumid on jõudnud komisjonini hiljuti, mistõttu ei ole komisjonil veel võimalik neid leide kommenteerida.

Image

| 5.10. | Kontrollikoja leiud Kreekas näitavad, et võrreldes eelmise aastaga pole toimunud märkimisväärset paranemist: |
| --- | --- |

5.10.

Kontrollikoja leiud Kreekas näitavad, et võrreldes eelmise aastaga pole toimunud märkimisväärset paranemist:

| 5.10. | |
| --- | --- |

5.10.

| a) | kontrollide tase on madal ja leiud on kas halvasti dokumenteeritud või hoopis dokumenteerimata, aruandlus tulemuste kohta pole usaldusväärne ega põhine alati vahetul kontrollil; |
| --- | --- |

a)

kontrollide tase on madal ja leiud on kas halvasti dokumenteeritud või hoopis dokumenteerimata, aruandlus tulemuste kohta pole usaldusväärne ega põhine alati vahetul kontrollil;

| b) | mõningate Kreeka kohalike asutuste poolt maatükkide mõõtmiseks kasutatav tehnika põhjustab suurema tehnilise hälbe kui lubatud maksimum (5 %). Sellise toimimisviisi finantsmõju ei ole võimalik kvantifitseerida; |
| --- | --- |

b)

mõningate Kreeka kohalike asutuste poolt maatükkide mõõtmiseks kasutatav tehnika põhjustab suurema tehnilise hälbe kui lubatud maksimum (5 %). Sellise toimimisviisi finantsmõju ei ole võimalik kvantifitseerida;

| a) ja b) | 2005. aastal jätkas komisjon laiendatud auditikava ja muude järelevalvemeetmete võtmist Kreeka suhtes. 13 kontrollkäigu hulgas tehti 8 kontrollkäiku ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) või sellega seotud meetmete raames. Puuduste avastamisel võetakse järelmeetmeid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kaudu.
  Kreeka ametiasutused on komisjoni algatusel koostanud puuduste kõrvaldamisele suunatud tegevuskava, et tagada IACSi põhiosiste täiustamine ja tulemuslik kasutamine. Nimetatud tegevuskava hõlmab kontrollikoja osutatud puudusi. Komisjon jälgib pidevalt kava õiget rakendamist. |
| --- | --- |

a) ja b)

2005. aastal jätkas komisjon laiendatud auditikava ja muude järelevalvemeetmete võtmist Kreeka suhtes. 13 kontrollkäigu hulgas tehti 8 kontrollkäiku ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) või sellega seotud meetmete raames. Puuduste avastamisel võetakse järelmeetmeid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kaudu.

Kreeka ametiasutused on komisjoni algatusel koostanud puuduste kõrvaldamisele suunatud tegevuskava, et tagada IACSi põhiosiste täiustamine ja tulemuslik kasutamine. Nimetatud tegevuskava hõlmab kontrollikoja osutatud puudusi. Komisjon jälgib pidevalt kava õiget rakendamist.

| c) | põllumajandustootjate liidud kontrollivad kõigi andmete sisestamist arvutisüsteemi. Süsteemis olevad andmed ei ole turvatud ning põllumajandustootjate liidud saavad neid enne makse tegemist igal ajal muuta, mida nad ka teevad. Arvutisüsteem ei registreeri, millal ja miks algandmeid muudetakse. Paljud neist muudatustest on eeskirjadega vastuolus, kuid neid ei saa täpselt kvantifitseerida; |
| --- | --- |

c)

põllumajandustootjate liidud kontrollivad kõigi andmete sisestamist arvutisüsteemi. Süsteemis olevad andmed ei ole turvatud ning põllumajandustootjate liidud saavad neid enne makse tegemist igal ajal muuta, mida nad ka teevad. Arvutisüsteem ei registreeri, millal ja miks algandmeid muudetakse. Paljud neist muudatustest on eeskirjadega vastuolus, kuid neid ei saa täpselt kvantifitseerida;

| c) | Komisjon on korduvalt kritiseerinud põllumajandustootjate liitude rolli nõudemenetluses ning nõudnud 2004. aasta juunis ametlikult, et ametiasutused rakendaks uue menetluse. Kreeka ametiasutused on kaasanud selle 2006. aastal oma rakendamise tegevuskavasse.
  Kontrollikoja tähelepanek on tõene ainult kuni 2004. taotlemisaasta lõpuni (2005. majandusaasta). Alates 2005. taotlemisaastast on Kreeka ametiasutused võtnud kasutusele kontrolljälje, mis võimaldab jälgida kõiki algsete andmete muutmisi. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on korduvalt kritiseerinud põllumajandustootjate liitude rolli nõudemenetluses ning nõudnud 2004. aasta juunis ametlikult, et ametiasutused rakendaks uue menetluse. Kreeka ametiasutused on kaasanud selle 2006. aastal oma rakendamise tegevuskavasse.

Kontrollikoja tähelepanek on tõene ainult kuni 2004. taotlemisaasta lõpuni (2005. majandusaasta). Alates 2005. taotlemisaastast on Kreeka ametiasutused võtnud kasutusele kontrolljälje, mis võimaldab jälgida kõiki algsete andmete muutmisi.

| d) | endiselt avastas kontrollikoda pindalade enamdeklareerimist põllumajandustootjate taotlustes. |
| --- | --- |

d)

endiselt avastas kontrollikoda pindalade enamdeklareerimist põllumajandustootjate taotlustes.

| 5.11. | Pindala, millele toetust taotletakse ja millele põllumajandustootja toetust saab, võib olla kontrolli käigus mõõdetust suurem või väiksem, kui see jääb teatava tehnilise hälbe piiresse. Sloveenias aga kohaldati pindala enamdeklareerimise korral 4 % hälvet valesti, põhjustades enammakseid. |
| --- | --- |

5.11.

Pindala, millele toetust taotletakse ja millele põllumajandustootja toetust saab, võib olla kontrolli käigus mõõdetust suurem või väiksem, kui see jääb teatava tehnilise hälbe piiresse. Sloveenias aga kohaldati pindala enamdeklareerimise korral 4 % hälvet valesti, põhjustades enammakseid.

| 5.11. | Komisjoni talitused tuvastasid selle punkti juba oma 2005. aasta märtsi järelpärimises ning teavitasid sellest liikmesriike kirja teel sama aasta septembris. See punkt ja muud leiud kuuluvad raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse alla. |
| --- | --- |

5.11.

Komisjoni talitused tuvastasid selle punkti juba oma 2005. aasta märtsi järelpärimises ning teavitasid sellest liikmesriike kirja teel sama aasta septembris. See punkt ja muud leiud kuuluvad raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse alla.

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) uutes liikmesriikides

| 5.12. | IACSi põhielemendiks on maatükkide identifitseerimise süsteem (LPIS), mis sisaldab kogu põllumajandusmaa registrit. Seitsmest uuest liikmesriigist, mida kontrollikoda kohapeal kontrollis, olid neli otsustanud kasutada maatükkide identifitseerimise süsteemis võrdlusmaatükkidena (17) tootmisühikuid. Ülejäänud kolm olid võrdlusmaatüki määratlenud katastriüksusena. |
| --- | --- |

5.12.

IACSi põhielemendiks on maatükkide identifitseerimise süsteem (LPIS), mis sisaldab kogu põllumajandusmaa registrit. Seitsmest uuest liikmesriigist, mida kontrollikoda kohapeal kontrollis, olid neli otsustanud kasutada maatükkide identifitseerimise süsteemis võrdlusmaatükkidena (17) tootmisühikuid. Ülejäänud kolm olid võrdlusmaatüki määratlenud katastriüksusena.

| 5.13. | Kontrollikoja audit näitas, et ühtset pindalatoetuse kava (SAPS) kohaldavate ja võrdlusmaatükkidena tootmisblokke kasutavate auditeeritud liikmesriikide hulgas sisaldab maatükkide identifitseerimise süsteem üksnes Tšehhi Vabariigis põllumajanduslike maatükkide abikõlblikkuse andmeid. Teistes liikmesriikides sisaldab maatükkide identifitseerimise süsteem ainult võrdlusmaatükkide abikõlblikkuse andmeid. Need liikmesriigid aga ei nõudnud taotlusele selliste andmete ja dokumentide lisamist, mis võimaldaksid iga põllumajandusliku maatüki asukoha määrata ja maatükki mõõta, (18) mistõttu ei olnud ametiasutustele kättesaadav teave piisav tagamaks iga põllumajandusliku maatüki usaldusväärset identifitseerimist. Niisugune eeskirjade eiramine mõjutas kontrollide tõhusust ning vigade avastamise ja ennetamise suutlikkust. |
| --- | --- |

5.13.

Kontrollikoja audit näitas, et ühtset pindalatoetuse kava (SAPS) kohaldavate ja võrdlusmaatükkidena tootmisblokke kasutavate auditeeritud liikmesriikide hulgas sisaldab maatükkide identifitseerimise süsteem üksnes Tšehhi Vabariigis põllumajanduslike maatükkide abikõlblikkuse andmeid. Teistes liikmesriikides sisaldab maatükkide identifitseerimise süsteem ainult võrdlusmaatükkide abikõlblikkuse andmeid. Need liikmesriigid aga ei nõudnud taotlusele selliste andmete ja dokumentide lisamist, mis võimaldaksid iga põllumajandusliku maatüki asukoha määrata ja maatükki mõõta, (18) mistõttu ei olnud ametiasutustele kättesaadav teave piisav tagamaks iga põllumajandusliku maatüki usaldusväärset identifitseerimist. Niisugune eeskirjade eiramine mõjutas kontrollide tõhusust ning vigade avastamise ja ennetamise suutlikkust.

| 5.13. | Kuni põllumajanduslikult kasutatavad maatükid jäävad võrdlusmaatüki või ühiku piiresse ega ületa võrdlusmaatüki kogu abikõlbikku pindala, on põllumajandusliku maatüki abikõlblikkus põhimõtteliselt tõestatud. |
| --- | --- |

5.13.

Kuni põllumajanduslikult kasutatavad maatükid jäävad võrdlusmaatüki või ühiku piiresse ega ületa võrdlusmaatüki kogu abikõlbikku pindala, on põllumajandusliku maatüki abikõlblikkus põhimõtteliselt tõestatud.

Komisjon viis aastatel 2004–2005 igas liikmesriigis läbi kohapealseid auditeid ning, ehkki tuvastas mõnes maatükkide identifitseerimise süsteemis (LPIS) puudujääke, jäi ta nende rakendamise tasemega esimestel aastatel üldiselt rahule. Kuid ristkontrollimise toimimine sõltub põllumajanduslike maatükkide identifitseerimiseks süsteemi salvestatud andmete kvaliteedist, mistõttu komisjon on audititega seoses rõhutanud vajadust üksuse suurust vähendada ning visandanud viisid, kuidas seda saavutada. Viimaste teabevahetuste järgi on ilmne, et tänu neile soovitustele toimumas on olulised parandused.

| 5.14. | Selle tulemusena jäävad põllumajanduslike maatükkide enam- ja/või topeltdeklareerimised avastamata, kui taotlustes ei ole ületatud võrdlusmaatüki suurust. Kui üks põllumajandustootja mõne maatüki osas taotlust ei esita või taotleb toetust vaid osale maatükist, võib see kompenseerida teise põllumajandustootja topelt- või enamdeklareerimise, mistõttu tegelikku enam- ja/või topeltdeklareerimist ühe võrdlusmaatüki piires ei ole võimalik täpselt välja selgitada. Seega toetuse vähendamist ja karistusi kas ei kohaldata või on need ebapiisavad (19) Näiteks Ungaris ja Slovakkias viis see omavoliliste vähendamiste ja sanktsioonideni juhtudel, kui võrdlusmaatüki suurus taotlustes oli ületatud, kuid vastutust enamdeklareerimise eest ei olnud võimalik omistada ühelegi konkreetsele põllumajandustootjale. Üheski külastatud liikmesriigis ei kehtinud kohustust vaadata üle tootmisühiku kõik maatükid, mille kohta olid taotlused esitatud. |
| --- | --- |

5.14.

Selle tulemusena jäävad põllumajanduslike maatükkide enam- ja/või topeltdeklareerimised avastamata, kui taotlustes ei ole ületatud võrdlusmaatüki suurust. Kui üks põllumajandustootja mõne maatüki osas taotlust ei esita või taotleb toetust vaid osale maatükist, võib see kompenseerida teise põllumajandustootja topelt- või enamdeklareerimise, mistõttu tegelikku enam- ja/või topeltdeklareerimist ühe võrdlusmaatüki piires ei ole võimalik täpselt välja selgitada. Seega toetuse vähendamist ja karistusi kas ei kohaldata või on need ebapiisavad (19) Näiteks Ungaris ja Slovakkias viis see omavoliliste vähendamiste ja sanktsioonideni juhtudel, kui võrdlusmaatüki suurus taotlustes oli ületatud, kuid vastutust enamdeklareerimise eest ei olnud võimalik omistada ühelegi konkreetsele põllumajandustootjale. Üheski külastatud liikmesriigis ei kehtinud kohustust vaadata üle tootmisühiku kõik maatükid, mille kohta olid taotlused esitatud.

| 5.14. | Kontrollikoja kirjeldatud riskid on loomupärased füüsiliste üksuste põhistele LPISdele nii vanades kui ka uutes liikmesriikides ning neid tuleb ohjata üksuse suuruse piiramise teel. Visandkaartide või muu graafilise materjali kasutamine vähendab ohte veelgi, kuid kahtluste korral on soovitatava tava kohaselt vaja üle vaadata kõik üksuse maatükid. |
| --- | --- |

5.14.

Kontrollikoja kirjeldatud riskid on loomupärased füüsiliste üksuste põhistele LPISdele nii vanades kui ka uutes liikmesriikides ning neid tuleb ohjata üksuse suuruse piiramise teel. Visandkaartide või muu graafilise materjali kasutamine vähendab ohte veelgi, kuid kahtluste korral on soovitatava tava kohaselt vaja üle vaadata kõik üksuse maatükid.

Komisjon on seisukohal, et füüsilistel üksustel põhinevad LPISid on õige kohaldamise korral kõige sobivam vahend, mis võimaldab piire koheselt tuvastada (üldjuhul lihtsamalt kui katastripõhiste LPISide puhul).

| 5.15. | Kohapealse kontrolli käigus on võimalik enam- ja vähemdeklareeritud maatükid omavahel tasakaalustada, kui katastrijärgset pindala pole ületatud. Poolas kasutati teistel maatükkidel leitud pindala puudujääkide tasakaalustamiseks mõõdetud pindala, mis oli suurem kui katastrijärgset maatüki pindala. Selle vea finantsmõju ei ole võimalik kvantifitseerida. |
| --- | --- |

5.15.

Kohapealse kontrolli käigus on võimalik enam- ja vähemdeklareeritud maatükid omavahel tasakaalustada, kui katastrijärgset pindala pole ületatud. Poolas kasutati teistel maatükkidel leitud pindala puudujääkide tasakaalustamiseks mõõdetud pindala, mis oli suurem kui katastrijärgset maatüki pindala. Selle vea finantsmõju ei ole võimalik kvantifitseerida.

| 5.15. | Komisjon on selle probleemi tuvastanud ning tegeleb sellega. |
| --- | --- |

5.15.

Komisjon on selle probleemi tuvastanud ning tegeleb sellega.

| a) | Komisjon kavatseb sellega tegeleda kahepoolsetel kohtumistel liikmesriikidega. |
| --- | --- |

a)

Komisjon kavatseb sellega tegeleda kahepoolsetel kohtumistel liikmesriikidega.

| b) | Sellega hakatakse tegelema komisjoni talituste järelpärimiste ajal. |
| --- | --- |

b)

Sellega hakatakse tegelema komisjoni talituste järelpärimiste ajal.

| 5.16. | Muid probleeme leiti järgmistes riikides: |
| --- | --- |

5.16.

Muid probleeme leiti järgmistes riikides:

| a) | Ungaris: kontrollitulemusi ei võetud SAPSi maksete arvutamisel arvesse või ei tehtud seda õigesti (20); |
| --- | --- |

a)

Ungaris: kontrollitulemusi ei võetud SAPSi maksete arvutamisel arvesse või ei tehtud seda õigesti (20);

| b) | Poolas: siseriiklikke lisamakseid (21) tehti rangematel tingimustel kui SAPSi makseid. Kui siseriiklikud kriteeriumid polnud täidetud, vähendati SAPSi makseid analoogselt siseriiklike maksetega, kuigi SAPSi kriteeriumid olid täidetud. See ei ole kooskõlas ELi õigusaktidega. Peale selle võimaldatakse halduslikul ristkontrollimisel teatud hälvet, kui on leitud erinevusi taotlustes märgitud pindala ja maatükkide identifitseerimise süsteemis registreeritud abikõlbliku pindala vahel; see aga on lubatud ainult kohapeal kontrollitud maatükkide puhul. |
| --- | --- |

b)

Poolas: siseriiklikke lisamakseid (21) tehti rangematel tingimustel kui SAPSi makseid. Kui siseriiklikud kriteeriumid polnud täidetud, vähendati SAPSi makseid analoogselt siseriiklike maksetega, kuigi SAPSi kriteeriumid olid täidetud. See ei ole kooskõlas ELi õigusaktidega. Peale selle võimaldatakse halduslikul ristkontrollimisel teatud hälvet, kui on leitud erinevusi taotlustes märgitud pindala ja maatükkide identifitseerimise süsteemis registreeritud abikõlbliku pindala vahel; see aga on lubatud ainult kohapeal kontrollitud maatükkide puhul.

| 5.17. | Viies liikmesriigis (22) ei viidud läbi või ei dokumenteeritud kohaldatavate riskitegurite hindamist 2004. aasta taotlusperioodi osas ega kasutatud 2005. aasta taotlusperioodi osas (seoses 2006. eelarveaastaga). |
| --- | --- |

5.17.

Viies liikmesriigis (22) ei viidud läbi või ei dokumenteeritud kohaldatavate riskitegurite hindamist 2004. aasta taotlusperioodi osas ega kasutatud 2005. aasta taotlusperioodi osas (seoses 2006. eelarveaastaga).

| 5.17. | Üldise statistika ja selle kasutamise parandamise kava raames on komisjoni talitused alates 2005. aastast oma kohtumistel liikmesriikidega soovitanud neil viia läbi riskitegurite hindamine. |
| --- | --- |

5.17.

Üldise statistika ja selle kasutamise parandamise kava raames on komisjoni talitused alates 2005. aastast oma kohtumistel liikmesriikidega soovitanud neil viia läbi riskitegurite hindamine.

| 5.18. | Kui liikmesriigis maksmisele kuuluva toetuse kogusumma ületas riigi finantsraamistiku, tuli SAPSi kohaselt vastavalt proportsionaalselt vähendada toetust hektari kohta. Liikmesriigid pidid teavitama komisjoni vähendamise määrast 30. novembriks 2004. Tšehhi ametivõimud ei suutnud põhjendada taotlustega hõlmatud kogupindalale vastavat arvu, mida kasutati toetuse vähenduse arvutamiseks ja mis oli vastavalt 1,63 %. Ungari ja Leedu ei teinud lõplikku vähenduskoefitsienti teatavaks ettenähtud tähtajaks. |
| --- | --- |

5.18.

Kui liikmesriigis maksmisele kuuluva toetuse kogusumma ületas riigi finantsraamistiku, tuli SAPSi kohaselt vastavalt proportsionaalselt vähendada toetust hektari kohta. Liikmesriigid pidid teavitama komisjoni vähendamise määrast 30. novembriks 2004. Tšehhi ametivõimud ei suutnud põhjendada taotlustega hõlmatud kogupindalale vastavat arvu, mida kasutati toetuse vähenduse arvutamiseks ja mis oli vastavalt 1,63 %. Ungari ja Leedu ei teinud lõplikku vähenduskoefitsienti teatavaks ettenähtud tähtajaks.

| 5.18–5.19. | Komisjon tegeleb kontrollikoja tähelepanekutega. |
| --- | --- |

5.18–5.19.

Komisjon tegeleb kontrollikoja tähelepanekutega.

| 5.19. | Vastavalt eeskirjadele tuli SAPSi toetus välja maksta ühekorraga, ajavahemikus 16. oktoobrist 2004 kuni 30. aprillini 2005. Ungari tegi kaks makset. Sellisel toimimisviisil puudub õiguslik alus. |
| --- | --- |

5.19.

Vastavalt eeskirjadele tuli SAPSi toetus välja maksta ühekorraga, ajavahemikus 16. oktoobrist 2004 kuni 30. aprillini 2005. Ungari tegi kaks makset. Sellisel toimimisviisil puudub õiguslik alus.

| 5.20. | 20st kontrollikoja poolt juhuslikult valitud SAPSi tehingust koosnevast valimist leiti viis enammakset, kusjuures veamäär oli märkimisväärselt suur. Neist neli olid tingitud taotlejate enamdeklareeringutest ja viies sisaldus taotluse muudatuses, mis oli tehtud pärast ettenähtud tähtaega. |
| --- | --- |

5.20.

20st kontrollikoja poolt juhuslikult valitud SAPSi tehingust koosnevast valimist leiti viis enammakset, kusjuures veamäär oli märkimisväärselt suur. Neist neli olid tingitud taotlejate enamdeklareeringutest ja viies sisaldus taotluse muudatuses, mis oli tehtud pärast ettenähtud tähtaega.

| 5.20. | Komisjon vaatab kontrollikoja audiitorite leiud üle. |
| --- | --- |

5.20.

Komisjon vaatab kontrollikoja audiitorite leiud üle.

Loomapidamistoetused

| 5.21. | Komisjoni statistika loomapidamistoetuste kohta näitab loomade arvu, kelle osas põllumajandustootjad on esitanud toetusetaotlused, kuid kontrollijad on tuvastanud, et neid ei eksisteeri või nad pole abikõlblikud. Suurima toetuskava, ammlehmatoetuse (vt
  tabel 5.3
  ja
  diagramm 5.4
  ) suhtes kontrollisid liikmesriigid 14,9 % toetuse saamiseks esitatud loomadest ning leidsid, et 1,8 % neist ei eksisteeri või on abikõlbmatud. Liikmesriigiti see veiste arvu vea protsendimäär üldiselt veidi varieerub. Itaalias, Maltal ja Sloveenias on see siiski väga kõrge (ammlehmatoetuse osas Itaalias 11,4 % ja Sloveenias 48,2 % ning veiseliha eritoetuse osas Maltal 11,8 %, Itaalias 21,8 % ja Sloveenias 56,2 %). |
| --- | --- |

5.21.

Komisjoni statistika loomapidamistoetuste kohta näitab loomade arvu, kelle osas põllumajandustootjad on esitanud toetusetaotlused, kuid kontrollijad on tuvastanud, et neid ei eksisteeri või nad pole abikõlblikud. Suurima toetuskava, ammlehmatoetuse (vt
  tabel 5.3
  ja
  diagramm 5.4
  ) suhtes kontrollisid liikmesriigid 14,9 % toetuse saamiseks esitatud loomadest ning leidsid, et 1,8 % neist ei eksisteeri või on abikõlbmatud. Liikmesriigiti see veiste arvu vea protsendimäär üldiselt veidi varieerub. Itaalias, Maltal ja Sloveenias on see siiski väga kõrge (ammlehmatoetuse osas Itaalias 11,4 % ja Sloveenias 48,2 % ning veiseliha eritoetuse osas Maltal 11,8 %, Itaalias 21,8 % ja Sloveenias 56,2 %).

| 5.21. | Kuigi saab nõustuda, et Itaalia statistika näitab suhteliselt suurt vähenduste osatähtsust, on põllumajandustootjate osatähtsus võrreldes 2004. aastaga silmanähtavalt vähenenud, mis viitab, et probleemid keskenduvad vähemale arvule põllumajandustootjatele. Seda küsimust arutatakse Itaalia ametiasutustega, et tuvastada paremini selle kõrge osatähtsuse põhjused. |
| --- | --- |

5.21.

Kuigi saab nõustuda, et Itaalia statistika näitab suhteliselt suurt vähenduste osatähtsust, on põllumajandustootjate osatähtsus võrreldes 2004. aastaga silmanähtavalt vähenenud, mis viitab, et probleemid keskenduvad vähemale arvule põllumajandustootjatele. Seda küsimust arutatakse Itaalia ametiasutustega, et tuvastada paremini selle kõrge osatähtsuse põhjused.

Malta ja Sloveenia kontrollimine paljastas, et nende statistika ei ole usaldusväärne ning komisjon nõudis neilt parandatud statistikat.

Tabel 5.3 – Ammlehmade toetuste IACSi kontrollid – 2004. a läbiviidud kohapealsete kontrollide tulemused seoses 2005. a rahuldatud taotlustega

| Liikmesriik | Kontrollitud taotlused | Kontrollitud taotlused, mis lükati osaliselt tagasi | Kontrollitud taotlused, mis lükati täielikult tagasi | Kontrollitud loomad | Kontrollitud loomad, mille eest toetuse maksmisest keelduti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esitatud taotluste koguarv | Arv | % | Arv | % | Arv | % | Taotlustega hõlmatud loomade koguarv | Arv | % | Arv | % |
| Belgia | 14 886 | 707 | 4,7 | 6 | 0,8 | 3 | 0,4 | 395 197 | 30 885 | 7,8 | 58 | 0,2 |
| Taani | 8 650 | 1 047 | 12,1 | 5 | 0,5 | 3 | 0,3 | 109 355 | 25 066 | 22,9 | 18 | 0,1 |
| Saksamaa | 32 899 | 3 508 | 10,7 | 227 | 6,5 | 81 | 2,3 | 641 781 | 87 995 | 13,7 | 1 125 | 1,3 |
| Kreeka | 10 849 | 3 728 | 34,4 | 201 | 5,4 | 22 | 0,6 | 209 825 | 125 424 | 59,8 | 1 179 | 0,9 |
| Hispaania | 59 800 | 5 195 | 8,7 | 293 | 5,6 | 44 | 0,8 | 1 758 858 | 311 213 | 17,7 | 4 188 | 1,3 |
| Prantsusmaa | 117 249 | 13 958 | 11,9 | 1 024 | 7,3 | 217 | 1,6 | 4 214 721 | 548 148 | 13,0 | 2 181 | 0,4 |
| Iirimaa | 61 840 | 4 698 | 7,6 | 421 | 9,0 | 19 | 0,4 | 1 104 521 | 132 916 | 12,0 | 603 | 0,5 |
| Itaalia | 55 850 | 8 443 | 15,1 | 212 | 2,5 | 288 | 3,4 | 763 119 | 122 665 | 16,1 | 13 954 | 11,4 |
| Luksemburg | 491 | 62 | 12,6 | 4 | 6,5 | 0 | 0,0 | 23 288 | 4 959 | 21,3 | 12 | 0,2 |
| Holland | 4 549 | 648 | 14,2 | 16 | 2,5 | 30 | 4,6 | 73 105 | 10 015 | 13,7 | 141 | 1,4 |
| Austria | 92 616 | 6 563 | 7,1 | 408 | 6,2 | 79 | 1,2 | 403 022 | 69 724 | 17,3 | 876 | 1,3 |
| Portugal | 24 849 | 2 792 | 11,2 | 91 | 3,3 | 41 | 1,5 | 364 386 | 59 322 | 16,3 | 345 | 0,6 |
| Soome | 1 666 | 225 | 13,5 | 29 | 12,9 | 4 | 1,8 | 41 499 | 6 714 | 16,2 | 126 | 1,9 |
| Rootsi | 9 809 | 590 | 6,0 | 2 | 0,3 | 1 | 0,2 | 152 363 | 10 661 | 7,0 | 8 | 0,1 |
| Ühendkuningriik | 43 778 | 5 457 | 12,5 | 410 | 7,5 | 33 | 0,6 | 1 709 788 | 235 665 | 13,8 | 1 499 | 0,6 |
| EL-15 kokku | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Sloveenia | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| EL-2 kokku | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| 2004 kokku – EL-17 | 567 594 | 60 453 | 10,7 | 4 174 | 6,9 | 910 | 1,5 | 12 063 365 | 1 794 928 | 14,9 | 32 847 | 1,8 |
| 2004 kokku – EL-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| 2003 kokku – EL-15
   (23) | 522 146 | 66 340 | 12,7 | 4 596 | 6,9 | 1 683 | 2,5 | 11 998 677 | 2 060 855 | 17,2 | 25 052 | 1,2 |
| 2002 kokku – EL-15 | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| NB 1: Taotlus lükatakse täielikult tagasi, kui deklareeritud loomade arvu ja abikõlblikuks määratletud loomade arvu vaheline erinevus on üle 20 % või kui erinevus tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest.

  NB 2: Aastal N läbiviidud testimine on seotud aastal N + 1 tehtavate maksetega.

  Allikas: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika. |

Liikmesriik

Kontrollitud taotlused

Kontrollitud taotlused, mis lükati osaliselt tagasi

Kontrollitud taotlused, mis lükati täielikult tagasi

Kontrollitud loomad

Kontrollitud loomad, mille eest toetuse maksmisest keelduti

Esitatud taotluste koguarv

Arv

%

Arv

%

Arv

%

Taotlustega hõlmatud loomade koguarv

Arv

%

Arv

%

Belgia

14 886

707

4,7

6

0,8

3

0,4

395 197

30 885

7,8

58

0,2

Taani

8 650

1 047

12,1

5

0,5

3

0,3

109 355

25 066

22,9

18

0,1

Saksamaa

32 899

3 508

10,7

227

6,5

81

2,3

641 781

87 995

13,7

1 125

1,3

Kreeka

10 849

3 728

34,4

201

5,4

22

0,6

209 825

125 424

59,8

1 179

0,9

Hispaania

59 800

5 195

8,7

293

5,6

44

0,8

1 758 858

311 213

17,7

4 188

1,3

Prantsusmaa

117 249

13 958

11,9

1 024

7,3

217

1,6

4 214 721

548 148

13,0

2 181

0,4

Iirimaa

61 840

4 698

7,6

421

9,0

19

0,4

1 104 521

132 916

12,0

603

0,5

Itaalia

55 850

8 443

15,1

212

2,5

288

3,4

763 119

122 665

16,1

13 954

11,4

Luksemburg

491

62

12,6

4

6,5

0

0,0

23 288

4 959

21,3

12

0,2

Holland

4 549

648

14,2

16

2,5

30

4,6

73 105

10 015

13,7

141

1,4

Austria

92 616

6 563

7,1

408

6,2

79

1,2

403 022

69 724

17,3

876

1,3

Portugal

24 849

2 792

11,2

91

3,3

41

1,5

364 386

59 322

16,3

345

0,6

Soome

1 666

225

13,5

29

12,9

4

1,8

41 499

6 714

16,2

126

1,9

Rootsi

9 809

590

6,0

2

0,3

1

0,2

152 363

10 661

7,0

8

0,1

Ühendkuningriik

43 778

5 457

12,5

410

7,5

33

0,6

1 709 788

235 665

13,8

1 499

0,6

EL-15 kokku

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0

0,0

0

0,0

Sloveenia

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

EL-2 kokku

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

2004 kokku – EL-17

567 594

60 453

10,7

4 174

6,9

910

1,5

12 063 365

1 794 928

14,9

32 847

1,8

2004 kokku – EL-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

2003 kokku – EL-15
   (23)

522 146

66 340

12,7

4 596

6,9

1 683

2,5

11 998 677

2 060 855

17,2

25 052

1,2

2002 kokku – EL-15

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

NB 1: Taotlus lükatakse täielikult tagasi, kui deklareeritud loomade arvu ja abikõlblikuks määratletud loomade arvu vaheline erinevus on üle 20 % või kui erinevus tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest.

NB 2: Aastal N läbiviidud testimine on seotud aastal N + 1 tehtavate maksetega.

Allikas: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

Image

| 5.22. | Lamba- ja kitsetoetuste osas on enamdeklareeritud loomade osakaal kahanenud 2003. aasta 8,2 %-lt 6,3 %-le. Itaalia ja Sloveenia teatasid lamba- ja kitsetoetuste osas oluliselt suuremast veamäärast (vastavalt 10 % ja 24,1 %) kui teised liikmesriigid (1,2 %). Kontrollikoda leidis probleeme Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Hollandis ja Ühendkuningriigis. Tõuraamatuid ei peetud korralikult. Neile raamatutele ei saa toetuda ei loomapidamisaja nõuete täitmise kinnitamisel ega taotluses toodud ja kontrollimisel leitud lammaste arvu kõrvutamisel. |
| --- | --- |

5.22.

Lamba- ja kitsetoetuste osas on enamdeklareeritud loomade osakaal kahanenud 2003. aasta 8,2 %-lt 6,3 %-le. Itaalia ja Sloveenia teatasid lamba- ja kitsetoetuste osas oluliselt suuremast veamäärast (vastavalt 10 % ja 24,1 %) kui teised liikmesriigid (1,2 %). Kontrollikoda leidis probleeme Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Hollandis ja Ühendkuningriigis. Tõuraamatuid ei peetud korralikult. Neile raamatutele ei saa toetuda ei loomapidamisaja nõuete täitmise kinnitamisel ega taotluses toodud ja kontrollimisel leitud lammaste arvu kõrvutamisel.

| 5.22. | Itaalia ja Sloveenia leidude kohta leiate lisateavet vastusest punktile 5.20. |
| --- | --- |

5.22.

Itaalia ja Sloveenia leidude kohta leiate lisateavet vastusest punktile 5.20.

Komisjoni 2005. aasta kontrollkäikude käigus Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Madalmaades ja muudes liikmesriikides tuvastati puudusi tõuraamatute pidamises põllumajandustootjate poolt ning neid leide võetakse arvesse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses.

| 5.23. | Maltal arvutati veise- ja lambatoetustele kohaldatavaid toetusevähendusi ja trahve järjekindlalt valesti. |
| --- | --- |

5.23.

Maltal arvutati veise- ja lambatoetustele kohaldatavaid toetusevähendusi ja trahve järjekindlalt valesti.

| 5.23. | Sellega tegeletakse edasi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus pärast kontrollikoja leidude üksikasjade kättesaamist. |
| --- | --- |

5.23.

Sellega tegeletakse edasi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus pärast kontrollikoja leidude üksikasjade kättesaamist.

| 5.24. | Üldiselt on riikide statistika loomapidamistoetuste kohta ikka veel vähem usaldusväärne kui analoogne pindalatoetuse taotluste statistika. Enammaksete risk on suurem loomade sagedase liikumise ja loomapidamise toetuskavade keerukate tingimuste tõttu. Kokkuvõttes ei andnud kontrollikoja omapoolne testimine tõendeid, mis oleksid IACSi statistikast märkimisväärselt erinenud. |
| --- | --- |

5.24.

Üldiselt on riikide statistika loomapidamistoetuste kohta ikka veel vähem usaldusväärne kui analoogne pindalatoetuse taotluste statistika. Enammaksete risk on suurem loomade sagedase liikumise ja loomapidamise toetuskavade keerukate tingimuste tõttu. Kokkuvõttes ei andnud kontrollikoja omapoolne testimine tõendeid, mis oleksid IACSi statistikast märkimisväärselt erinenud.

Oliiviõli

| 5.25. | Kontrollikoda vaatas läbi üheksa oliiviõli tootmistoetuse makset Hispaanias, Kreekas ja Itaalias (24) – need liikmesriigid deklareerisid toetusi umbes 2 000 miljoni euro ulatuses. Kõik tehingud sisaldasid kas enammakset ja/või üht või mitut vormiviga ning Itaalias olid kaks kontrollitud juhtumit eeskirjade vastased. Tulemused osutavad, et tõsiseid puudusi on tootmistoetuskava kontrollimises ja ka üldisemalt oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (GIS) usaldatavuses. Seda aerofotode süsteemi kasutatakse oliivipuudega maatükkide olemasolu kontrollimiseks. |
| --- | --- |

5.25.

Kontrollikoda vaatas läbi üheksa oliiviõli tootmistoetuse makset Hispaanias, Kreekas ja Itaalias (24) – need liikmesriigid deklareerisid toetusi umbes 2 000 miljoni euro ulatuses. Kõik tehingud sisaldasid kas enammakset ja/või üht või mitut vormiviga ning Itaalias olid kaks kontrollitud juhtumit eeskirjade vastased. Tulemused osutavad, et tõsiseid puudusi on tootmistoetuskava kontrollimises ja ka üldisemalt oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (GIS) usaldatavuses. Seda aerofotode süsteemi kasutatakse oliivipuudega maatükkide olemasolu kontrollimiseks.

| 5.25. | Koos õlipressimisettevõtete kontrollidega on oliivikasvatuse geoinfosüsteem oliiviõli tootmistoetuse kontrollimise süsteemi üks element. See on kohustuslik alles alates 2003/2004. turustusaastast. 2003. aastast raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames tehtud komisjoni auditite käigus tuvastati kontrollikoja poolt auditeeritud liikmesriikides samalaadseid puudujääke, mis olid seotud oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (GIS) uuendamisega, sanktsioonide kohaldamisega tehastele ning oliivikasvatuse GISi kasutamisega saagikuse kontrollimiseks või regulatiivsanktsioonide kohaldamiseks tootjatele, kes deklareerivad tegelikkusest suurema arvu oliivipuid. Liikmesriike on sellest teavitatud ning raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine toimub parajasti. Kui peaks kinnitust leidma risk EAGGFile, kohaldatakse finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

5.25.

Koos õlipressimisettevõtete kontrollidega on oliivikasvatuse geoinfosüsteem oliiviõli tootmistoetuse kontrollimise süsteemi üks element. See on kohustuslik alles alates 2003/2004. turustusaastast. 2003. aastast raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames tehtud komisjoni auditite käigus tuvastati kontrollikoja poolt auditeeritud liikmesriikides samalaadseid puudujääke, mis olid seotud oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (GIS) uuendamisega, sanktsioonide kohaldamisega tehastele ning oliivikasvatuse GISi kasutamisega saagikuse kontrollimiseks või regulatiivsanktsioonide kohaldamiseks tootjatele, kes deklareerivad tegelikkusest suurema arvu oliivipuid. Liikmesriike on sellest teavitatud ning raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine toimub parajasti. Kui peaks kinnitust leidma risk EAGGFile, kohaldatakse finantskorrektsioone.

| 5.26. | Geoinfosüsteem oleks pidanud täielikult toimima alates turundusaastast 2003/2004. Algselt vastutas GISi valmimise kinnitamise eest komisjon, kuid ta muutis määrust nii, et süsteemi valmimisest pidid teatama liikmesriigid. Vaatamata sellele, et nad valmimist kinnitasid, leidis kontrollikoda, et kõigis liikmesriikides viitab suutmatus ajakohastada geoinfosüsteemi andmeid (tähtnumbriline andmebaas, oliivipuude tegelik arv, uusistutused ja tootmispotentsiaal) sellele, et GISi ei saa ikka veel täielikult toimivaks lugeda. Sellel on märkimisväärne mõju, sest oliivikasvatuse geoinfosüsteem ühendatakse IACSiga ja seda hakatakse kasutama toetusõiguste arvutamise ja uue ühtse toetuskava (25) haldamise ja kontrollimise alusena (oliivikasvatajatele hakatakse toetust maksma pindala järgi). |
| --- | --- |

5.26.

Geoinfosüsteem oleks pidanud täielikult toimima alates turundusaastast 2003/2004. Algselt vastutas GISi valmimise kinnitamise eest komisjon, kuid ta muutis määrust nii, et süsteemi valmimisest pidid teatama liikmesriigid. Vaatamata sellele, et nad valmimist kinnitasid, leidis kontrollikoda, et kõigis liikmesriikides viitab suutmatus ajakohastada geoinfosüsteemi andmeid (tähtnumbriline andmebaas, oliivipuude tegelik arv, uusistutused ja tootmispotentsiaal) sellele, et GISi ei saa ikka veel täielikult toimivaks lugeda. Sellel on märkimisväärne mõju, sest oliivikasvatuse geoinfosüsteem ühendatakse IACSiga ja seda hakatakse kasutama toetusõiguste arvutamise ja uue ühtse toetuskava (25) haldamise ja kontrollimise alusena (oliivikasvatajatele hakatakse toetust maksma pindala järgi).

| 5.26. | Oliivikasvatuse GISi puudujäägid on teada ka komisjonile, kes jagab kontrollikoja muret reformi elluviimise pärast. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus on liikmesriikidele soovitusi jagatud. Kui uute kavade järgsed kulutused on tehtud, hinnatakse riski EAGGFile ning see võib anda põhjust finantskorrektsioonideks. |
| --- | --- |

5.26.

Oliivikasvatuse GISi puudujäägid on teada ka komisjonile, kes jagab kontrollikoja muret reformi elluviimise pärast. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus on liikmesriikidele soovitusi jagatud. Kui uute kavade järgsed kulutused on tehtud, hinnatakse riski EAGGFile ning see võib anda põhjust finantskorrektsioonideks.

| 5.27. | Igal aastal fikseerib komisjon tootmisühiku keskmise saagise ja liikmesriigid peavad seda toetuse saamiseks järgima. Komisjonil on keeruline tõendada, kas liikmesriigid kasutavad neid keskmiseid määrasid nõuetekohaselt, et kontrollida deklareeritud toodangu abikõlblikkust ega tee eeskirjadele mittevastavaid makseid (vt Itaalia näidet punkt 5.25). |
| --- | --- |

5.27.

Igal aastal fikseerib komisjon tootmisühiku keskmise saagise ja liikmesriigid peavad seda toetuse saamiseks järgima. Komisjonil on keeruline tõendada, kas liikmesriigid kasutavad neid keskmiseid määrasid nõuetekohaselt, et kontrollida deklareeritud toodangu abikõlblikkust ega tee eeskirjadele mittevastavaid makseid (vt Itaalia näidet punkt 5.25).

| 5.27. | Vastavus keskmisele saagikusele ei ole abikõlblikkuse kriteerium, selle eesmärk on kontrollida tegelikku oliiviõli tootmist. Kui tootmine üle keskmise saagikuse ei ole õigustatud, võidakse põllumajandustootja sellest abi osast ilma jätta. |
| --- | --- |

5.27.

Vastavus keskmisele saagikusele ei ole abikõlblikkuse kriteerium, selle eesmärk on kontrollida tegelikku oliiviõli tootmist. Kui tootmine üle keskmise saagikuse ei ole õigustatud, võidakse põllumajandustootja sellest abi osast ilma jätta.

Oma auditite käigus on komisjon palunud liikmesriikidel tõestada oma saagikuskontrollide tulemuslikkust ning on kohaldanud Itaaliale muu hulgas kontrolli puudumise pärast finantskorrektsioone. Hispaanias ja Kreekas on komisjon kritiseerinud:

| — | vaid ühel kriteeriumil põhinevat lähenemisviisi, mida ei toeta ükski põhjalik analüüs, |
| --- | --- |

—

vaid ühel kriteeriumil põhinevat lähenemisviisi, mida ei toeta ükski põhjalik analüüs,

| — | selle lähenemisviisi ilmset tulemusetust, sest enamik kontrollialust tootmist loeti lõpuks abikõlblikuks. |
| --- | --- |

—

selle lähenemisviisi ilmset tulemusetust, sest enamik kontrollialust tootmist loeti lõpuks abikõlblikuks.

Maaelu arendamine

EL-15

| 5.28. | EAGGF tagatisrahastu kulutused maaelu arendamisele moodustasid 2005. aastal 6 311 miljonit eurot (13 % ÜPP kulutustest). See hõlmab kulutusi põllumajanduse keskkonnatoetuste kavadele, tasandustoetusele vähemsoodsates piirkondades põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks, metsandusele, investeeringutele, noorte ja pensionile minevate põllumajandustootjate toetamisele. |
| --- | --- |

5.28.

EAGGF tagatisrahastu kulutused maaelu arendamisele moodustasid 2005. aastal 6 311 miljonit eurot (13 % ÜPP kulutustest). See hõlmab kulutusi põllumajanduse keskkonnatoetuste kavadele, tasandustoetusele vähemsoodsates piirkondades põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks, metsandusele, investeeringutele, noorte ja pensionile minevate põllumajandustootjate toetamisele.

| 5.29. | Maaelu arendamise toetuste saamise õigus oleneb enamikul juhtudel sellest, kas abisaaja järgib võetud (tihti keerukaid) kohustusi, näiteks head põllumajandustava, ja see arvutatakse kasutatud hektarite arvu alusel. Kontrollikoja audit tuvastas suure veamäära, mis oli tingitud sellest, et põllumajandustootjad ei täitnud oma kohustusi või ametivõimud ei kontrollinud põhiliste abikõlblikkusnõuete täitmist. |
| --- | --- |

5.29.

Maaelu arendamise toetuste saamise õigus oleneb enamikul juhtudel sellest, kas abisaaja järgib võetud (tihti keerukaid) kohustusi, näiteks head põllumajandustava, ja see arvutatakse kasutatud hektarite arvu alusel. Kontrollikoja audit tuvastas suure veamäära, mis oli tingitud sellest, et põllumajandustootjad ei täitnud oma kohustusi või ametivõimud ei kontrollinud põhiliste abikõlblikkusnõuete täitmist.

| 5.29. | Komisjon vaatab kontrollikoja poolt tuvastatud probleemid üksikasjalikult läbi, kui on saabunud liikmesriikide vastused. |
| --- | --- |

5.29.

Komisjon vaatab kontrollikoja poolt tuvastatud probleemid üksikasjalikult läbi, kui on saabunud liikmesriikide vastused.

Ajutine maaelu arendamise rahastamisvahend uutele liikmesriikidele

| 5.30. | Uutes liikmesriikides on kasutusel maaelu arendamise erirežiim (26) mille kaudu toetatakse niinimetatud “kaasnevaid meetmeid”, (27) ning mõned maaelu arendamise erimeetmed (28) (maksed moodustasid 2005. aastal 1 069 miljonit eurot). |
| --- | --- |

5.30.

Uutes liikmesriikides on kasutusel maaelu arendamise erirežiim (26) mille kaudu toetatakse niinimetatud “kaasnevaid meetmeid”, (27) ning mõned maaelu arendamise erimeetmed (28) (maksed moodustasid 2005. aastal 1 069 miljonit eurot).

| 5.31. | Kõige suurema majandusliku tähtsusega meede Poolas on vähemsoodsate piirkondade toetuskava, mille kaudu maksti 2005. aastal 225,8 miljonit eurot. Üks selle meetme abikõlblikkusnõudeid seisneb selles, et põllumajandustootjad peavad järgima head põllumajandustava. Poola maaelu arendamise programmis on selleks sätestatud mõõdikud, mille täitmist kontrollitakse kohapeal 5 % kontrollide raames. Nende kontrollide käigus leiti hulgaliselt mõõdikutele mittevastavusi; 3 281 põllumajandusettevõttes (9,6 % kontrollitud põllumajandusettevõtetest) esines üks või mitu rikkumist. |
| --- | --- |

5.31.

Kõige suurema majandusliku tähtsusega meede Poolas on vähemsoodsate piirkondade toetuskava, mille kaudu maksti 2005. aastal 225,8 miljonit eurot. Üks selle meetme abikõlblikkusnõudeid seisneb selles, et põllumajandustootjad peavad järgima head põllumajandustava. Poola maaelu arendamise programmis on selleks sätestatud mõõdikud, mille täitmist kontrollitakse kohapeal 5 % kontrollide raames. Nende kontrollide käigus leiti hulgaliselt mõõdikutele mittevastavusi; 3 281 põllumajandusettevõttes (9,6 % kontrollitud põllumajandusettevõtetest) esines üks või mitu rikkumist.

| 5.32. | Vastavalt Poola seadustele saab põllumajandustootja esmakordsel rikkumisel ainult hoiatuse ja teda ei karistata. Nii oli see kõigi põllumajandustootjate puhul ja seega ei kohaldatud tagasinõudeid ega sanktsioone. See ei ole kooskõlas ELi õigusega: nõukogu määruses (29) sätestatud abikõlblikkusnõude rikkumise korral tuleks vähendada makstavaid summasid. Kokku puudutas see makseid 0,8 miljoni euro väärtuses. |
| --- | --- |

5.32.

Vastavalt Poola seadustele saab põllumajandustootja esmakordsel rikkumisel ainult hoiatuse ja teda ei karistata. Nii oli see kõigi põllumajandustootjate puhul ja seega ei kohaldatud tagasinõudeid ega sanktsioone. See ei ole kooskõlas ELi õigusega: nõukogu määruses (29) sätestatud abikõlblikkusnõude rikkumise korral tuleks vähendada makstavaid summasid. Kokku puudutas see makseid 0,8 miljoni euro väärtuses.

| 5.32. | Komisjon on sellest probleemist juba teadlik, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus on juba alanud ning see võib kaasa tuua finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

5.32.

Komisjon on sellest probleemist juba teadlik, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus on juba alanud ning see võib kaasa tuua finantskorrektsioone.

Eksporditoetused

| 5.33. | ELi põllumajandustoodete eksportijatele makstavad eksporditoetused katavad ELi siseturu ja maailmaturu hindade vahe ning võimaldavad müüa ELi ületoodangut maailmaturgudel (30) 2005. aastal moodustasid eksporditoetused umbes 3 miljardit eurot ehk 7,5 % ÜPP kulutustest. Liikmesriigid on kohustatud füüsiliselt kontrollima 5 % ekspordist tagamaks, et see on õigesti kirjeldatud ja vastab taotletava eksporditoetuse tingimustele. Nad peavad kontrolle läbi viima ka EList väljumise kohas, kui see erineb kaupade füüsiliseks kontrolliks esitamise kohast (asenduskontroll). Komisjon teostab järelevalvet nende kontrollide kvaliteedi ja arvu üle. |
| --- | --- |

5.33.

ELi põllumajandustoodete eksportijatele makstavad eksporditoetused katavad ELi siseturu ja maailmaturu hindade vahe ning võimaldavad müüa ELi ületoodangut maailmaturgudel (30) 2005. aastal moodustasid eksporditoetused umbes 3 miljardit eurot ehk 7,5 % ÜPP kulutustest. Liikmesriigid on kohustatud füüsiliselt kontrollima 5 % ekspordist tagamaks, et see on õigesti kirjeldatud ja vastab taotletava eksporditoetuse tingimustele. Nad peavad kontrolle läbi viima ka EList väljumise kohas, kui see erineb kaupade füüsiliseks kontrolliks esitamise kohast (asenduskontroll). Komisjon teostab järelevalvet nende kontrollide kvaliteedi ja arvu üle.

| 5.34. | Arvestades ajaga, mis kulub kontrollimise ja heakskiitmise menetluste lõpetamiseks, ei ole komisjoni poolt 2004. aastal, (31) liikmesriikidesse tehtud auditite käigus leitud puuduste kohta veel finantskorrektsiooni rakendamise osas lõplikku otsust tehtud. 2005. aastal avastati eelhoiatamisega seotud probleeme Belgias. |
| --- | --- |

5.34.

Arvestades ajaga, mis kulub kontrollimise ja heakskiitmise menetluste lõpetamiseks, ei ole komisjoni poolt 2004. aastal, (31) liikmesriikidesse tehtud auditite käigus leitud puuduste kohta veel finantskorrektsiooni rakendamise osas lõplikku otsust tehtud. 2005. aastal avastati eelhoiatamisega seotud probleeme Belgias.

| 5.34. | Kaks järelpärimist (Poola, Leedu) on seni lõppenud ilma finantskorrektsioonideta. Ülejäänud tuvastatud puuduste kohta esitatud järelepärimiste (Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik) osas on raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus juba alanud ning need võib kaasa tuua finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

5.34.

Kaks järelpärimist (Poola, Leedu) on seni lõppenud ilma finantskorrektsioonideta. Ülejäänud tuvastatud puuduste kohta esitatud järelepärimiste (Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik) osas on raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus juba alanud ning need võib kaasa tuua finantskorrektsioone.

| 5.35. | Kontrollikoja auditis aastatel 2004–2006 11 liikmesriiki tehtud füüsiliste ja/või asenduskontrollide kohta esitati järgmised järeldused: |
| --- | --- |

5.35.

Kontrollikoja auditis aastatel 2004–2006 11 liikmesriiki tehtud füüsiliste ja/või asenduskontrollide kohta esitati järgmised järeldused:

| 5.35. | |
| --- | --- |

5.35.

| a) | põhinõuet, et eksportijaid ei tohi sellistest laadimispunktis tehtavatest kontrollidest kaudselt ette hoiatada, ei ole süstemaatiliselt täidetud (Belgia, Holland, Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani, Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

a)

põhinõuet, et eksportijaid ei tohi sellistest laadimispunktis tehtavatest kontrollidest kaudselt ette hoiatada, ei ole süstemaatiliselt täidetud (Belgia, Holland, Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani, Ühendkuningriik);

| a) | Komisjoni talitused on oma kohapealsete kontrollimiste käigus märkinud, et füüsiliste kontrollide ajastus võib muutuda liiga etteennustatavaks. Seetõttu meenutati kaubandusmehhanismide komitee 2005. aasta märtsi kohtumisel liikmesriikidele, et need peaksid varieerima eksportijate valdustes sooritatavate füüsiliste kontrollimiste aegu. 2005. aasta juunis arutati kaubandusmehhanismide komitees sellekohast dokumenti (D(2005) 12998). On arutatud, kuidas seda kohustuslikuks muuta. |
| --- | --- |

a)

Komisjoni talitused on oma kohapealsete kontrollimiste käigus märkinud, et füüsiliste kontrollide ajastus võib muutuda liiga etteennustatavaks. Seetõttu meenutati kaubandusmehhanismide komitee 2005. aasta märtsi kohtumisel liikmesriikidele, et need peaksid varieerima eksportijate valdustes sooritatavate füüsiliste kontrollimiste aegu. 2005. aasta juunis arutati kaubandusmehhanismide komitees sellekohast dokumenti (D(2005) 12998). On arutatud, kuidas seda kohustuslikuks muuta.

| b) | tootmisel kasutatud koostisosade kontrollimisel esines märkimisväärseid puudusi I lisas loetlemata toodete puhul nagu küpsised, kondiitritooted, viski jne, mille eest makstakse eksporditoetust (Belgia, Itaalia (32) Prantsusmaa, (32) Saksamaa, Ühendkuningriik (32)); |
| --- | --- |

b)

tootmisel kasutatud koostisosade kontrollimisel esines märkimisväärseid puudusi I lisas loetlemata toodete puhul nagu küpsised, kondiitritooted, viski jne, mille eest makstakse eksporditoetust (Belgia, Itaalia (32) Prantsusmaa, (32) Saksamaa, Ühendkuningriik (32));

| b) | Komisjoni talitused vaatavad kontrollikoja leiud ja liikmesriikide vastused läbi ning võtavad kohased meetmed. |
| --- | --- |

b)

Komisjoni talitused vaatavad kontrollikoja leiud ja liikmesriikide vastused läbi ning võtavad kohased meetmed.

| c) | liiga palju füüsilisi kontrolle tehti saadetistele, mille toetusetaotlus jäi alla 200 euro (33). Eeskirjade kohaselt tuleb sellised tehingud kontrollitavate hulgast välja jätta, välja arvatud siis, kui nende eesmärk on pettuse või kuritarvitamise ärahoidmine; |
| --- | --- |

c)

liiga palju füüsilisi kontrolle tehti saadetistele, mille toetusetaotlus jäi alla 200 euro (33). Eeskirjade kohaselt tuleb sellised tehingud kontrollitavate hulgast välja jätta, välja arvatud siis, kui nende eesmärk on pettuse või kuritarvitamise ärahoidmine;

| c) | Komisjoni talitused kontrollivad seda aspekti tavalise osana oma auditite käigus toimuvatest füüsilistest kontrollimistest. Kuigi mõned liikmesriigid sooritavad ekspordikontrolle ka allapoole miinimumkünnist jäävate koguste puhul, ei ole komisjoni talitused leidnud mingeid tõendeid, et liikmesriigid teeksid seda vähendades künnist ületavate ekspordikontrollide minimaalselt nõutavat arvu. |
| --- | --- |

c)

Komisjoni talitused kontrollivad seda aspekti tavalise osana oma auditite käigus toimuvatest füüsilistest kontrollimistest. Kuigi mõned liikmesriigid sooritavad ekspordikontrolle ka allapoole miinimumkünnist jäävate koguste puhul, ei ole komisjoni talitused leidnud mingeid tõendeid, et liikmesriigid teeksid seda vähendades künnist ületavate ekspordikontrollide minimaalselt nõutavat arvu.

| d) | EList väljumise kohas ei teostatud asenduskontrolli märkimisväärse hulga saadetiste puhul, millele oli paigaldatud tollitõkend ehkki need ei olnud laadimispunktis füüsilist kontrolli läbinud (34). Eelkõige lubasid volitatud eksportijatel endil tollitõkendeid paigaldada Taani (35) ja Holland; |
| --- | --- |

d)

EList väljumise kohas ei teostatud asenduskontrolli märkimisväärse hulga saadetiste puhul, millele oli paigaldatud tollitõkend ehkki need ei olnud laadimispunktis füüsilist kontrolli läbinud (34). Eelkõige lubasid volitatud eksportijatel endil tollitõkendeid paigaldada Taani (35) ja Holland;

| d) | Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 lõikes 2 on sätestatud, et asenduskontrolli ei tehta, kui ekspordiriigi tolliasutus on transpordivahendi plomminud. Kuid komisjon rõhutas 2002. aasta märtsis kaubandusmehhanismide komitees, et volitatud kaupleja plomm ei saa asendada tolliasutuse oma.
  Komisjoni talitused uurivad kontrollikoja ettepanekut jätta asenduskontrollide alt välja ainult füüsiliselt kontrollitud kaubasaadetised. Komisjon vaatab läbi kontrollikoja leiud Taani ja Madalmaade kohta, vastab neile liikmesriikidele ning jätkab vajaduse korral uurimist. |
| --- | --- |

d)

Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 lõikes 2 on sätestatud, et asenduskontrolli ei tehta, kui ekspordiriigi tolliasutus on transpordivahendi plomminud. Kuid komisjon rõhutas 2002. aasta märtsis kaubandusmehhanismide komitees, et volitatud kaupleja plomm ei saa asendada tolliasutuse oma.

Komisjoni talitused uurivad kontrollikoja ettepanekut jätta asenduskontrollide alt välja ainult füüsiliselt kontrollitud kaubasaadetised. Komisjon vaatab läbi kontrollikoja leiud Taani ja Madalmaade kohta, vastab neile liikmesriikidele ning jätkab vajaduse korral uurimist.

| e) | kuivõrd tolliametnike füüsiline kohalolek EList väljumise kohtades asuvates kaupade tollikontrolli alla võtmise tolliasutustes on Ühendkuningriigis ja teatavates Prantsusmaa sadamates asendatud arvutipõhise inventeerimissüsteemiga, ei kontrollita enam, ega tollitõkendeid pole lahti murtud ega eemaldatud, kuigi selline kontroll on vajalik. |
| --- | --- |

e)

kuivõrd tolliametnike füüsiline kohalolek EList väljumise kohtades asuvates kaupade tollikontrolli alla võtmise tolliasutustes on Ühendkuningriigis ja teatavates Prantsusmaa sadamates asendatud arvutipõhise inventeerimissüsteemiga, ei kontrollita enam, ega tollitõkendeid pole lahti murtud ega eemaldatud, kuigi selline kontroll on vajalik.

| e) | Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 lõikes 2 ei nõuta tolliplommide 100 % kontrollimist. Komisjon on seisukohal, et tollipoolsest süstemaatilisest plommikontrollist sadamasse sisenemisel on kasu, kuid selle võib ka ära jätta, kui tolliteenistusel on olemas muudest allikatest pärinev piisav teave ja kindlus. |
| --- | --- |

e)

Määruse (EÜ) nr 2090/2002 artikli 10 lõikes 2 ei nõuta tolliplommide 100 % kontrollimist. Komisjon on seisukohal, et tollipoolsest süstemaatilisest plommikontrollist sadamasse sisenemisel on kasu, kuid selle võib ka ära jätta, kui tolliteenistusel on olemas muudest allikatest pärinev piisav teave ja kindlus.

| 5.36. | Kontrollikoda järeldas, et nendes valdkondades on vaja teha olulisi parendusi, enne kui võib olla kindel, et eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise kontrolli süsteem toimib rahuldavalt. Peale selle ei saa kontrollikoda kinnitada, et EAGGF tagatisrahastu 2005. majandusaasta osas teostati piisaval arvul kontrolle ja et ka nende teostamine on kontrollitud ning vajadusel viidud sisse korrektsioonid, sest vastav teave tehakse komisjonile kättesaadavaks alles pärast 30. aprilli 2006. |
| --- | --- |

5.36.

Kontrollikoda järeldas, et nendes valdkondades on vaja teha olulisi parendusi, enne kui võib olla kindel, et eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise kontrolli süsteem toimib rahuldavalt. Peale selle ei saa kontrollikoda kinnitada, et EAGGF tagatisrahastu 2005. majandusaasta osas teostati piisaval arvul kontrolle ja et ka nende teostamine on kontrollitud ning vajadusel viidud sisse korrektsioonid, sest vastav teave tehakse komisjonile kättesaadavaks alles pärast 30. aprilli 2006.

| 5.36. | Komisjon on seisukohal, et füüsiliste ja asenduskontrollimiste süsteem toimib juba piisavalt hästi, et anda alustehingutele piisav kinnitus. Kuid et süsteemi veelgi paremaks muuta, kavatseb komisjon muuta füüsilisi kontrollimisi reguleerivaid õigusakte, et muuta kontrollimiste toimumine vähem etteennustatavaks ning vähendada asendamise ohtu. |
| --- | --- |

5.36.

Komisjon on seisukohal, et füüsiliste ja asenduskontrollimiste süsteem toimib juba piisavalt hästi, et anda alustehingutele piisav kinnitus. Kuid et süsteemi veelgi paremaks muuta, kavatseb komisjon muuta füüsilisi kontrollimisi reguleerivaid õigusakte, et muuta kontrollimiste toimumine vähem etteennustatavaks ning vähendada asendamise ohtu.

Komisjon uurib kontrollikoja tuvastatud puudusi ja liikmesriikide vastuseid ning võtab vajadusel sobivad meetmed.

Kauplejatele ja töötlejatele makstud toetuste järelkontroll

| 5.37. | Liikmesriigid on rea ÜPP toetuste, sealhulgas eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, puuvilla-, oliiviõli- ja tubakatöötlemise toetuste ning mõnede maaelu arendamise kulutuste puhul kohustatud (36) viima läbi iga-aastased äridokumentide maksejärgse kontrolli programmid. Liikmesriigid peavad veenduma, et tehingud on aset leidnud ning korrektselt sooritatud, ning võtma meetmeid eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult makstud summade tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

5.37.

Liikmesriigid on rea ÜPP toetuste, sealhulgas eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, puuvilla-, oliiviõli- ja tubakatöötlemise toetuste ning mõnede maaelu arendamise kulutuste puhul kohustatud (36) viima läbi iga-aastased äridokumentide maksejärgse kontrolli programmid. Liikmesriigid peavad veenduma, et tehingud on aset leidnud ning korrektselt sooritatud, ning võtma meetmeid eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult makstud summade tagasinõudmiseks.

| 5.38. | Komisjonipoolse seire näol on tegemist järelevalve ja koordineeriva rolliga, mis peab tagama, et liikmesriikide riskianalüüs ja kontrolliprogrammid on asjakohased. Lisaks hõlmab see ka liikmesriikide poolt esitatavate asjakohaste aruannete ja muude dokumentide analüüsi ning liikmesriikidesse võidakse teha ka visiite, et kontrollida määruse rakendamist kohapeal. Kontrollikoda leidis, et 2005. aastal komisjon: |
| --- | --- |

5.38.

Komisjonipoolse seire näol on tegemist järelevalve ja koordineeriva rolliga, mis peab tagama, et liikmesriikide riskianalüüs ja kontrolliprogrammid on asjakohased. Lisaks hõlmab see ka liikmesriikide poolt esitatavate asjakohaste aruannete ja muude dokumentide analüüsi ning liikmesriikidesse võidakse teha ka visiite, et kontrollida määruse rakendamist kohapeal. Kontrollikoda leidis, et 2005. aastal komisjon:

| 5.38. | |
| --- | --- |

5.38.

| a) | tegi edusamme esitatud dokumentide järelevalves ja analüüsis, kuid ei suuda endiselt anda täielikku ja võrreldavat teavet kontrollitud tehingute ning rikkumiste avastatud ja tagasi nõutud väärtuse kohta. Ta muutis eeskirju, et parandada maksejärgsete kontrollide tulemuste aruandlust, kuid nende muudatuste mõju pole veel teada; |
| --- | --- |

a)

tegi edusamme esitatud dokumentide järelevalves ja analüüsis, kuid ei suuda endiselt anda täielikku ja võrreldavat teavet kontrollitud tehingute ning rikkumiste avastatud ja tagasi nõutud väärtuse kohta. Ta muutis eeskirju, et parandada maksejärgsete kontrollide tulemuste aruandlust, kuid nende muudatuste mõju pole veel teada;

| a) | Komisjon tervitab kontrollikoja antud tunnustust jõupingutustele, mis on tehtud selleks, et parandada liikmesriikide aruandlust maksejärgsete kontrollimiste kohta, samuti jõupingutustele, mis on tehtud selleks, et parandada esitatud dokumentide läbivaatamist ja analüüsi.
  Komisjoni arvates saab ta juba praegu piisavat teavet kontrollitavate tehingute ja tuvastatud mittevastavuste kohta.
  Aruandlust on määruse nr 40/2006 kasutuselevõtuga veelgi parandatud. Määrus võimaldab hinnata mittevastavuste võimalikku taset kõigi kulukategooriate lõikes. |
| --- | --- |

a)

Komisjon tervitab kontrollikoja antud tunnustust jõupingutustele, mis on tehtud selleks, et parandada liikmesriikide aruandlust maksejärgsete kontrollimiste kohta, samuti jõupingutustele, mis on tehtud selleks, et parandada esitatud dokumentide läbivaatamist ja analüüsi.

Komisjoni arvates saab ta juba praegu piisavat teavet kontrollitavate tehingute ja tuvastatud mittevastavuste kohta.

Aruandlust on määruse nr 40/2006 kasutuselevõtuga veelgi parandatud. Määrus võimaldab hinnata mittevastavuste võimalikku taset kõigi kulukategooriate lõikes.

| b) | korraldas määruse rakendamise kontrollimiseks taas erilähetused kolme liikmesriiki. Nende lähetuste käigus ei hõlmatud kas kõiki riske või siis piisavat arvu liikmesriikide kontrolle, mis oleks võimaldanud hinnata määruse täitmist ja teostatud kontrollide kvaliteeti. Tehti veel kolm auditit, mille abil hinnati uute liikmesriikide valmisolekut määruse kohaldamiseks, ning 19 vastavusauditit, mis osana tööst sisaldasid vähemalt ühe maksejärgse kontrolli hindamist. Nende vastavusauditite juures ei ole veel järgitud uuritavate kontrollide standardset metoodikat ja aruandevormi, mis vähendab võrreldavust ja takistab mõtestatud analüüsi; |
| --- | --- |

b)

korraldas määruse rakendamise kontrollimiseks taas erilähetused kolme liikmesriiki. Nende lähetuste käigus ei hõlmatud kas kõiki riske või siis piisavat arvu liikmesriikide kontrolle, mis oleks võimaldanud hinnata määruse täitmist ja teostatud kontrollide kvaliteeti. Tehti veel kolm auditit, mille abil hinnati uute liikmesriikide valmisolekut määruse kohaldamiseks, ning 19 vastavusauditit, mis osana tööst sisaldasid vähemalt ühe maksejärgse kontrolli hindamist. Nende vastavusauditite juures ei ole veel järgitud uuritavate kontrollide standardset metoodikat ja aruandevormi, mis vähendab võrreldavust ja takistab mõtestatud analüüsi;

| b) | Komisjon on seisukohal, et 2005. aastal läbi vaadatud maksejärgsete kontrollimiste arv oli piisav ja auditite eesmärkidele vastav.
  2006. aastal on komisjon sooritanud määruse nr 4045/89 kohaselt juba kolm kontrollkäiku maksejärgsete kontrollimiste asjus Itaalias, Taanis ja Madalmaades. 2006. aasta augustiks on kavandatud täiendavaid kontrollkäike. Vastavust hindavad üksused jätkasid 2006. aastal osana oma konkreetseid sektoriga seotud küsimusi hõlmavast kontrollkäikudest määruse nr 4045/89 kohaldamise kontrollimist. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on seisukohal, et 2005. aastal läbi vaadatud maksejärgsete kontrollimiste arv oli piisav ja auditite eesmärkidele vastav.

2006. aastal on komisjon sooritanud määruse nr 4045/89 kohaselt juba kolm kontrollkäiku maksejärgsete kontrollimiste asjus Itaalias, Taanis ja Madalmaades. 2006. aasta augustiks on kavandatud täiendavaid kontrollkäike. Vastavust hindavad üksused jätkasid 2006. aastal osana oma konkreetseid sektoriga seotud küsimusi hõlmavast kontrollkäikudest määruse nr 4045/89 kohaldamise kontrollimist.

| c) | alustas menetlust kavandatud, kuid läbi viimata kontrollide mahu hindamiseks teatud liikmesriikides (nendele juhiti tähelepanu kontrollikoja eelmistes aruannetes). Esialgsed tulemused kinnitavad nelja liikmesriigi suutmatust viia läbi minimaalselt nõutav arv maksejärgseid kontrolle, kuid seni pole võetud meetmeid olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

c)

alustas menetlust kavandatud, kuid läbi viimata kontrollide mahu hindamiseks teatud liikmesriikides (nendele juhiti tähelepanu kontrollikoja eelmistes aruannetes). Esialgsed tulemused kinnitavad nelja liikmesriigi suutmatust viia läbi minimaalselt nõutav arv maksejärgseid kontrolle, kuid seni pole võetud meetmeid olukorra parandamiseks;

| c) | Komisjon on mahajäämuse ulatust tegelikult juba hinnanud. Parandusmeetmeid on alustatud kontrollkäikudest kahte kõige suurema mahajäämusega liikmesriiki. Kahelt kõnealuselt liikmesriigilt on nõutud tegevuskava koostamist mahajäämuse kõrvaldamiseks. Need tegevuskavad peavad sisaldama lõpetamata kontrollimiste arvu ja olemasolevate vahendite selget arvestust ning kindlaid tähtaegu. Tegevuskavad tuleb esitada komisjonile, kes hakkab nende täitmist hoolikalt jälgima. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on mahajäämuse ulatust tegelikult juba hinnanud. Parandusmeetmeid on alustatud kontrollkäikudest kahte kõige suurema mahajäämusega liikmesriiki. Kahelt kõnealuselt liikmesriigilt on nõutud tegevuskava koostamist mahajäämuse kõrvaldamiseks. Need tegevuskavad peavad sisaldama lõpetamata kontrollimiste arvu ja olemasolevate vahendite selget arvestust ning kindlaid tähtaegu. Tegevuskavad tuleb esitada komisjonile, kes hakkab nende täitmist hoolikalt jälgima.

| d) | ei suuda täielikult mõõta määruse rakendamise edu või ebaedu, pidades silmas nõuetele mittevastavate maksete avastamist ja tagasinõudmist (37)
   (38). |
| --- | --- |

d)

ei suuda täielikult mõõta määruse rakendamise edu või ebaedu, pidades silmas nõuetele mittevastavate maksete avastamist ja tagasinõudmist (37)
   (38).

| d) | Komisjon on seisukohal, et suudab mõõta määruse edukust võimalike nõuetele mittevastavate maksete tuvastamisel. |
| --- | --- |

d)

Komisjon on seisukohal, et suudab mõõta määruse edukust võimalike nõuetele mittevastavate maksete tuvastamisel.

| 5.39. | Oma 2003. aasta töö järelkontrolli korras külastas kontrollikoda taas seitset liikmesriiki, et hinnata tehtud edusamme. Kuigi kontrollikoda leidis järelkontrollimisel, et läbivaadatud kontrollide üldine kvaliteet oli paranenud, püsisid endiselt puudused kontrollide käigus avastatud ebakorrektsete maksete tagasinõudmisel ning kavandatud maksejärgseid kontrolle ei suudetud õigeaegselt läbi viia. Kahes liikmesriigis ei suudetud endiselt läbi viia miinimumarvu kontrolle. |
| --- | --- |

5.39.

Oma 2003. aasta töö järelkontrolli korras külastas kontrollikoda taas seitset liikmesriiki, et hinnata tehtud edusamme. Kuigi kontrollikoda leidis järelkontrollimisel, et läbivaadatud kontrollide üldine kvaliteet oli paranenud, püsisid endiselt puudused kontrollide käigus avastatud ebakorrektsete maksete tagasinõudmisel ning kavandatud maksejärgseid kontrolle ei suudetud õigeaegselt läbi viia. Kahes liikmesriigis ei suudetud endiselt läbi viia miinimumarvu kontrolle.

| 5.39. | Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust tehtud edusammudele. |
| --- | --- |

5.39.

Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust tehtud edusammudele.

Nõuetele mittevastavate maksete tagasinõudmine ei ole maksejärgsete kontrollimiste läbiviijate vaid makseasutuste ülesanne.

Komisjon on algatanud parandusmeetme kontrollimiste pideva hilinemise suhtes kahes liikmesriigis, nagu on kirjeldatud vastuses punktile 5.38 c).

| 5.40. | Määruse kohaselt teostatakse 2005. aasta tehingute maksejärgsed kontrollid ajavahemikus juulist 2006 – juulini 2007. Need kontrollid võivad hõlmata ka muid kui üksnes 2005. aasta tehinguid. Aruanne tulemuste kohta esitatakse komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2008. Komisjon vaatab need läbi ja võib teha otsuse kulude väljaarvamiseks. Seetõttu ei saa kontrollikoda anda kinnitust EAGGFi 2005. aasta tehingute osas. |
| --- | --- |

5.40.

Määruse kohaselt teostatakse 2005. aasta tehingute maksejärgsed kontrollid ajavahemikus juulist 2006 – juulini 2007. Need kontrollid võivad hõlmata ka muid kui üksnes 2005. aasta tehinguid. Aruanne tulemuste kohta esitatakse komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2008. Komisjon vaatab need läbi ja võib teha otsuse kulude väljaarvamiseks. Seetõttu ei saa kontrollikoda anda kinnitust EAGGFi 2005. aasta tehingute osas.

| 5.40. | Komisjon on seisukohal, et piisava kindluse võivad anda maksejärgsed kontrollimised, sest kontrollisüsteem kui selline toimib. Lisaks antakse määruses nr 4045/89 võimalus luua terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteemi sees järelkontrolli süsteem, nagu on kirjeldatud vastuses punktile 5.59. See on makse-eelsete kontrollimiste (mis tagab enamiku meetmete jaoks juba piisava kindluse) täiendav kontrollitase. |
| --- | --- |

5.40.

Komisjon on seisukohal, et piisava kindluse võivad anda maksejärgsed kontrollimised, sest kontrollisüsteem kui selline toimib. Lisaks antakse määruses nr 4045/89 võimalus luua terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteemi sees järelkontrolli süsteem, nagu on kirjeldatud vastuses punktile 5.59. See on makse-eelsete kontrollimiste (mis tagab enamiku meetmete jaoks juba piisava kindluse) täiendav kontrollitase.

| 5.41. | Kontrollikoja leiud komisjonis ja liikmesriikides näitavad, et kuigi maksejärgsete kontrollide süsteemi täiustatakse, piirab eelmistel aastatel teatud liikmesriikides tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kinnituse saamist asjaolu, et nendes liikmesriikides on kontrollid teostamata. |
| --- | --- |

5.41.

Kontrollikoja leiud komisjonis ja liikmesriikides näitavad, et kuigi maksejärgsete kontrollide süsteemi täiustatakse, piirab eelmistel aastatel teatud liikmesriikides tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kinnituse saamist asjaolu, et nendes liikmesriikides on kontrollid teostamata.

| 5.41. | Kuigi komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust tehtud edusammudele, on ta seisukohal, et on võimalik saada kindlus sooritatavate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.41.

Kuigi komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust tehtud edusammudele, on ta seisukohal, et on võimalik saada kindlus sooritatavate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteem, nagu seda kirjeldatakse vastuses punktile 5.59, võimaldab piisavat kindlust veaohu tulemuslikuks haldamiseks põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse mõttes.

Määruses nr 4045/89 antakse võimalus luua järelkontrolli süsteem, mis on tegelikult makse-eelsete kontrollimiste täiendus.

Komisjonipoolne raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

| 5.42. | Põllumajandusvaldkonna jagatud halduse piisava kontrolli tagamisel omistab komisjon suurt tähtsust auditeerimisele, millega tegelevad raamatupidamise kontrollimise osakonnad ja mille tulemusena komisjon võtab vastu finants- ning vastavusotsused. |
| --- | --- |

5.42.

Põllumajandusvaldkonna jagatud halduse piisava kontrolli tagamisel omistab komisjon suurt tähtsust auditeerimisele, millega tegelevad raamatupidamise kontrollimise osakonnad ja mille tulemusena komisjon võtab vastu finants- ning vastavusotsused.

| 5.43. | Komisjoni poolt igal aastal tehtav finantsotsus tugineb sertifitseerimisasutuste tööle ja järeldusotsustele. Need järeldusotsused sisaldavad avaldust selle kohta, kas raamatupidamisarvestus on tõene, täielik ja täpne ning kas makseasutused on võimelised tagama maksete ühenduse eeskirjadele vastavuse kontrollimise. Komisjoni iga-aastane kontrollimis- ja heakskiitmisotsus käsitleb vaid raamatupidamisarvestust ja sellest on juttu 1. peatükis. Ühenduse eeskirjadele mittevastavate kulutuste väljaarvamise otsus tehakse hiljem (vt vastavusotsused). Senikaua loetakse kulutused esialgseteks (vt ka käesoleva aruande punktid 1.57 ja 1.64–1.66). |
| --- | --- |

5.43.

Komisjoni poolt igal aastal tehtav finantsotsus tugineb sertifitseerimisasutuste tööle ja järeldusotsustele. Need järeldusotsused sisaldavad avaldust selle kohta, kas raamatupidamisarvestus on tõene, täielik ja täpne ning kas makseasutused on võimelised tagama maksete ühenduse eeskirjadele vastavuse kontrollimise. Komisjoni iga-aastane kontrollimis- ja heakskiitmisotsus käsitleb vaid raamatupidamisarvestust ja sellest on juttu 1. peatükis. Ühenduse eeskirjadele mittevastavate kulutuste väljaarvamise otsus tehakse hiljem (vt vastavusotsused). Senikaua loetakse kulutused esialgseteks (vt ka käesoleva aruande punktid 1.57 ja 1.64–1.66).

| 5.43. | Vaatamata raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessile on komisjon seisukohal, et kulud ei pea olema oma olemuselt ajutised. |
| --- | --- |

5.43.

Vaatamata raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessile on komisjon seisukohal, et kulud ei pea olema oma olemuselt ajutised.

Sertifitseerimisasutused

| 5.44. | Sertifitseerimisasutuste aruanded võivad tuua päevavalgele probleeme makseasutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemides, kuid ei anna kindlust põllumajandustootjatele ja kauplejatele tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes, (39) sest sertifitseerimisasutused ei kontrolli tavaliselt ELi toetuse taotlusi kohapeal. Nagu on märgitud kontrollikoja arvamuses ühtse auditimudeli kohta, aitaks selline suurem katvus saavutada tugevama ja arusaadavama vastutusahela ÜPP kulutuste osas. See tagaks komisjonile suurema kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes. |
| --- | --- |

5.44.

Sertifitseerimisasutuste aruanded võivad tuua päevavalgele probleeme makseasutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemides, kuid ei anna kindlust põllumajandustootjatele ja kauplejatele tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes, (39) sest sertifitseerimisasutused ei kontrolli tavaliselt ELi toetuse taotlusi kohapeal. Nagu on märgitud kontrollikoja arvamuses ühtse auditimudeli kohta, aitaks selline suurem katvus saavutada tugevama ja arusaadavama vastutusahela ÜPP kulutuste osas. See tagaks komisjonile suurema kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes.

| 5.44. | Komisjon on seisukohal, et terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteem, nagu seda üksikasjalikult kirjeldatakse vastuses punktile 5.59, juba võimaldab piisavat kindlust veaohu tulemuslikuks haldamiseks põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse mõttes. Et piisava kindluse pakkumise üldist süsteemi veelgi parandada ja tugevdada, on komisjon valmis rakendama kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tegema rohkem tööd inspektsiooni statistika ja maksejärgsete kontrollimiste kinnitamiseks. Selleks nõutakse uues aruandlusjuhises, et sertifitseerimisasutused pööraksid kohapealsetel kontrollimistel suuremat tähelepanu makseasutuste haldussuutlikkusele. Nad peavad saama kindluse, kas kehtiv (kohapealsete kontrollimiste) süsteem on toiminud rahuldavalt. Selleks tuleb põhjalikult läbi vaadata sellised elemendid nagu kontrollimise statistika täpsus, juhised ja juhendid, inimressursid, kontrollijate väljaõpe ja pädevus, kokkulepped volitatud asutustega, kehtiva süsteemi jälgimine ja järelevalve makseasutuse poolt, sanktsioonide rakendamine jne. |
| --- | --- |

5.44.

Komisjon on seisukohal, et terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteem, nagu seda üksikasjalikult kirjeldatakse vastuses punktile 5.59, juba võimaldab piisavat kindlust veaohu tulemuslikuks haldamiseks põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse mõttes. Et piisava kindluse pakkumise üldist süsteemi veelgi parandada ja tugevdada, on komisjon valmis rakendama kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tegema rohkem tööd inspektsiooni statistika ja maksejärgsete kontrollimiste kinnitamiseks. Selleks nõutakse uues aruandlusjuhises, et sertifitseerimisasutused pööraksid kohapealsetel kontrollimistel suuremat tähelepanu makseasutuste haldussuutlikkusele. Nad peavad saama kindluse, kas kehtiv (kohapealsete kontrollimiste) süsteem on toiminud rahuldavalt. Selleks tuleb põhjalikult läbi vaadata sellised elemendid nagu kontrollimise statistika täpsus, juhised ja juhendid, inimressursid, kontrollijate väljaõpe ja pädevus, kokkulepped volitatud asutustega, kehtiva süsteemi jälgimine ja järelevalve makseasutuse poolt, sanktsioonide rakendamine jne.

| 5.45. | Seoses makseasutuste sisekontrollisüsteemidega näitas kontrollikoja poolt läbiviidud 31 makseasutuse (40) aruannete analüüs, et enamik sertifitseerimisasutuste leitud suuremaid puudusi olid seotud maksekontrollide ja -menetlustega, raamatupidamisega (sh võlgnikega) ja ülesannete delegeerimisega; (41) neljas makseasutuses leiti neli või enam suurt puudust, mis olid seotud erinevate sertifitseerimiskriteeriumidega (42) Komisjon tugineb sertifitseerimisasutuste tööle, vaadates läbi nende aruanded ja järeldusotsused, kuid ei hinda nende tööd süstemaatiliselt kohapeal (43). |
| --- | --- |

5.45.

Seoses makseasutuste sisekontrollisüsteemidega näitas kontrollikoja poolt läbiviidud 31 makseasutuse (40) aruannete analüüs, et enamik sertifitseerimisasutuste leitud suuremaid puudusi olid seotud maksekontrollide ja -menetlustega, raamatupidamisega (sh võlgnikega) ja ülesannete delegeerimisega; (41) neljas makseasutuses leiti neli või enam suurt puudust, mis olid seotud erinevate sertifitseerimiskriteeriumidega (42) Komisjon tugineb sertifitseerimisasutuste tööle, vaadates läbi nende aruanded ja järeldusotsused, kuid ei hinda nende tööd süstemaatiliselt kohapeal (43).

| 5.45. | Nõukogu uues määruses (EÜ) nr 885/2006 on jälgivatele makseasutustele esitatavaid nõudeid oluliselt karmistatud, kohustades liikmesriike hoidma oma makseasutused pideva järelevalve all ning looma süsteemi teabe vahetamiseks võimalike rikkumisjuhtumite kohta. Selliste juhtude lahendamiseks tuleb kehtestada kindel menetluskord, millega nähakse muu hulgas ette kohustus kindlaksmääratud tähtajaks koostada tuvastatud puuduste kõrvaldamise kava. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohast raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrollimise menetlust tuleks kohaldada nende makseasutuste kulude suhtes, mille akrediteeringu on liikmesriik säilitanud, kuigi nad ei ole puuduste kõrvaldamise kava ettenähtud tähtajaks rakendanud. |
| --- | --- |

5.45.

Nõukogu uues määruses (EÜ) nr 885/2006 on jälgivatele makseasutustele esitatavaid nõudeid oluliselt karmistatud, kohustades liikmesriike hoidma oma makseasutused pideva järelevalve all ning looma süsteemi teabe vahetamiseks võimalike rikkumisjuhtumite kohta. Selliste juhtude lahendamiseks tuleb kehtestada kindel menetluskord, millega nähakse muu hulgas ette kohustus kindlaksmääratud tähtajaks koostada tuvastatud puuduste kõrvaldamise kava. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohast raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrollimise menetlust tuleks kohaldada nende makseasutuste kulude suhtes, mille akrediteeringu on liikmesriik säilitanud, kuigi nad ei ole puuduste kõrvaldamise kava ettenähtud tähtajaks rakendanud.

Ehkki sertifitseerimisasutuste töö süstemaatiline läbivaatamine oli 2005. aasta lõpuks sisse seatud, on komisjon pärast raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse sisseseadmist 1996. aastal külastanud sertifitseerimisasutusi ja kontrollinud nende tööd.

Riskianalüüsil põhinev 2006. aasta kontrollkäikude kava sisaldab 5 sertifitseerimisasutuse külastust. Kontrollkäigud on suunatud neile asutustele, kus on tuvastatud teatavaid probleeme. Lisaks tuleb külastada 7 makseasutust.

Nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine

| 5.46. | Vastavusotsuste eesmärk on arvata ühenduse rahastamisest välja kulutused, mille puhul komisjon on leidnud, et need ei ole ühenduse eeskirjadega kooskõlas. Kehtivad menetlused ei ole kavandatud selle eesmärgi saavutamise tagamiseks lõplikele abisaajatele (põllumajandustootjad ja kauplejad) tehtavate maksete tasandil. Need otsused on enamasti kontrollisüsteemide puuduste kindlasummalised korrektsioonid, mitte aga hinnangud konkreetsete, nõuetele mittevastavate maksete mõju kohta. Seega on ebatõenäoline, et nõuetele mittevastavad maksed saadakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kaudu tagasi. Lõplikele abisaajatele tehtavate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta usaldusväärse teabe saamiseks peaks peadirektoraat tegema järgnevat: |
| --- | --- |

5.46.

Vastavusotsuste eesmärk on arvata ühenduse rahastamisest välja kulutused, mille puhul komisjon on leidnud, et need ei ole ühenduse eeskirjadega kooskõlas. Kehtivad menetlused ei ole kavandatud selle eesmärgi saavutamise tagamiseks lõplikele abisaajatele (põllumajandustootjad ja kauplejad) tehtavate maksete tasandil. Need otsused on enamasti kontrollisüsteemide puuduste kindlasummalised korrektsioonid, mitte aga hinnangud konkreetsete, nõuetele mittevastavate maksete mõju kohta. Seega on ebatõenäoline, et nõuetele mittevastavad maksed saadakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kaudu tagasi. Lõplikele abisaajatele tehtavate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta usaldusväärse teabe saamiseks peaks peadirektoraat tegema järgnevat:

| a) | kas tegema vastavad korraldused võimaldamaks sertifitseerimisasutustel laiendada oma tööd lõplike abisaajate uurimisele, laiendades pistelisi kontrolle põllumajandustootjatele või tehes rohkem tööd, et kontrollida IACSi uurimisstatistikat ja maksejärgseid kontrolle ja kinnitada nende õigsust; |
| --- | --- |

a)

kas tegema vastavad korraldused võimaldamaks sertifitseerimisasutustel laiendada oma tööd lõplike abisaajate uurimisele, laiendades pistelisi kontrolle põllumajandustootjatele või tehes rohkem tööd, et kontrollida IACSi uurimisstatistikat ja maksejärgseid kontrolle ja kinnitada nende õigsust;

| b) | või laskma oma personalil sobiva valimivõtmise meetodi abil kontrollida aasta tehingute seaduslikkust ja korrektsust lõplike abisaajate tasandil. |
| --- | --- |

b)

või laskma oma personalil sobiva valimivõtmise meetodi abil kontrollida aasta tehingute seaduslikkust ja korrektsust lõplike abisaajate tasandil.

Vastavalt kontrollikoja arvamusele ühtse auditi kohta peaks komisjon võimaluse korral arvesse võtma juba olemasolevaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme, nagu näiteks IACS.

| 5.46 ja 5.47. | Nagu kontrollikoda õigesti märgib, on vastavuse kontrolli eesmärk välistada ühenduse eeskirjade vastaselt tehtud kulude ühendusepoolset rahastamist, kaitstes sellega ühenduse eelarvet kulude eest, mida sealt ei tuleks tasuda. Seevastu ei ole see mehhanism, mille abil nõuda tagasi eeskirju eirates sooritatud makseid nende saajatelt, sest see on ühise juhtimise põhimõtte kohaselt liikmesriikide ainuvastutus, nagu on määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõikes 1 selgesti sätestatud. |
| --- | --- |

5.46 ja 5.47.

Nagu kontrollikoda õigesti märgib, on vastavuse kontrolli eesmärk välistada ühenduse eeskirjade vastaselt tehtud kulude ühendusepoolset rahastamist, kaitstes sellega ühenduse eelarvet kulude eest, mida sealt ei tuleks tasuda. Seevastu ei ole see mehhanism, mille abil nõuda tagasi eeskirju eirates sooritatud makseid nende saajatelt, sest see on ühise juhtimise põhimõtte kohaselt liikmesriikide ainuvastutus, nagu on määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõikes 1 selgesti sätestatud.

Komisjon on seisukohal, et selle määratluse alusel on vastavuse kontrolli eesmärk saavutatud kehtiva lähenemisviisi puhul, milleks on liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide auditeerimine ning puudujääkide korral finantskorrektsioonide rakendamine, mis juhul, kui EAGGFi kahju ei ole võimalik summaliselt määrata, võivad olla kindla suurusega. Sellise lähenemisviisi tulemuslikkust ja tõhusust on tunnistanud ka kontrollikoda ise käesoleva aruande punktis 6.35.

Lisaks rõhutab kontrollikoda punktis 6.35 ise, et finantskorrektsioonid on oluline vahend liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide täiustamiseks ning sellega eeskirju eirates sooritatavate maksete vältimiseks või nende tuvastamiseks ja lõppsaajatelt tagasi nõudmiseks. Vastavuse kontroll aitab seega kaudselt kaasa tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele lõppsaaja tasandil.

Teatavates kuluvaldkondades on eeskirjade eiramise taset juba hinnatud. Näiteks pindalatoetuste puhul on hinnanguline vigade määr liikmesriikide poolt läbiviidud umbes 47 000 pistelise kontrollimise alusel 1,95 %. See moodustab väga suure ja esindusliku valimi. Kooskõlas ühekordse audiitorkontrolli meetodiga ei tundu rentaabel, kui komisjon peaks valima kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks eraldi valimi. Rentaablim on, kui komisjon usaldab makseasutuste poolt tehtud tööd ning keskendab oma audititöö liikmesriikides kasutusel olevate kulude kontrollimise süsteemide kontrollimisele.

Et piisava kindluse pakkumise üldist süsteemi parandada ja tugevdada, on komisjon valmis rakendama kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tegema rohkem tööd inspektsiooni statistika ja maksejärgsete kontrollimiste kinnitamiseks (vt vastust punktile 5.44).

Finantskorrektsiooni koorem suunatakse kas riigieelarvele või lõppsaajale sõltuvalt korrektsiooni põhjusest.

| 5.47. | Finantskorrektsioonid ei ole abisaajatelt maksete sissenõudmise vahendiks, see kuulub liikmesriikide vastutusalasse. Nimetatud korrektsioonide maksumus jääb liikmesriikide kanda ega mõjuta enamikul juhtudel otseselt toetusesaajaid (põllumajandussaaduste tootjad ja nendega kauplejad). |
| --- | --- |

5.47.

Finantskorrektsioonid ei ole abisaajatelt maksete sissenõudmise vahendiks, see kuulub liikmesriikide vastutusalasse. Nimetatud korrektsioonide maksumus jääb liikmesriikide kanda ega mõjuta enamikul juhtudel otseselt toetusesaajaid (põllumajandussaaduste tootjad ja nendega kauplejad).

| 5.48. | Vastavusotsused tehakse tavaliselt mitme kuluaasta kohta ja mõneaastase viivitusega. Seega on 2005. aastal vastu võetud vastavusotsustes tehtud korrektsioonid seotud ÜPP maksetega, mille lõplikud abisaajad said juba aastaid enne 2005. aastat. 2005. aasta suhtes tehakse otsus väljaarvatavate kulutuste kohta alles järgmistel aastatel. 2005. aasta lõpuks ei olnud vastavuse kontrollimine lõpule viidud ühegi aasta kohta pärast aastat 1998. |
| --- | --- |

5.48.

Vastavusotsused tehakse tavaliselt mitme kuluaasta kohta ja mõneaastase viivitusega. Seega on 2005. aastal vastu võetud vastavusotsustes tehtud korrektsioonid seotud ÜPP maksetega, mille lõplikud abisaajad said juba aastaid enne 2005. aastat. 2005. aasta suhtes tehakse otsus väljaarvatavate kulutuste kohta alles järgmistel aastatel. 2005. aasta lõpuks ei olnud vastavuse kontrollimine lõpule viidud ühegi aasta kohta pärast aastat 1998.

| 5.48. | Komisjon sooviks vanad asjad lõpetada ning kõige pikaajalisemad lõpetamata juhtumid vaadati 2006. aasta põllumajanduskulude auditi töökava koostamisel hoolikalt üle. Olukord 2006. aasta juunis on selline, et 97 % 2001. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 1999) ja 94 % 2002. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 2000) on kuulutatud lõpetatuks. 1999. ja 2000. aasta viimased lõpetamata finantskorrektsioonid moodustavad hinnanguliselt vastavalt 41 ja 126 miljonit eurot. 2003. ja 2004. aastal tehtud auditite lõpetamismäärad on vastavalt 83 % ja 84 %. |
| --- | --- |

5.48.

Komisjon sooviks vanad asjad lõpetada ning kõige pikaajalisemad lõpetamata juhtumid vaadati 2006. aasta põllumajanduskulude auditi töökava koostamisel hoolikalt üle. Olukord 2006. aasta juunis on selline, et 97 % 2001. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 1999) ja 94 % 2002. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 2000) on kuulutatud lõpetatuks. 1999. ja 2000. aasta viimased lõpetamata finantskorrektsioonid moodustavad hinnanguliselt vastavalt 41 ja 126 miljonit eurot. 2003. ja 2004. aastal tehtud auditite lõpetamismäärad on vastavalt 83 % ja 84 %.

2001.–2005. finantsaasta korrektsioonid, mis tuleb otsustada tulevastes vastavusotsustes, on selgesti eristatud 2005. aasta tegevusaruandes. See teave on kajastatud ka komisjoni raamatupidamissüsteemis tingimusliku varana.

Kuid vastavuse kontrollimise protsessi mitmeaastane olemus, millele kontrollikoda viitas, ei mõjuta sellest protsessist saadavat kinnitust 2005. majandusaasta kohta. Et komisjoni auditid hõlmavad liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme, ei paku nad ainult teavet auditeeritavate kulude kohta, vaid kaudselt ka kõnealuste süsteemidega hõlmatud tulevikukulude kohta.

Komisjoni raamatupidamise kontrollimise osakondade audit

| 5.49. | Kontrollikoda viis 2005. aastal läbi komisjoni raamatupidamise kontrollimise osakondade auditi, mis hõlmas personalijaotust ning 2004. ja 2005. aastal teostatud vastavusauditite valimi hindamist (44). |
| --- | --- |

5.49.

Kontrollikoda viis 2005. aastal läbi komisjoni raamatupidamise kontrollimise osakondade auditi, mis hõlmas personalijaotust ning 2004. ja 2005. aastal teostatud vastavusauditite valimi hindamist (44).

| 5.50. | Audit tõi esile järgmised peamised puudused: |
| --- | --- |

5.50.

Audit tõi esile järgmised peamised puudused:

| 5.50. | |
| --- | --- |

5.50.

| a) | komisjon ei suutnud tõendada, et arvestab mitmesuguste auditeeritavate meetmete jaoks personali eraldades süstemaatiliselt oma keskse riskianalüüsiga; |
| --- | --- |

a)

komisjon ei suutnud tõendada, et arvestab mitmesuguste auditeeritavate meetmete jaoks personali eraldades süstemaatiliselt oma keskse riskianalüüsiga;

| a) | Vastavusauditi (v.a otsesed kulud) osas peegeldab praegune jaotus kolmeks erinevaks üksuseks ühise põllumajanduspoliitika peamisi abimeetmete kategooriaid: traditsioonilised turumehhanismid, otsesed sissetulekutoetused ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames ja maaelu arendamise meetmed. Personali määramine erinevatesse üksustesse toimub arvestusega, et kõigis kolmes peamises ühise põllumajanduspoliitika abimeetmete valdkonnas saaks teha vastavusauditeid.
  Direktoraadi tsentraalne riskianalüüs on esmajoones vahend auditeeritavate abimeetmete valimiseks. Peale selle on jaotusprotsessis vaja arvestada paljusid muid tegureid, mis kuuluvad spetsiaalse riskianalüüsi alla, nagu näiteks määruse nr 4045/89 kohased auditid, raamatupidamisaruannete atesteerimine, SAPARDi akrediteerimine, haldus- ja järelevalvemeetmed ning personali kvalifikatsioon ja olemasolu. Selle tulemusena on juba mitut aastat pidevalt paigutatud ressursse ümber töörühmade ja üksuste vahel ning hinnatud personali piisavust. |
| --- | --- |

a)

Vastavusauditi (v.a otsesed kulud) osas peegeldab praegune jaotus kolmeks erinevaks üksuseks ühise põllumajanduspoliitika peamisi abimeetmete kategooriaid: traditsioonilised turumehhanismid, otsesed sissetulekutoetused ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames ja maaelu arendamise meetmed. Personali määramine erinevatesse üksustesse toimub arvestusega, et kõigis kolmes peamises ühise põllumajanduspoliitika abimeetmete valdkonnas saaks teha vastavusauditeid.

Direktoraadi tsentraalne riskianalüüs on esmajoones vahend auditeeritavate abimeetmete valimiseks. Peale selle on jaotusprotsessis vaja arvestada paljusid muid tegureid, mis kuuluvad spetsiaalse riskianalüüsi alla, nagu näiteks määruse nr 4045/89 kohased auditid, raamatupidamisaruannete atesteerimine, SAPARDi akrediteerimine, haldus- ja järelevalvemeetmed ning personali kvalifikatsioon ja olemasolu. Selle tulemusena on juba mitut aastat pidevalt paigutatud ressursse ümber töörühmade ja üksuste vahel ning hinnatud personali piisavust.

| b) | kuue uuritud vastavusauditi puhul ei käsitletud kõiki asjaomaseid riske ja põhikontrolle ning sellist toimimisviisi ei põhjendatud piisavalt; |
| --- | --- |

b)

kuue uuritud vastavusauditi puhul ei käsitletud kõiki asjaomaseid riske ja põhikontrolle ning sellist toimimisviisi ei põhjendatud piisavalt;

| b) | Komisjoni põllumajanduskulude valdkonna audititöö, mis hõlmas 2004. ja 2005. aastal vastavalt 177 ja 163 kontrollkäiku, põhineb olemasoleval inimressursil ja riskianalüüsil. Selle alusel valib vastutav direktoraat kontrollimiseks teatavad riskid ja peamised kontrollimehhanismid, mida loetakse kõnealuse päringu jaoks kõige kohasemaks. Selline ulatuse piiramine on täiesti tavaline ja tunnustatud audititava. Kolme kontrollikoja poolt tõstatatud juhtumi puhul kuuest oli ulatuse piiramine kontrollkäikude planeerimise memorandumis selgesti ette nähtud. Ülejäänud kolme juhtumi ulatust oli piiratud väljaspool audiitorite kontrolli olevate asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

b)

Komisjoni põllumajanduskulude valdkonna audititöö, mis hõlmas 2004. ja 2005. aastal vastavalt 177 ja 163 kontrollkäiku, põhineb olemasoleval inimressursil ja riskianalüüsil. Selle alusel valib vastutav direktoraat kontrollimiseks teatavad riskid ja peamised kontrollimehhanismid, mida loetakse kõnealuse päringu jaoks kõige kohasemaks. Selline ulatuse piiramine on täiesti tavaline ja tunnustatud audititava. Kolme kontrollikoja poolt tõstatatud juhtumi puhul kuuest oli ulatuse piiramine kontrollkäikude planeerimise memorandumis selgesti ette nähtud. Ülejäänud kolme juhtumi ulatust oli piiratud väljaspool audiitorite kontrolli olevate asjaolude tõttu.

| c) | viie uuritud auditi puhul ei kasutatud üksikasjalikke auditikavasid või nende kasutust ei tõendatud piisavalt. |
| --- | --- |

c)

viie uuritud auditi puhul ei kasutatud üksikasjalikke auditikavasid või nende kasutust ei tõendatud piisavalt.

| c) | Komisjon on seisukohal, et tema audititegevus on üldjuhul hästi dokumenteeritud ning pakub piisavaid tõendeid läbiviidavate auditite kohta ja ainet järeldusteks.
  Kuid komisjon üritab alati oma auditidokumentatsiooni täiustada. Selles kontekstis viidatakse siseauditi soovituste rakendamisele 2005. aastal (vt järgmine punkt). |
| --- | --- |

c)

Komisjon on seisukohal, et tema audititegevus on üldjuhul hästi dokumenteeritud ning pakub piisavaid tõendeid läbiviidavate auditite kohta ja ainet järeldusteks.

Kuid komisjon üritab alati oma auditidokumentatsiooni täiustada. Selles kontekstis viidatakse siseauditi soovituste rakendamisele 2005. aastal (vt järgmine punkt).

| 5.51. | Liikmesriikide kontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise kohta tehtavate järelduste võimalikkus ja vastavusaudititest saadav kindlus on nende leidude tõttu piiratud. Kontrollikoda kinnitab 2004. aastal valminud, komisjoni põllumajanduse valdkonna siseauditi suutlikkust hindava üksuse aruande järeldusi (45). Põllumajanduse peadirektorile edastatud lõpparuanne ei sisaldanud lahkarvamusi nimetatud järelduste osas. |
| --- | --- |

5.51.

Liikmesriikide kontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise kohta tehtavate järelduste võimalikkus ja vastavusaudititest saadav kindlus on nende leidude tõttu piiratud. Kontrollikoda kinnitab 2004. aastal valminud, komisjoni põllumajanduse valdkonna siseauditi suutlikkust hindava üksuse aruande järeldusi (45). Põllumajanduse peadirektorile edastatud lõpparuanne ei sisaldanud lahkarvamusi nimetatud järelduste osas.

| 5.51. | Komisjon jääb veendumuse juurde, et vastavusauditid on üks olulistest põllumajanduskulude üldise juhtimis- ja kontrollisüsteemi elementidest, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud vastuses punktile 5.59, ning auditi kvaliteet on süsteemist tuleneva kindluse jaoks piisav. Kuid menetluste täiustamine ei ole pidev protsess ning siseauditi lõpparuende järelmeetmete aruanne, millele kontrollikoda viitab, kinnitab, et 2005. aastal on täheldatud olulist paranemist. |
| --- | --- |

5.51.

Komisjon jääb veendumuse juurde, et vastavusauditid on üks olulistest põllumajanduskulude üldise juhtimis- ja kontrollisüsteemi elementidest, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud vastuses punktile 5.59, ning auditi kvaliteet on süsteemist tuleneva kindluse jaoks piisav. Kuid menetluste täiustamine ei ole pidev protsess ning siseauditi lõpparuende järelmeetmete aruanne, millele kontrollikoda viitab, kinnitab, et 2005. aastal on täheldatud olulist paranemist.

Järeldused ja soovitused

| 5.52. | Nagu eelmistelgi aastatel, leidis kontrollikoda, et tervikuna vaadates ning kõiki olemasolevaid tõendite allikaid arvesse võttes mõjutas ÜPP kulutusi endiselt oluline vigade määr, mille avastamisel või ennetamisel pole järelevalve- ja kontrollisüsteemidest abi. ÜPP põhilisi kululiike mõjutavad erineva tasemega riskid ja puudused. |
| --- | --- |

5.52.

Nagu eelmistelgi aastatel, leidis kontrollikoda, et tervikuna vaadates ning kõiki olemasolevaid tõendite allikaid arvesse võttes mõjutas ÜPP kulutusi endiselt oluline vigade määr, mille avastamisel või ennetamisel pole järelevalve- ja kontrollisüsteemidest abi. ÜPP põhilisi kululiike mõjutavad erineva tasemega riskid ja puudused.

| 5.52. | Komisjon on seisukohal, et ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi hallatavate ja kontrollitavate põllumajanduskulude osas on olukord rahuldav, kontrollikoja tuvastatud risk on seotud ühise põllumajanduspoliitika muude meetmetega. Praegu hõlmab ühtne haldus- ja kontrollisüsteem umbes 67 % EAGGF tagatisrahastu kuludest. 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformid ja 2004. aasta reformid vähendavad üldist riski veelgi, sest need suurendavad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga kaetud kulusid aastaks 2013 89 %ni. |
| --- | --- |

5.52.

Komisjon on seisukohal, et ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi hallatavate ja kontrollitavate põllumajanduskulude osas on olukord rahuldav, kontrollikoja tuvastatud risk on seotud ühise põllumajanduspoliitika muude meetmetega. Praegu hõlmab ühtne haldus- ja kontrollisüsteem umbes 67 % EAGGF tagatisrahastu kuludest. 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformid ja 2004. aasta reformid vähendavad üldist riski veelgi, sest need suurendavad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga kaetud kulusid aastaks 2013 89 %ni.

Komisjon analüüsib (vajadusel koostöös asjaomaste liikmesriikidega) kontrollikoja leitud vigu, millest mõned võivad viia kontrollitud ja heakskiidetud raamatupidamisarvestuse finantskorrektsioonideni.

Olemasolev süsteem võimaldab vea ohtu alustehingute seaduslikkuses ja korrektsuses tulemuslikult hallata. Kui süsteeme ei kohaldata õigesti, määrab komisjon raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kontekstis finantskorrektsioone. Seda näitavad ka kontrollikoja leiud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamises.

| 5.53. | IACSi abil hallatavad ja kontrollitavad ÜPP kulutused moodustasid EL-15 riikides 25 500 miljonit eurot ja uutes liikmesriikides 1 400 miljonit eurot. Õigesti kohaldatuna on IACS tõhus kontrollisüsteem vigade või ebakorrektsete kulutuste riski vähendamiseks. Kreeka kohta seda aga öelda ei saa. Kontrollikoja poolt auditeeritud uutes liikmesriikides ei ole süsteemid veel usaldusväärsed: peamiselt on tegemist sellega, et maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) sisestatud teave koos abitaotlustes nõutava teabega osutus ebapiisavaks, et süstemaatiliselt tagada põllumajandusmaa maatükkide korrektne identifitseerimine. Nimetatud puudus mõjutab halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide tulemuslikkust ning mõõtmishälvet kohaldatakse valesti. |
| --- | --- |

5.53.

IACSi abil hallatavad ja kontrollitavad ÜPP kulutused moodustasid EL-15 riikides 25 500 miljonit eurot ja uutes liikmesriikides 1 400 miljonit eurot. Õigesti kohaldatuna on IACS tõhus kontrollisüsteem vigade või ebakorrektsete kulutuste riski vähendamiseks. Kreeka kohta seda aga öelda ei saa. Kontrollikoja poolt auditeeritud uutes liikmesriikides ei ole süsteemid veel usaldusväärsed: peamiselt on tegemist sellega, et maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) sisestatud teave koos abitaotlustes nõutava teabega osutus ebapiisavaks, et süstemaatiliselt tagada põllumajandusmaa maatükkide korrektne identifitseerimine. Nimetatud puudus mõjutab halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide tulemuslikkust ning mõõtmishälvet kohaldatakse valesti.

| 5.53. | Komisjon ühineb kontrollikoja seisukohaga, et IACS on tõhus kontrollisüsteem eeskirju eirava kulutamise ohu vähendamiseks. |
| --- | --- |

5.53.

Komisjon ühineb kontrollikoja seisukohaga, et IACS on tõhus kontrollisüsteem eeskirju eirava kulutamise ohu vähendamiseks.

Komisjon jätkas 2005. aastal oma laiendatud auditiprogrammi ja muid järelevalvemeetmeid Kreekas. Kreeka ametiasutused on koostanud komisjoni algatusel tegevuskava puuduste kõrvaldamiseks (vt vastust punktile 5.10). Komisjon võtab omaks mõned kontrollikoja tähelepanekud uute liikmesriikide LPISide kohta, kuid arvestades ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üldiselt edukat rakendamist, peab ta puudujääke suhteliselt väikesteks. Lisaks tegeletakse kontrollikoja avastatud kasvuraskustega põllumajanduskulutuste tavapäraste auditite käigus, mida on kohapealsete auditite raames toimunud 2004.–2005. aastal igas liikmesriigis vähemalt kord.

| 5.54. | IACSi kontrollitulemustes käsitletakse põllumajandustootjatele tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust, kuid makseid ei ole piisavalt kontrollitud sõltumatu asutuse poolt ja nende õigsust ei ole kinnitatud. Sertifitseerimisasutuste tööle ei saa tugineda, et saada kinnitust põllumajandustootjate ja kauplejate taotluste kohta, sest tavaliselt ei kontrollita ELi toetuse taotlusi kohapeal. |
| --- | --- |

5.54.

IACSi kontrollitulemustes käsitletakse põllumajandustootjatele tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust, kuid makseid ei ole piisavalt kontrollitud sõltumatu asutuse poolt ja nende õigsust ei ole kinnitatud. Sertifitseerimisasutuste tööle ei saa tugineda, et saada kinnitust põllumajandustootjate ja kauplejate taotluste kohta, sest tavaliselt ei kontrollita ELi toetuse taotlusi kohapeal.

| 5.54. | Komisjon on seisukohal, et tal on terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteem, nagu seda üksikasjalikult kirjeldatakse vastuses punktile 5.59, ja mis sisaldab eelkõige ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS), mis juba võimaldab piisavat kindlust veaohu tulemuslikuks haldamiseks põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse mõttes. |
| --- | --- |

5.54.

Komisjon on seisukohal, et tal on terviklik põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteem, nagu seda üksikasjalikult kirjeldatakse vastuses punktile 5.59, ja mis sisaldab eelkõige ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS), mis juba võimaldab piisavat kindlust veaohu tulemuslikuks haldamiseks põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse mõttes.

Kuid et piisava kindluse pakkumise üldist süsteemi veelgi parandada ja tugevdada, on komisjon valmis rakendama kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tegema rohkem tööd (vt vastust punktile 5.44).

| 5.55. | Jätkuvad puudused oliiviõlisektori, maaelu arendamise ja eksporditoetuste kontrollimisel tähendavad, et asjaomaste maksetega on endiselt seotud ebaseaduslikkuse/ebakorrektsuse oht. Kontrollikoja omapoolsed testid näitasid, et see oht on reaalne. Eriti ilmne on see oliiviõli puhul, kus geoinfosüsteemi ebausaldatavus tekitab küsimuse, mille alusel maksta oliivikasvatajatele tulevasi ühtseid toetusmakseid. |
| --- | --- |

5.55.

Jätkuvad puudused oliiviõlisektori, maaelu arendamise ja eksporditoetuste kontrollimisel tähendavad, et asjaomaste maksetega on endiselt seotud ebaseaduslikkuse/ebakorrektsuse oht. Kontrollikoja omapoolsed testid näitasid, et see oht on reaalne. Eriti ilmne on see oliiviõli puhul, kus geoinfosüsteemi ebausaldatavus tekitab küsimuse, mille alusel maksta oliivikasvatajatele tulevasi ühtseid toetusmakseid.

| 5.55. | Oliivikasvatuse GISi puudujäägid on teada ka komisjonile, kes jagab kontrollikoja muret reformi elluviimise pärast. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus on komisjon jaganud liikmesriikidele soovitusi. Kui uute kavade järgsed kulutused on tehtud, hinnatakse riski EAGGFile ning see võib anda põhjust finantskorrektsioonideks. |
| --- | --- |

5.55.

Oliivikasvatuse GISi puudujäägid on teada ka komisjonile, kes jagab kontrollikoja muret reformi elluviimise pärast. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus on komisjon jaganud liikmesriikidele soovitusi. Kui uute kavade järgsed kulutused on tehtud, hinnatakse riski EAGGFile ning see võib anda põhjust finantskorrektsioonideks.

| 5.56. | Kuigi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemide ning maksejärgsete kontrollide eesmärgiks on arvata ühenduse eeskirjadele mittevastavad kulutused rahastamisest välja, siis praegu need seda lõplikele abisaajatele tehtavate maksete tasandil ei võimalda. ÜPP rahastatud, kuid nõuetele mittevastavate maksete osakaal ei ole komisjonile teada ja tal ei ole selle kohta ka hinnangut (46). Seega pole ka selge, kas selliste süsteemide kaudu tagasi nõutud ebakorrektsete maksete osakaal on rahuldav. |
| --- | --- |

5.56.

Kuigi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemide ning maksejärgsete kontrollide eesmärgiks on arvata ühenduse eeskirjadele mittevastavad kulutused rahastamisest välja, siis praegu need seda lõplikele abisaajatele tehtavate maksete tasandil ei võimalda. ÜPP rahastatud, kuid nõuetele mittevastavate maksete osakaal ei ole komisjonile teada ja tal ei ole selle kohta ka hinnangut (46). Seega pole ka selge, kas selliste süsteemide kaudu tagasi nõutud ebakorrektsete maksete osakaal on rahuldav.

| 5.56. | Komisjon peab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemi tõhusaks ja tulemuslikuks vahendiks ühenduse eeskirjadele mittevastavate kulude ühenduse rahastamise alt välja jätmiseks. Seda on kinnitanud käesoleva aruande punktis 6.35 ka kontrollikoda. |
| --- | --- |

5.56.

Komisjon peab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemi tõhusaks ja tulemuslikuks vahendiks ühenduse eeskirjadele mittevastavate kulude ühenduse rahastamise alt välja jätmiseks. Seda on kinnitanud käesoleva aruande punktis 6.35 ka kontrollikoda.

Komisjon leiab, et konkreetse aasta kõik finantskorrektsioonid koos lõplike abisaajate suhtes riigi tasandil kohaldatud sanktsioonidega annavad väärtusliku ülevaate ebakorrektsete maksete üldisest tasemest.

| 5.57. | Komisjonil ei ole vastavusotsused valmis ühegi hilisema aasta kohta kui 1998. Kuivõrd 2005. aasta kohta tehakse need otsused edaspidi, on kulutused esialgsed ning ühenduse raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust saab kinnitada alles siis, kui raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise täielik menetlus on olemas ja seda ka kohaldatakse. |
| --- | --- |

5.57.

Komisjonil ei ole vastavusotsused valmis ühegi hilisema aasta kohta kui 1998. Kuivõrd 2005. aasta kohta tehakse need otsused edaspidi, on kulutused esialgsed ning ühenduse raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust saab kinnitada alles siis, kui raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise täielik menetlus on olemas ja seda ka kohaldatakse.

| 5.57. | Komisjon sooviks vanad asjad lõpetada ning kõige pikaajalisemad lõpetamata juhtumid vaadati 2006. aasta põllumajanduskulude auditi töökava koostamisel hoolikalt üle. Olukord 2006. aasta juunis on selline, et 97 % 2001. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 1999) ja 94 % 2002. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 2000) on kuulutatud lõpetatuks. 1999. ja 2000. aasta viimased lõpetamata finantskorrektsioonid moodustavad hinnanguliselt vastavalt 41 ja 126 miljonit eurot. 2003. ja 2004. aastal tehtud auditite lõpetamismäärad on vastavalt 83 % ja 84 %. |
| --- | --- |

5.57.

Komisjon sooviks vanad asjad lõpetada ning kõige pikaajalisemad lõpetamata juhtumid vaadati 2006. aasta põllumajanduskulude auditi töökava koostamisel hoolikalt üle. Olukord 2006. aasta juunis on selline, et 97 % 2001. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 1999) ja 94 % 2002. aastal tehtud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 2000) on kuulutatud lõpetatuks. 1999. ja 2000. aasta viimased lõpetamata finantskorrektsioonid moodustavad hinnanguliselt vastavalt 41 ja 126 miljonit eurot. 2003. ja 2004. aastal tehtud auditite lõpetamismäärad on vastavalt 83 % ja 84 %.

2001.–2005. finantsaasta korrektsioonid, mis tuleb otsustada tulevastes vastavusotsustes, on selgesti eristatud 2005. aasta tegevusaruandes. See teave on kajastatud ka komisjoni raamatupidamissüsteemis tingimusliku varana.

Vaatamata asjaolule, et 2001. ja hilisemate aastate finantskorrektsioonimenetlused on alles pooleli, on komisjon seisukohal, et tal on juba piisavalt teavet, et olla põhjendatult kindel põllumajanduskulude seaduslikkuses ja korrektsuses (vt üksikasju vastusest punktile 5.59).

Pealegi ei mõjuta vastavuse kontrollimise protsessi mitmeaastane olemus sellest protsessist saadavat kinnitust 2005. majandusaasta kohta. Et komisjoni auditid hõlmavad liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme, ei paku nad ainult teavet auditeeritavate kulude kohta, vaid kaudselt ka kõnealuste süsteemidega hõlmatud tulevikukulude kohta.

| 5.58. | Komisjon peaks jätkama liikmesriikide vastavate ametiasutuste toetamist, tagamaks IACSi täieliku rakendamise Kreekas ja uutes liikmesriikides avastatud puuduste kõrvaldamise. |
| --- | --- |

5.58.

Komisjon peaks jätkama liikmesriikide vastavate ametiasutuste toetamist, tagamaks IACSi täieliku rakendamise Kreekas ja uutes liikmesriikides avastatud puuduste kõrvaldamise.

| 5.59. | Komisjon peaks tagama, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid annaksid kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku abisaaja tasandil, ning peaks püüdma tagada ebakorrektsete maksete tagasinõudmise. Ta peaks andma hinnangu ebakorrektsete maksete väärtuse kohta: |
| --- | --- |

5.59.

Komisjon peaks tagama, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid annaksid kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku abisaaja tasandil, ning peaks püüdma tagada ebakorrektsete maksete tagasinõudmise. Ta peaks andma hinnangu ebakorrektsete maksete väärtuse kohta:

| a) | kas võttes meetmeid, mille alusel saaksid sertifitseerimisasutused laiendada oma tööd lõplike abisaajate uurimisele, laiendades pistelisi kontrolle põllumajandustootjatele või tehes rohkem tööd, et kontrollida IACSi uurimisstatistikat ja maksejärgseid kontrolle ning kinnitada nende õigsust; |
| --- | --- |

a)

kas võttes meetmeid, mille alusel saaksid sertifitseerimisasutused laiendada oma tööd lõplike abisaajate uurimisele, laiendades pistelisi kontrolle põllumajandustootjatele või tehes rohkem tööd, et kontrollida IACSi uurimisstatistikat ja maksejärgseid kontrolle ning kinnitada nende õigsust;

| b) | või lastes oma personalil asjakohase valimi koostamise meetodi alusel kontrollida aasta tehingute seaduslikkust ja korrektsust lõplike abisaajate tasandil. |
| --- | --- |

b)

või lastes oma personalil asjakohase valimi koostamise meetodi alusel kontrollida aasta tehingute seaduslikkust ja korrektsust lõplike abisaajate tasandil.

| 5.59. | Komisjon arvab, et tal on piisavalt teavet, et olla põhjendatult kindel põllumajanduskulude seaduslikkuses ja korrektsuses ning tagada ebakorrektsete maksete avastamine. |
| --- | --- |

5.59.

Komisjon arvab, et tal on piisavalt teavet, et olla põhjendatult kindel põllumajanduskulude seaduslikkuses ja korrektsuses ning tagada ebakorrektsete maksete avastamine.

Terviklik haldus- ja kontrollisüsteem on olemas ning toetub neljale tasandile:

| a) | kohustuslik haldusstruktuur liikmesriigi tasandil, kes on koondatud makseasutuste ja kõrge taseme ametiasutuse ümber, mis on pädev makseasutuste tegevuslube välja andma ja tagasi võtma. Tegevusloa väljaandmise otsus põhineb üksikasjalikul läbivaatusel välise auditiorganisatsiooni poolt; |
| --- | --- |

a)

kohustuslik haldusstruktuur liikmesriigi tasandil, kes on koondatud makseasutuste ja kõrge taseme ametiasutuse ümber, mis on pädev makseasutuste tegevuslube välja andma ja tagasi võtma. Tegevusloa väljaandmise otsus põhineb üksikasjalikul läbivaatusel välise auditiorganisatsiooni poolt;

| b) | üksikasjalikud kontrollivahendite ja hoiatavate sanktsioonide süsteemid, mida kasutatakse nende makseasutuste suhtes, millel on ühised põhijooned ja iga abirežiimi erisusi silmas pidades koostatud erieeskirjad; |
| --- | --- |

b)

üksikasjalikud kontrollivahendite ja hoiatavate sanktsioonide süsteemid, mida kasutatakse nende makseasutuste suhtes, millel on ühised põhijooned ja iga abirežiimi erisusi silmas pidades koostatud erieeskirjad;

| c) | järelkontroll sertifitseeritud auditiasutuste ja eriosakondade kaudu (määruse nr 4045/89 kohaselt toimuvad kontrollimised); |
| --- | --- |

c)

järelkontroll sertifitseeritud auditiasutuste ja eriosakondade kaudu (määruse nr 4045/89 kohaselt toimuvad kontrollimised);

| d) | raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine komisjoni kaudu (nii iga-aastane raamatupidamise kontrollimine kui ka mitmeaastane vastavuse kontroll). |
| --- | --- |

d)

raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine komisjoni kaudu (nii iga-aastane raamatupidamise kontrollimine kui ka mitmeaastane vastavuse kontroll).

Need neli tasandit moodustavad ammendav põllumajanduskulude haldamise ja kontrollisüsteemi, mis pakub komisjonile piisavat kindlust veaohu tulemuslikuks haldamiseks põllumajandusvaldkonna alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse mõttes.

Finantsiliselt kõige tähtsamate meetmete, eriti ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi eeskirjade eiramise taset saab hinnata juba praegu. Komisjon teeb tööd muude meetmete andmete kvaliteedi parandamiseks.

Et piisava kindluse pakkumise üldist süsteemi parandada ja tugevdada, on komisjon valmis rakendama kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tegema rohkem tööd inspektsiooni statistika ja maksejärgsete kontrollimiste kinnitamiseks (vt vastust punktile 5.44).

| 5.60. | Nagu eelmisel aastal märgitud, peaks komisjon muutma maksejärgsed kontrollid kasulikumaks vahendiks ÜPP eeskirjade vastaselt tehtud maksete kindlakstegemisel, tegeldes liikmesriikidelt nõutava teabe puudustega, eelkõige teavitades testitud tehingute ja avastatud eeskirjade eiramise juhtumite väärtusest eelarveridade kaupa. |
| --- | --- |

5.60.

Nagu eelmisel aastal märgitud, peaks komisjon muutma maksejärgsed kontrollid kasulikumaks vahendiks ÜPP eeskirjade vastaselt tehtud maksete kindlakstegemisel, tegeldes liikmesriikidelt nõutava teabe puudustega, eelkõige teavitades testitud tehingute ja avastatud eeskirjade eiramise juhtumite väärtusest eelarveridade kaupa.

| 5.60. | Komisjon on juba võtnud meetmeid maksejärgsete kontrollimiste aruandluse täiustamiseks muutes õiguslikku raamistikku. Testitud tehingute väärtuse ja eeskirjade eiramisega eelarverea kohta seotud parandused on kaasatud määruse nr 4/2004 muudatustesse, mis viidi sisse 10. jaanuaril 2006. aastal avaldatud määrusega nr 40/2006. |
| --- | --- |

5.60.

Komisjon on juba võtnud meetmeid maksejärgsete kontrollimiste aruandluse täiustamiseks muutes õiguslikku raamistikku. Testitud tehingute väärtuse ja eeskirjade eiramisega eelarverea kohta seotud parandused on kaasatud määruse nr 4/2004 muudatustesse, mis viidi sisse 10. jaanuaril 2006. aastal avaldatud määrusega nr 40/2006.

| 5.61. | Komisjon peaks uurima, miks IACSi pindalakontrollide puhul annavad juhusliku valimiga kontrollid jätkuvalt tulemuseks suurema veamäära kui riskianalüüsi põhjal koostatud valimiga kontrollid. |
| --- | --- |

5.61.

Komisjon peaks uurima, miks IACSi pindalakontrollide puhul annavad juhusliku valimiga kontrollid jätkuvalt tulemuseks suurema veamäära kui riskianalüüsi põhjal koostatud valimiga kontrollid.

| 5.61. | Komisjoni auditid on näidanud, et teatavad liikmesriigid on registreerinud kaugseirekontrolle kui juhuslikke, ehkki põllumajandustootjad on valitud tsoonis riski alusel. Seetõttu on pilt statistikast moonutatud. Kahte liiki valikust tuleneva erinevuse puhul näitab komisjoni analüüs pärast väärast aruandlusest tulenevate valeandmete väljasõelumiseks näitas, et ainult Taanis olid juhusliku valiku tulemused riskipõhise valiku omadest suuremad (arvesse ei ole võetud Kreekat). Seda tuleb kontrollida. |
| --- | --- |

5.61.

Komisjoni auditid on näidanud, et teatavad liikmesriigid on registreerinud kaugseirekontrolle kui juhuslikke, ehkki põllumajandustootjad on valitud tsoonis riski alusel. Seetõttu on pilt statistikast moonutatud. Kahte liiki valikust tuleneva erinevuse puhul näitab komisjoni analüüs pärast väärast aruandlusest tulenevate valeandmete väljasõelumiseks näitas, et ainult Taanis olid juhusliku valiku tulemused riskipõhise valiku omadest suuremad (arvesse ei ole võetud Kreekat). Seda tuleb kontrollida.

Komisjon on juba võtnud meetmeid aruandluse täpsemaks muutmiseks (vt vastust punktile 5.8).

| 5.62. | Komisjonil on soovitatav parandada kontrolli ÜPP kulutuste üle valdkondades, kus esineb endiselt olulisi puudusi. |
| --- | --- |

5.62.

Komisjonil on soovitatav parandada kontrolli ÜPP kulutuste üle valdkondades, kus esineb endiselt olulisi puudusi.

| 5.62. | Komisjon on võtnud kohustuseks tegeleda veel olemasolevate puudujääkidega, näiteks ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamine Kreekas. 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformid ja Vahemeremaade toodete puhul 2004. aasta reformid vähendavad üldist riski veelgi, kuna need suurendavad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga kaetud kulusid aastaks 2013 89 %ni. |
| --- | --- |

5.62.

Komisjon on võtnud kohustuseks tegeleda veel olemasolevate puudujääkidega, näiteks ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamine Kreekas. 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformid ja Vahemeremaade toodete puhul 2004. aasta reformid vähendavad üldist riski veelgi, kuna need suurendavad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga kaetud kulusid aastaks 2013 89 %ni.

| 5.63. | Vastavalt nõukogu taotlusele, (47) peaks komisjon eristama kulutusi, mis on kontrollitud (ja vajadusel korrigeeritud) ja mille kohta ta võib anda piisava kinnituse (või seda mitte anda), ning kulutusi, mida tuleb veel kontrollida (ja võib-olla hiljem korrigeerida) (vt ka käesoleva aruande punktid 1.57 ja 1.64–1.66). |
| --- | --- |

5.63.

Vastavalt nõukogu taotlusele, (47) peaks komisjon eristama kulutusi, mis on kontrollitud (ja vajadusel korrigeeritud) ja mille kohta ta võib anda piisava kinnituse (või seda mitte anda), ning kulutusi, mida tuleb veel kontrollida (ja võib-olla hiljem korrigeerida) (vt ka käesoleva aruande punktid 1.57 ja 1.64–1.66).

| 5.63. | Komisjon on arvamusel, et ei ole sobiv eristada (nagu kontrollikoda ette paneb) juba kontrollitud kulusid ja edaspidi kontrollitavaid kulusid. Arvestades nõuetekohasuse kontrollimise protsessi mitmeaastast olemust oleks selline eristus suuresti meelevaldne; samuti piiraks see liikmesriikide kaitseõigust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses. |
| --- | --- |

5.63.

Komisjon on arvamusel, et ei ole sobiv eristada (nagu kontrollikoda ette paneb) juba kontrollitud kulusid ja edaspidi kontrollitavaid kulusid. Arvestades nõuetekohasuse kontrollimise protsessi mitmeaastast olemust oleks selline eristus suuresti meelevaldne; samuti piiraks see liikmesriikide kaitseõigust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses.

Lisaks avalikustab komisjon oma aastaaruandes summad, mille tagasisaamist ta ootab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessi käigus.

EELNEVATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

Maaelu arendamine: toetus vähemsoodsatele piirkondadele

| 5.64. | Kontrollikoja eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta käsitles toetust vähemsoodsatele piirkondadele. Peamiste tähelepanekute ja soovitustega tegeldi 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendis, (48) kusjuures peatähelepanu pöörati järgmisele: |
| --- | --- |

5.64.

Kontrollikoja eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta käsitles toetust vähemsoodsatele piirkondadele. Peamiste tähelepanekute ja soovitustega tegeldi 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendis, (48) kusjuures peatähelepanu pöörati järgmisele:

| a) | komisjon peab esitama parlamendile selle meetme kohta täieliku hindamisaruande; |
| --- | --- |

a)

komisjon peab esitama parlamendile selle meetme kohta täieliku hindamisaruande;

| b) | komisjon peab kohandama ja ajakohastama määratluse “hea põllumajandustava” ja tagama, et liikmesriigid kohaldaksid seda tingimust ühtemoodi; |
| --- | --- |

b)

komisjon peab kohandama ja ajakohastama määratluse “hea põllumajandustava” ja tagama, et liikmesriigid kohaldaksid seda tingimust ühtemoodi;

| c) | komisjon peab praeguse vähemsoodsate piirkondade liigituse täies mahus ja põhjalikult üle vaatama. |
| --- | --- |

c)

komisjon peab praeguse vähemsoodsate piirkondade liigituse täies mahus ja põhjalikult üle vaatama.

| 5.65. | Oma aruandes 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelauditi kohta (49) teatas komisjon, et ta koostab selle meetme kohta spetsiaalset hindamisuuringut ja et tulemused on kättesaadavad 2005. aasta lõpus. Selle hindamisuuringu läbiviimise leping kirjutati alla detsembris 2005 ja aruande valmimine on kavandatud 2006. aasta lõpuks ning avaldamine 2007. aasta alguseks. |
| --- | --- |

5.65.

Oma aruandes 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelauditi kohta (49) teatas komisjon, et ta koostab selle meetme kohta spetsiaalset hindamisuuringut ja et tulemused on kättesaadavad 2005. aasta lõpus. Selle hindamisuuringu läbiviimise leping kirjutati alla detsembris 2005 ja aruande valmimine on kavandatud 2006. aasta lõpuks ning avaldamine 2007. aasta alguseks.

| 5.66. | Uus määrus, mis käsitleb toetust maaelu arendamisele ajavahemikus 2007–2013, (50) sisaldab vähemsoodsatele piirkondadele suunatud meetmeid, ning selle raames leidsid käsitlemist eelarve täitmist kinnitava asutuse kaks ülejäänud taotlust. |
| --- | --- |

5.66.

Uus määrus, mis käsitleb toetust maaelu arendamisele ajavahemikus 2007–2013, (50) sisaldab vähemsoodsatele piirkondadele suunatud meetmeid, ning selle raames leidsid käsitlemist eelarve täitmist kinnitava asutuse kaks ülejäänud taotlust.

| 5.67. | Abikõlblikkuskriteeriumina kaotatakse nõue, et vähemsoodsate piirkondade põllumajandustootjad peavad tasandustoetuste saamiseks rakendama head põllumajandustava. Selle asemel peavad sealsed põllumajandustootjad kogu oma ettevõtte ulatuses täitma keskkonna ja loomade heaoluga seotud kohustuslikke nõudeid, mis alates ÜPP 2003. aasta reformist on tuntud kui “ristvastavusnõuded”. |
| --- | --- |

5.67.

Abikõlblikkuskriteeriumina kaotatakse nõue, et vähemsoodsate piirkondade põllumajandustootjad peavad tasandustoetuste saamiseks rakendama head põllumajandustava. Selle asemel peavad sealsed põllumajandustootjad kogu oma ettevõtte ulatuses täitma keskkonna ja loomade heaoluga seotud kohustuslikke nõudeid, mis alates ÜPP 2003. aasta reformist on tuntud kui “ristvastavusnõuded”.

| 5.68. | Piirkonnad, mis on abikõlblikud kategoorias “toetus ebasoodsate tingimustega piirkondade, välja arvatud mägialade põllumajandustootjatele”, määratletakse pinnaseviljakuse ja kliimatingimuste alusel, jättes välja seose sotsiaalmajanduslike kriteeriumidega. Mägialade (ja 62. laiuskraadist põhja pool paiknevatele) põllumajandustootjatele ebasoodsate looduslike tingimuste tõttu makstava toetuse põhimõtted jäeti samaks. |
| --- | --- |

5.68.

Piirkonnad, mis on abikõlblikud kategoorias “toetus ebasoodsate tingimustega piirkondade, välja arvatud mägialade põllumajandustootjatele”, määratletakse pinnaseviljakuse ja kliimatingimuste alusel, jättes välja seose sotsiaalmajanduslike kriteeriumidega. Mägialade (ja 62. laiuskraadist põhja pool paiknevatele) põllumajandustootjatele ebasoodsate looduslike tingimuste tõttu makstava toetuse põhimõtted jäeti samaks.

| 5.68. | Järgmist programmiperioodi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt peab “ebasoodsate looduslike tingimuste toetus muude kui mägipiirkondade põllumajandustootjatele” olema mõjutatud oluliste ebasoodsate looduslike tingimuste (eeskätt madala mullaviljakuse või halbade ilmastikutingimuste) ja eriliste ebasoodsate tingimuste poolt, kus maade hooldamist tuleks jätkata, et säilitada või parandada keskkonda, alal hoida paikkonda ning säilitada piirkonna turismipotentsiaali või kaitsta rannajoont. |
| --- | --- |

5.68.

Järgmist programmiperioodi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt peab “ebasoodsate looduslike tingimuste toetus muude kui mägipiirkondade põllumajandustootjatele” olema mõjutatud oluliste ebasoodsate looduslike tingimuste (eeskätt madala mullaviljakuse või halbade ilmastikutingimuste) ja eriliste ebasoodsate tingimuste poolt, kus maade hooldamist tuleks jätkata, et säilitada või parandada keskkonda, alal hoida paikkonda ning säilitada piirkonna turismipotentsiaali või kaitsta rannajoont.

| 5.69. | Peale ristvastavuse nõude on vähemsoodsate piirkondade meetme kõigi muude muudatuste jõustumine siiski 1. jaanuarini 2010 edasi lükatud ja selleks on vaja, et nõukogu võtaks vastu komisjoni ettepanekul põhineva määruse. Seega jäävad vähemalt aastani 2010 jõusse praegu kehtivad kriteeriumid nende piirkondade määratlemiseks, mis liigitatakse vähemsoodsate hulka. |
| --- | --- |

5.69.

Peale ristvastavuse nõude on vähemsoodsate piirkondade meetme kõigi muude muudatuste jõustumine siiski 1. jaanuarini 2010 edasi lükatud ja selleks on vaja, et nõukogu võtaks vastu komisjoni ettepanekul põhineva määruse. Seega jäävad vähemalt aastani 2010 jõusse praegu kehtivad kriteeriumid nende piirkondade määratlemiseks, mis liigitatakse vähemsoodsate hulka.

| 5.69. | Vähemsoodsas olukorras olevate piirkondade määratluse mõttes sisaldas komisjoni ettepanek KOM(2004) 490 lõplik (tulevase maaelu arengu raamprogrammi kohta) ettepanekut liigitada ümber vähemsoodsas olukorras olevate piirkondade “vahekategooria”. Siiski põrkus ettepanek tugevale vastupanule, eriti nõukogu poolt. |
| --- | --- |

5.69.

Vähemsoodsas olukorras olevate piirkondade määratluse mõttes sisaldas komisjoni ettepanek KOM(2004) 490 lõplik (tulevase maaelu arengu raamprogrammi kohta) ettepanekut liigitada ümber vähemsoodsas olukorras olevate piirkondade “vahekategooria”. Siiski põrkus ettepanek tugevale vastupanule, eriti nõukogu poolt.

Osana lõplikust kompromissist ettepaneku asjus, mis võeti vastu määrusena (EÜ) nr 1698/2005, lepiti kokku üritada enne ümberliigitamisotsuse langetamist küsimuse täiendavat süvaanalüüsi.

Veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi korraldus Euroopa Liidus

| 5.70. | Kontrollikoja eriaruandes nr 6/2004 uuriti veiste identifitseerimise süsteemi, mille eesmärgiks on kindlustada veiste ja vasikate jälgitavus ning mida kasutatakse abikõlblikkuse kontrollimiseks mitmesuguste veisetoetuste korral. Kontrollikoda leidis ühenduse õigusaktidega kehtestatud süsteemis puudusi. Eelkõige leiti, et veiste ühendusesisese liikumise jälgitavus ei olnud tagatud, sest õigusaktid ei näinud ette liikmesriikide andmebaaside teabe ühtlustamist ega vahetamist. |
| --- | --- |

5.70.

Kontrollikoja eriaruandes nr 6/2004 uuriti veiste identifitseerimise süsteemi, mille eesmärgiks on kindlustada veiste ja vasikate jälgitavus ning mida kasutatakse abikõlblikkuse kontrollimiseks mitmesuguste veisetoetuste korral. Kontrollikoda leidis ühenduse õigusaktidega kehtestatud süsteemis puudusi. Eelkõige leiti, et veiste ühendusesisese liikumise jälgitavus ei olnud tagatud, sest õigusaktid ei näinud ette liikmesriikide andmebaaside teabe ühtlustamist ega vahetamist.

| 5.70–5.72. | 2004. aastal võttis komisjon kasutusele TRACES-süsteemi, millega on võimalik jälgida loomade liikumisi ELi sees ja nende saabumist väljastpoolt. TRACES ühendab olemasolevad loomadega kauplemise jälgimise süsteemid ning lihtsustab neid. Alates 1. jaanuarist 2005 on see kõigile liikmesriikidele kohustuslik ning see on vastavuses liikmesriikide enamiku ettepanekute ja kontrollikoja soovitustega, mille kontrollikoda esitas sigade katkuga seotud eriaruandes 1/2000. |
| --- | --- |

5.70–5.72.

2004. aastal võttis komisjon kasutusele TRACES-süsteemi, millega on võimalik jälgida loomade liikumisi ELi sees ja nende saabumist väljastpoolt. TRACES ühendab olemasolevad loomadega kauplemise jälgimise süsteemid ning lihtsustab neid. Alates 1. jaanuarist 2005 on see kõigile liikmesriikidele kohustuslik ning see on vastavuses liikmesriikide enamiku ettepanekute ja kontrollikoja soovitustega, mille kontrollikoda esitas sigade katkuga seotud eriaruandes 1/2000.

Vastavalt nõukogu järeldusele kontrollikoja eriaruande nr 6/2004 kohta on komisjon koos liikmesriikidega välja töötanud täiendavad suunised. 14. veebruaril 2005. aastal valmis komisjonil töödokument veiste andmebaaside võrdlusuuringutest, mille ilmumist liikmesriigid on tervitanud ning mida kasutatakse riiklike andmebaaside edasiarendamiseks.

Lisaks esitas komisjon 26. jaanuaril 2005. aastal parlamendile ja nõukogule aruande veiste elektroonilise identifitseerimise kasutuselevõtmise võimalikkuse kohta (KOM(2005) 9). Aruandes käsitletakse õigusaktide ettepanekute erinevaid võimalusi, mida arutati 7. märtsil 2005. aastal nõukogu tasandil Põllumajanduse Erikomitees. Asjakohase õigusakti ettepaneku ettevalmistamisel kavatseb komisjon arvestada ka teabevahetuse võimalust riiklike andmebaaside vahel.

| 5.71. | 2003. aasta eelarve täitmise kinnitamise menetluse raames taotles nõukogu (51) liikmesriikide andmebaaside suuremat ühtlustamist. Euroopa Parlament (52) kutsus komisjoni esitama õigusloomealase ettepaneku eesmärgiga tagada riikide andmebaaside ühilduvus ja anda juhiseid andmete vahetamise kohta. |
| --- | --- |

5.71.

2003. aasta eelarve täitmise kinnitamise menetluse raames taotles nõukogu (51) liikmesriikide andmebaaside suuremat ühtlustamist. Euroopa Parlament (52) kutsus komisjoni esitama õigusloomealase ettepaneku eesmärgiga tagada riikide andmebaaside ühilduvus ja anda juhiseid andmete vahetamise kohta.

| 5.72. | Komisjon aktsepteeris kontrollikoja eriaruande nr 6/2004 põhilisi leide. Ta nõustus (53) teabevahetuse korraldamise ettepanekuga ja koostas töödokumendi riikide andmebaaside võrdlusuuringute kohta. Komisjon jälgib olukorda, kuid ei ole esitanud seadusandlikku algatust. |
| --- | --- |

5.72.

Komisjon aktsepteeris kontrollikoja eriaruande nr 6/2004 põhilisi leide. Ta nõustus (53) teabevahetuse korraldamise ettepanekuga ja koostas töödokumendi riikide andmebaaside võrdlusuuringute kohta. Komisjon jälgib olukorda, kuid ei ole esitanud seadusandlikku algatust.

| 5.73. | Kontrollikoda kontrollis tapatoetuste kava rakendamist kontrollikoja eriaruande nr 6/2004 järelauditi kontekstis. Tapatoetuste kava on üks neist toetuskavadest, mis tuginevad veiste identifitseerimise süsteemile (54) Toetust makstakse täiskasvanud veiste ja vasikate tapmise või EList eksportimise eest. |
| --- | --- |

5.73.

Kontrollikoda kontrollis tapatoetuste kava rakendamist kontrollikoja eriaruande nr 6/2004 järelauditi kontekstis. Tapatoetuste kava on üks neist toetuskavadest, mis tuginevad veiste identifitseerimise süsteemile (54) Toetust makstakse täiskasvanud veiste ja vasikate tapmise või EList eksportimise eest.

| 5.74. | Toetuskava ülesehitus lihtsustab piisava kontrolli teostamist maksete üle nende loomade osas, kes tapetakse toetust maksvas liikmesriigis. Ent kontroll nende väheste loomade üle (kontrollitud piirkondades keskmiselt 1,2 %), kes tapetakse ühes ja kelle eest makstakse toetust teises liikmesriigis, ei ole sama range. Liikmesriikidevaheline teabeedastus selliste juhtude kohta on ebatäielik ega taga kõigi toetusekõlblikkuse kriteeriumide täitmise kontrollimist enne makset. Saksamaa ja Holland maksid mõnikord toetust ka juhul, kui enne makset ei saadud teistest liikmesriikidest kinnitust tapmise toimumise kohta. Kohapeal kontrollitud liikmesriikidest olid ainult Iirimaa ja Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaal tapetud loomade puhul) korraldanud automaatse teabevahetuse asjakohaste andmebaaside vahel. |
| --- | --- |

5.74.

Toetuskava ülesehitus lihtsustab piisava kontrolli teostamist maksete üle nende loomade osas, kes tapetakse toetust maksvas liikmesriigis. Ent kontroll nende väheste loomade üle (kontrollitud piirkondades keskmiselt 1,2 %), kes tapetakse ühes ja kelle eest makstakse toetust teises liikmesriigis, ei ole sama range. Liikmesriikidevaheline teabeedastus selliste juhtude kohta on ebatäielik ega taga kõigi toetusekõlblikkuse kriteeriumide täitmise kontrollimist enne makset. Saksamaa ja Holland maksid mõnikord toetust ka juhul, kui enne makset ei saadud teistest liikmesriikidest kinnitust tapmise toimumise kohta. Kohapeal kontrollitud liikmesriikidest olid ainult Iirimaa ja Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaal tapetud loomade puhul) korraldanud automaatse teabevahetuse asjakohaste andmebaaside vahel.

| 5.74. | Ühenduse eeskirjadega on ette nähtud tapatoetuse haldamise üldised põhimõtted loomade puhul, kellega on pärast ooteaega ühenduses kaubeldud (määruse (EÜ) nr 2342/1999 artikli 35 lõige 3). Looma tapnud liikmesriigi tapamaja peab välja andma tõendi, mis sisaldab toetuse saamiseks esitatavat teavet. |
| --- | --- |

5.74.

Ühenduse eeskirjadega on ette nähtud tapatoetuse haldamise üldised põhimõtted loomade puhul, kellega on pärast ooteaega ühenduses kaubeldud (määruse (EÜ) nr 2342/1999 artikli 35 lõige 3). Looma tapnud liikmesriigi tapamaja peab välja andma tõendi, mis sisaldab toetuse saamiseks esitatavat teavet.

Liikmesriigid abistavad üksteist, et tagada esitatud dokumentide autentsus ja andmete täpsus. Selleks edastab toetust maksev liikmesriik liikmesriigile, kus loom tapetakse, korrapäraselt ülevaate tapatõenditest, mis sellest liikmesriigist on saadud. Nende põhimõtete rakendamine kuulub liikmesriikide pädevusse.

Alates 2005. aastast kohaldatava nõukogu määrusega (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud otsetoetuste kava rakendamisega muudeti toetuse kohaldamise tingimusi loomade puhul, kellega on ühenduses kaubeldud.

Asjaolu, et 17 liikmesriiki otsustas kohaldada toodanguga sidumata ühtset toetuskava, säilitamata tapatoetust, vähendas tapaloomadega kauplemise kohta teabe edastamise tähtsust.

| 5.75. | Tapatoetuste kava läbivaatus kontrollikoja poolt näitas, et eriaruandes välja toodud veiste identifitseerimise süsteemi puudused eksisteerivad endiselt, eelkõige liikmesriikide vahel kaubeldavate veiste osas. |
| --- | --- |

5.75.

Tapatoetuste kava läbivaatus kontrollikoja poolt näitas, et eriaruandes välja toodud veiste identifitseerimise süsteemi puudused eksisteerivad endiselt, eelkõige liikmesriikide vahel kaubeldavate veiste osas.

| 5.75. | Kui reformi elluviimisest tingitud olukord on stabiliseerunud, tuleb üle vaadata tapatoetuse kohaldamise tingimused ühenduse kaubavahetuses nii nende liikmesriikide vahel, kes kohaldavad toodanguga seotud tapatoetust, kui ka nende liikmesriikide vahel, kes toodanguga seotud toetust ei kohalda. |
| --- | --- |

5.75.

Kui reformi elluviimisest tingitud olukord on stabiliseerunud, tuleb üle vaadata tapatoetuse kohaldamise tingimused ühenduse kaubavahetuses nii nende liikmesriikide vahel, kes kohaldavad toodanguga seotud tapatoetust, kui ka nende liikmesriikide vahel, kes toodanguga seotud toetust ei kohalda.

PÄRAST VIIMAST AASTAARUANNET AVALDATUD ERIARUANDED

| 5.76. | Kontrollikoda on viimase 12 kuu jooksul avaldanud kaks eriaruannet, mis puudutavad põllumajandust: |
| --- | --- |

5.76.

Kontrollikoda on viimase 12 kuu jooksul avaldanud kaks eriaruannet, mis puudutavad põllumajandust:

| a) | Investeeringud maaelu arendamisse: kas need aitavad maapiirkondade probleeme tõhusalt lahendada? (eriaruanne nr 7/2006); |
| --- | --- |

a)

Investeeringud maaelu arendamisse: kas need aitavad maapiirkondade probleeme tõhusalt lahendada? (eriaruanne nr 7/2006);

| b) | Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus (eriaruanne nr 8/2006). |
| --- | --- |

b)

Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus (eriaruanne nr 8/2006).

Nendega saab tutvuda kontrollikoja veebilehel (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Ainult EAGGF tagatisrahastu. EAGGF arendusrahastu kohta vt 6. ptk.

(2)  Muud kulud: tootjatele, tootjate organisatsioonidele või töötlejatele makstavad tootmis-, töötlemis- või tarbimistoetused ning halduskulud.

(3)  Sekkumiskulud: riikliku ja erasektori varud, puu- ja köögiviljade turult kõrvaldamine, kohustuslik ja vabatahtlik destilleerimine.

(4)  Nõukogu määrused (EMÜ) nr 3508/92 (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 1) ja (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1), mis hõlmavad loomapidamistoetusi ja pindalatoetusi.

(5)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 386/90 (EÜT L 42, 16.2.1990, lk 6).

(6)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4045/89 (EÜT L 388, 30.12.1989, lk 18), mis hõlmab teatavat läve ületavate eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, puuvilla-, oliiviõli- ja tubakatoetuste ning mõnede maaelu arendamise meetmete makseid.

(7)  SAPS asendab kõik otsetoetused ühekordse maksega. See tähendab ühtse summa maksmist põllumajandusmaa ühe hektari kohta. Seda kohaldab kaheksa uut liikmesriiki kümnest (ei kohalda Malta ja Sloveenia).

(8)  Ei sisalda deklareeritud vastavuskorrektsioone 174,4 miljoni euro (Hispaania) ja 0,21 miljoni euro (Holland) väärtuses, sest neid ei ole võimalik siduda konkreetsete makseasutustega.

(9)  Aruanne jäeti finantsotsusest välja.

(10)  Kontrollikoda kontrollis nende 31 makseasutuse aruandeid ja tõendeid, kelle tehinguid võeti kontrollivalimisse.

Allikas: Komisjoni koondaruanne EAGGF tagatisrahastu 2005. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta.

(11)  Tšehhi Vabariik, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia.

(12)  Malta ja Sloveenia.

(13)  “Põllumajanduse peadirektoraadis kasutatavad olulisuse kriteeriumid” (reservatsioonide ja nende ühise mõju kohta avaldustele) “on komisjoni poolt 21. jaanuari 2003. aasta teatises KOM(2003) 28 soovitatud “suunised liikmesriikidega koostöös hallatavate liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides esinevate puuduste olulisuse hindamiseks iga-aastase tegevusaruande koostamise eesmärgil”, mille osas leppisid struktuurifondide peadirektorid kokku 2005. aastal. Kvalitatiivses mõistes otsustatakse puuduse olulisuse üle vastavalt [...]. Kvantitatiivses mõistes kasutatakse komisjoni tasandil soovitatud 2 % piiri”. Põllumajanduse peadirektoraadi 2005. aasta tegevusaruanne (märts 2006), punkt 3.1. Kasutatud olulisuse kriteeriumit.

(14)  Komisjon korrigeeris antud andmeid uuesti 2004. aastal.

NB1: Kaugseires kasutatakse IACSi rakenduste kontrollimiseks satelliitfotosid või aerofotosid.

NB2: Aastal N läbiviidud testimine on seotud aastal N + 1 tehtavate maksetega.

Allikas: liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

(15)  Väljendatuna protsentides pindalast, millele kontrollitud põllumajandustootja toetust taotles.

(16)  ELT L 17, 24.1.2004, lk 7.

(17)  “Põllumajanduslik maatükk: ühtne maatükk, millel üks tootja kasvatab üksikkultuuri” (komisjoni määrus (EÜ) nr 796/2004 (ELT L 141, 30.4.2004, lk 18), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1187/2006 (ELT L 214, 4.8.2006, lk 14), artikli 2 lõige 1a);

“Võrdlusmaatükk: geograafiliselt piiritletud maa-ala, millel on liikmesriigi GIS identifitseerimissüsteemis registreeritud unikaalne identifitseerimiskood...” (komisjoni määrus (EÜ) nr 796/2004, artikli 2 lõige 26);

“Põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteem peab toimima võrdlusmaatükkide, näiteks katastriüksus, või tootmisühiku tasandil...” (komisjoni määrus (EÜ) nr 796/2004, artikli 6 lõige 1).

Tootmisühikul on tegelikkuses tihti looduslikud piirid ja see võib koosneda paljudest katastriüksustest.

(18)  Nagu 2004. taotlemisaasta suhtes nõuab komisjoni määruse (EÜ) nr 2419/2001 (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 11), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 118/2004 (ELT L 17, 24.1.2004, lk 7), artikkel 4 ja 2004. aastale järgnevate taotlemisaastate suhtes määruse (EÜ) nr 796/2004 artikkel 6.

(19)  Teabe puudumise tõttu ei ole sellise rikkumise finantsmõju võimalik kindlaks teha.

(20)  Analüüsitud 30st kontrolliaruandest koosnevas valimis, mis esindas taotluste alusel tehtud makseid summas 23 800 eurot, leiti kontrolliaruannete ebapiisava analüüsi tõttu tehtud enam- ja vähemmakseid kokku 3 122 euro väärtuses. Erinevusi esines kokku 13 % puhul maksetest.

(21)  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143 punkt c.

(22)  Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovakkia, Sloveenia ja Malta.

(23)  Komisjon korrigeeris antud andmeid uuesti 2004. aastal.

NB 1: Taotlus lükatakse täielikult tagasi, kui deklareeritud loomade arvu ja abikõlblikuks määratletud loomade arvu vaheline erinevus on üle 20 % või kui erinevus tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest.

NB 2: Aastal N läbiviidud testimine on seotud aastal N + 1 tehtavate maksetega.

Allikas: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

(24)  Ühte tehingut auditeeriti ka Portugalis. Olulisi vigu ei leitud.

(25)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 864/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 48).

(26)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 27/2004 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 36).

(27)  Põllumajanduse keskkonnatoetused, ennetähtaegselt pensionile jäämise toetused, metsastamistoetused ja tasandustoetused vähemsoodsatele piirkondadele ja keskkonnaalaste kitsendustega piirkondadele.

(28)  Ümberkorraldatavad osaelatustalud, tootjarühmad, vastavus ühenduse standarditele, tehniline abi, otsetoetuste täiendused.

(29)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80).

(30)  Määrus (EMÜ) nr 386/90.

(31)  2004. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 4.12.

(32)  Retseptide a posteriori kontroll vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1520/2000 (EÜT L 177, 15.7.2000, lk 1).

(33)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 2390/1999 (EÜT L 295, 16.11.1999, lk 1) kohaselt komisjonile esitatud andmete analüüs näitas, et kõik EL-15 riigid (välja arvatud Kreeka ja Hispaania, kes andmeid ei esitanud, ja Luksemburg, kellel oli tähtsusetu arv tehinguid) olid selliseid saadetisi erinevas mahus kontrollinud.

(34)  Tollitõkendi paigaldamine saadetistele, mis ei ole füüsilist kontrolli läbinud, ei ole kehtivate õigusaktidega vastuolus.

(35)  Taani loobus sellest menetlusest alates 1. veebruarist 2006.

(36)  Määrus (EMÜ) nr 4045/89.

(37)  Määruse (EMÜ) nr 4045/89 preambuli esimeses põhjenduses on määrus seotud liikmesriikide kohustusega “käsitleda eeskirjade eiramist ning sisse nõuda eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel kaotatud summad”.

(38)  Kehtivas süsteemis esitatakse OLAFile nõukogu määruse (EÜ) nr 595/91 (EÜT L 67, 14.3.1991, lk 11) kohaselt hiljem aruanne üksnes mahult 4 000 eurot ületavate rikkumiste kohta.

(39)  Tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimise keskne aspekt on abisaajate poolt esitatud teabe olemasolu ja täpsus, mida tihti saab kontrollida ainult füüsiliselt lõpliku abisaaja tasandil.

(40)  31 sertifitseerimisasutuse aruanded, kelle tehinguid kontrolliti (vt
  tabel 5.1
  ).

(41)  Komisjon käsitles viimatimainitud aspekti 2002. aastal alustatud uurimise käigus. Kuigi ta leidis AGEA (Itaalia) poolt volitatud asutuste juhtimises ulatuslikke püsivaid puudusi, ei kavatse komisjon finantskorrektsiooni rakendada. Peale selle ei ole siiamaani saadetud komisjoni määrusele (EÜ) nr 1663/95 (EÜT L 158, 8.7.1995, lk 6) vastavat, artikli 8 kohast eraldi kirja, et teha järelkontrolli 2003. aastal Prantsusmaale korraldatud lähetuse tulemustele.

(42)  AGEA (maksekontrollid ja -menetlused, võlgnikud, arvutiturve, siseaudit, volitatud asutused), OPEKEPE (maksekontrollid ja -menetlused, võlgnikud, siseaudit, volitatud asutused), ARDA (maksekontrollid ja -menetlused, raamatupidamine, arvutiturve, volitatud asutused), ONIFLHOR (kirjalikud menetlused, võlgnikud, arvutiturve, volitatud asutused). Asjaomased makseasutused deklareerisid umbes 7 418 miljoni euro ulatuses makseid, mida komisjon peab veel täpsemalt analüüsima.

(43)  2005. aastal kohapeal hinnati ainult OPEKEPE sertifitseerimisasutust. Lisaks korraldas komisjon sertifitseerimise kontrollimiseks kümme külastust uutesse liikmesriikidesse.

(44)  Kümme vastavusauditit valiti juhuslikult, arvestades olulisust. Menetluse tulemusel saadi vastavusauditite valim järgmistest valdkondadest: põllukultuurid (3), loomapidamistoetused (2), maaelu arendamine (2), eksporditoetused (1), oliiviõli (1) ning puu- ja köögiviljad (1).

(45)  “Audit esitas tõenduse riskide kohta, mis võivad mõjutada nende meeskondade suutlikkust täita tõhusalt neile usaldatud ülesandeid, andmaks peadirektorile, kes on jagatud halduse kontekstis eelarvevahendite volitatud käsutaja, piisava kinnituse selle kohta, et liikmesriikide kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemid tagavad alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.”

(46)  Et hinnata rikkumiste osakaalu, tuleks üheselt määratleda asjakohane valimi koostamise meetod (kontrollikoja arvamus nr 2/2004 ühtse auditimudeli kohta, punkt 48) ning kontrollida kulutuste seaduslikkust ja korrektsust lõpliku abisaaja tasandil (kontrollikoja arvamus nr 1/2005 ÜPPi rahastamise kohta, punkt 24).

(47)  Nõukogu dokument 5971/06 ADD1 – komisjoni tegevuse heakskiitmine 2004. eelarveaasta eelarve täitmisel.

(48)  Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis on lisatud Euroopa Liidu 2002. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele (komisjon) (SEK(2003) 1104-C5–0564/2003–2003/2210(DEC)).

(49)  KOM(2004) 648, 30. september 2004, ja sellele lisatud töödokument.

(50)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).

(51)  Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta dokument 5665/05 ADD 2 “Komisjoni tegevuse heakskiitmine 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel – nõukogu järeldused kontrollikoja eriaruannete kohta – 9. lisa”.

(52)  Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse lahutamatuks osaks olevaid kommentaare, III jagu – Komisjon (SEK(2004) 1181 – C6–0012/2005–2004/2040(DEC) – SEK(2004) 1182 – C6–0013/2005–2004/2040(DEC)).

(53)  Komisjoni töödokument SEK(2005) 1193, 26. september 2005.

(54)  Kontrollikoda kontrollis selle rakendamist komisjoni poolt ja teatud liikmesriikides (Hispaania (Aragon), Holland, Iirimaa, Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa (Nordrhein-Westfalen) ja Ühendkuningriik (Inglismaa)).

LISA 5.1

Peamiste tähelepanekutega seotud areng – põllumajandus

| | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Tähelepanekud | Komisjoni vastused | Tähelepanekud | Soovitused |
| IACS | Pindalatoetuse kavad | | | |
| Mõnes liikmesriigis oli veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul (4.37). | Suures osas on see tingitud sellest, et mõned liikmesriigid nimetavad kaugseire teel tehtavaid kontrolle juhuslikeks, kuigi tegelikult on need ka vähemalt osaliselt riskipõhised. | Nagu eelmistel aastatelgi, oli teatud liikmesriikides veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul (5.8). | Komisjon peaks uurima, miks IACSi pindalakontrollide puhul annavad juhusliku valimiga kontrollid jätkuvalt tulemuseks suurema veamäära kui riskianalüüsi põhjal koostatud valimiga kontrollid. |
| Loomapidamise toetuskavad | | | |
| Loomapidamistoetuste statistika on ikka veel vähem usaldusväärne kui analoogne pindalatoetuse taotluste statistika (4.39). | Loomapidamistoetuste (mida on kuus) statistika on keerukam kui põllukultuuride oma. | Üldiselt on riikide statistika loomapidamistoetuste kohta ikka veel vähem usaldusväärne kui analoogne pindalatoetuse taotluste statistika (5.24). | |
| Rohkem kui seitse aastat pärast IACSi täieliku rakendamise tähtaega ei suuda Kreeka ikka veel tagada pindalatoetuse ja loomapidamistoetuste seaduslikkuse ja korrektsuse nõuete täitmist (4.8). | | DAS auditi leiud Kreekas seoses IACSiga näitavad, et võrreldes eelmise aastaga pole toimunud märkimisväärset paranemist (5.10). | Komisjon peaks tagama, et IACS oleks Kreekas täielikult rakendatud. |
| Toodetud koguste alusel makstavad toetused | Oliiviõliga seotud tehingutes on palju puudusi: | | | |
| a) | Kreekas polnud mõningaid taotlusi võimalik kontrollida, sest deklareeritud maatükid ei asunud väidetud kohas; |

2004

2005

Tähelepanekud

Komisjoni vastused

Tähelepanekud

Soovitused

IACS

Pindalatoetuse kavad

Mõnes liikmesriigis oli veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul (4.37).

Suures osas on see tingitud sellest, et mõned liikmesriigid nimetavad kaugseire teel tehtavaid kontrolle juhuslikeks, kuigi tegelikult on need ka vähemalt osaliselt riskipõhised.

Nagu eelmistel aastatelgi, oli teatud liikmesriikides veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul (5.8).

Komisjon peaks uurima, miks IACSi pindalakontrollide puhul annavad juhusliku valimiga kontrollid jätkuvalt tulemuseks suurema veamäära kui riskianalüüsi põhjal koostatud valimiga kontrollid.

Loomapidamise toetuskavad

Loomapidamistoetuste statistika on ikka veel vähem usaldusväärne kui analoogne pindalatoetuse taotluste statistika (4.39).

Loomapidamistoetuste (mida on kuus) statistika on keerukam kui põllukultuuride oma.

Üldiselt on riikide statistika loomapidamistoetuste kohta ikka veel vähem usaldusväärne kui analoogne pindalatoetuse taotluste statistika (5.24).

Rohkem kui seitse aastat pärast IACSi täieliku rakendamise tähtaega ei suuda Kreeka ikka veel tagada pindalatoetuse ja loomapidamistoetuste seaduslikkuse ja korrektsuse nõuete täitmist (4.8).

DAS auditi leiud Kreekas seoses IACSiga näitavad, et võrreldes eelmise aastaga pole toimunud märkimisväärset paranemist (5.10).

Komisjon peaks tagama, et IACS oleks Kreekas täielikult rakendatud.

Toodetud koguste alusel makstavad toetused

Oliiviõliga seotud tehingutes on palju puudusi:

a)

Kreekas polnud mõningaid taotlusi võimalik kontrollida, sest deklareeritud maatükid ei asunud väidetud kohas;

| b) | Kreekas puudus ikka veel toimiv oliiviõli GIS ajavahemiku jaoks, mille makseid tehti 2004. aastal; |
| --- | --- |

b)

Kreekas puudus ikka veel toimiv oliiviõli GIS ajavahemiku jaoks, mille makseid tehti 2004. aastal;

| c) | Kreekas leiti juhtumeid, mille puhul tootja organisatsioonid ei teostanud nõutavaid kontrolle, nt oliiviõli müügi suhtes; |
| --- | --- |

c)

Kreekas leiti juhtumeid, mille puhul tootja organisatsioonid ei teostanud nõutavaid kontrolle, nt oliiviõli müügi suhtes;

| a)–c) | Komisjon sai sarnased leiud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditite raames. |
| --- | --- |

a)–c)

Komisjon sai sarnased leiud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise auditite raames.

Kontrollikoda leidis, et kõigis liikmesriikides viitab suutmatus ajakohastada GIS andmeid (tähtnumbriline andmebaas, oliivipuude tegelik arv, uusistutused ja tootmispotentsiaal) sellele, et GISi ei saa ikka veel täielikult toimivaks lugeda (5.25–5.26).

Komisjonil on soovitatav parandada kontrolli ÜPP kulutuste üle valdkondades, kus esineb endiselt olulisi puudusi.

| d) | Andaluusias võeti GISis registreeritust rohkem oliivipuid deklareerinud oliivikasvatajatele sanktsioonide kohaldamise aluseks ebakorrektsed arvutused (4.44). |
| --- | --- |

d)

Andaluusias võeti GISis registreeritust rohkem oliivipuid deklareerinud oliivikasvatajatele sanktsioonide kohaldamise aluseks ebakorrektsed arvutused (4.44).

| d) | Komisjoni eelmised raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud lähetused Hispaania mitmesse autonoomsesse piirkonda näitasid samuti, et puude enamdeklareerimise eest sanktsioonide arvestamisel lisatakse hälve järjekindlalt valesti. Komisjon teeb nende juhtude suhtes ranget järelkontrolli. |
| --- | --- |

d)

Komisjoni eelmised raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud lähetused Hispaania mitmesse autonoomsesse piirkonda näitasid samuti, et puude enamdeklareerimise eest sanktsioonide arvestamisel lisatakse hälve järjekindlalt valesti. Komisjon teeb nende juhtude suhtes ranget järelkontrolli.

Muud kulutused

Kontrollikoda uuris komisjoni järelevalvet 4045/89 kohaste kontrollide osas:

| a) | kehtiv määrus ei nõua, et koordineerivad asutused esitaksid statistika mõtestatud analüüsi võimaldavas vormis; |
| --- | --- |

a)

kehtiv määrus ei nõua, et koordineerivad asutused esitaksid statistika mõtestatud analüüsi võimaldavas vormis;

| a) | Komisjoni hinnangul annavad liikmesriikide aruanded väärtuslikku teavet, kuigi ta nõustub, et parandada võiks määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohast aruandlust. Ta teeb ettepaneku muuta selleks komisjoni määrust (EÜ) nr 4/2004. |
| --- | --- |

a)

Komisjoni hinnangul annavad liikmesriikide aruanded väärtuslikku teavet, kuigi ta nõustub, et parandada võiks määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohast aruandlust. Ta teeb ettepaneku muuta selleks komisjoni määrust (EÜ) nr 4/2004.

Komisjon ei suuda endiselt anda täielikku ja võrreldavat teavet kontrollitud tehingute ning avastatud ja tagasinõutud rikkumiste väärtuse kohta. Ta muutis eeskirju, et parandada tulemuste aruandlust, kuid selle mõju pole veel teada (5.38).

Komisjon peaks parandama kõigi järelevalvesüsteemide tulemustest teavitamise vormi.

| b) | 2003. aastal järeldas kontrollikoda, et ainult üks kolmandik maksejärgsetest kontrollidest 11 liikmesriigis oli täiesti rahuldaval tasemel. Komisjoni reaktsioon sellele 2004. a oli kolme liikmesriigi külastamine. Need olid esimesed visiidid pärast 2001. a; |
| --- | --- |

b)

2003. aastal järeldas kontrollikoda, et ainult üks kolmandik maksejärgsetest kontrollidest 11 liikmesriigis oli täiesti rahuldaval tasemel. Komisjoni reaktsioon sellele 2004. a oli kolme liikmesriigi külastamine. Need olid esimesed visiidid pärast 2001. a;

| b) | Komisjon leiab, et maksejärgsete kontrollide keerukuse tõttu võib sageli leida arenguruumi, seadmata samas kahtluse alla teostatud kontrollide väärtust.
  2004. aastal korraldas põllumajanduse peadirektoraat 3 lähetust määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaldamise asjus, mis hõlmasid üldisi aspekte, st aastaaruandeid, riskianalüüsi ja kontrolliprogrammi. 2005. aastal toimub veel kuus lähetust. |
| --- | --- |

b)

Komisjon leiab, et maksejärgsete kontrollide keerukuse tõttu võib sageli leida arenguruumi, seadmata samas kahtluse alla teostatud kontrollide väärtust.

2004. aastal korraldas põllumajanduse peadirektoraat 3 lähetust määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaldamise asjus, mis hõlmasid üldisi aspekte, st aastaaruandeid, riskianalüüsi ja kontrolliprogrammi. 2005. aastal toimub veel kuus lähetust.

Oma 2003. aasta töö järelkontrolli korras (uurides komisjoni järelevalvet 4045/89 kohaste kontrollide suhtes) külastas kontrollikoda taas seitset liikmesriiki, et hinnata tehtud edusamme. Kuigi kontrollikoda leidis järelkontrollimisel, et läbivaadatud kontrollide üldine kvaliteet oli paranenud, püsisid endiselt puudused kontrollide käigus avastatud ebakorrektsete maksete tagasinõudmisel ning kavandatud maksejärgseid kontrolle ei suudetud õigeaegselt läbi viia. Kahes liikmesriigis ei suudetud endiselt viia läbi miinimumarvu kontrolle (5.39).

| c) | endiselt esineb liikmesriikides viivitusi iga-aastaste maksejärgse kontrolli programmide lõpuleviimisel. 2004. a lõpuks oli pooleli peaaegu 40 % kavandatud kontrollidest.
  Arvestades, et andmed ei võimalda analüüsi kulude summa ega liigi alusel, ei ole võimalik teha järeldusi aruannetes nimetatud eeskirjade eiramise juhtude sageduse varieerumise olulisuse ja põhjuste kohta (4.10).
  (vt ka punkt 4.51). |
| --- | --- |

c)

endiselt esineb liikmesriikides viivitusi iga-aastaste maksejärgse kontrolli programmide lõpuleviimisel. 2004. a lõpuks oli pooleli peaaegu 40 % kavandatud kontrollidest.

Arvestades, et andmed ei võimalda analüüsi kulude summa ega liigi alusel, ei ole võimalik teha järeldusi aruannetes nimetatud eeskirjade eiramise juhtude sageduse varieerumise olulisuse ja põhjuste kohta (4.10).

(vt ka punkt 4.51).

| c) | Komisjon tunnistab, et maksejärgsete kontrollide teostamisel on teatavates liikmesriikides esinenud viivitusi. Enamiku liikmesriikide kavandatud kontrollimiste arv ületab siiski märkimisväärselt nõutud minimaalset arvu. Selle põhjal on puudujääk alla 40 %. |
| --- | --- |

c)

Komisjon tunnistab, et maksejärgsete kontrollide teostamisel on teatavates liikmesriikides esinenud viivitusi. Enamiku liikmesriikide kavandatud kontrollimiste arv ületab siiski märkimisväärselt nõutud minimaalset arvu. Selle põhjal on puudujääk alla 40 %.

Komisjon alustas menetlust kavandatud, kuid läbi viimata kontrollide mahu hindamiseks teatud liikmesriikides (nendele juhiti tähelepanu kontrollikoja eelmistes aruannetes). Esialgsed tulemused kinnitasid nelja liikmesriigi suutmatust viia läbi minimaalselt nõutav arv maksejärgseid kontrolle, kuid seni pole võetud meetmeid olukorra parandamiseks (5.38).

Eksporditoetuste kontrollid:

Nagu varasematel aastatel, ei suutnud komisjon anda teavet füüsiliselt kontrollitud tehingute ja avastatud eeskirjade eiramise rahalise väärtuse kohta. 2004. a võttis komisjon vastu määruse, mis nõuab liikmesriikidelt selle teabe esitamist alates 2005. a aruandest. Kontrollikoda loodab, et see määrus kõrvaldab tõhusalt need puudused (4.13 ja 4.52–4.53).

Järgides kontrollikoja soovitust, võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1454/2004, milles sätestatakse, et alates 2005. aastast peavad liikmesriigid edastama kontrollitud tehingute väärtuse ning teatama 200 eurost suurematest eeskirjade eiramistest.

Komisjoni poolt 2004. aastal liikmesriikides läbiviidud auditite käigus leitud puuduste kohta pole veel finantskorrektsiooni rakendadamise kohta lõplikku otsust tehtud (5.34).

Maaelu arendamine

Maaelu arendamise toetuste saamise õigus oleneb enamikul juhtudel sellest, kas abisaaja järgib võetud kohustusi, näiteks head põllumajandustava. Kontrollikoja eriaruandes põllumajanduse keskkonnameetmete kohta leitakse, et selliste kulude kontrollimine tõstatab spetsiifilisi probleeme ning et selle tulemusena saab harva mõistliku kuluga mõistliku hinnangu (4.48).

Põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimine on selle keerukusest tingituna nii tehnilises kui rahalises mõttes ressursimahukas. Seepärast tooks põllumajanduse keskkonnameetmete põhjalikum kontroll kaasa ebaproportsionaalsed lisakulud ning annaks vaid piiratud lisaväärtust riski vähendamise osas. Vt ka vastust punktidele 4.98 ja 4.99.

Kontrollikoja audit tuvastas endiselt suure veamäära, mis oli tingitud sellest, et põllumajandustootjad ei täitnud oma kohustusi või ametivõimud ei kontrollinud põhiliste abikõlblikkusnõuete täitmist (5.29).

LISA 5.2

IACS järelevalve osad – traditsioonilised toetuskavad

Allikas: Kontrollikoda, makseasutuste IACS-süsteemi kontroll (kokkuvõte).

| Liikmesriik | Pindalatoetus | Loomapidamistoetused |
| --- | --- | --- |
| Haldusmenetlus ja -kontrollid korrektsete maksete tagamiseks | Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus | Kontrolli metoodika ja üksiktulemustest aruandmine | Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ning usaldusväärsus | Haldusmenetlus ja -kontrollid korrektsete maksete tagamiseks | Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus | Kontrolli metoodika ja üksiktulemustest aruandmine | Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ning usaldusväärsus |
| Malta | | 4 | 2 | 9 | 6 | | | 9 |
| Sloveenia | 1/3/7 | 4/5 | 2 | 10 | 8 | 5 | 11 | 10 |

Liikmesriik

Pindalatoetus

Loomapidamistoetused

Haldusmenetlus ja -kontrollid korrektsete maksete tagamiseks

Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus

Kontrolli metoodika ja üksiktulemustest aruandmine

Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ning usaldusväärsus

Haldusmenetlus ja -kontrollid korrektsete maksete tagamiseks

Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus

Kontrolli metoodika ja üksiktulemustest aruandmine

Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ning usaldusväärsus

Malta

4

2

9

6

9

Sloveenia

1/3/7

4/5

2

10

8

5

11

10

| | A | Toimib hästi, vaja on üksikuid või väheolulisi täiustusi |
| --- | --- | --- |
| | B | Toimib, kuid vaja on täiustusi |
| | C | Ei toimi nii, nagu peaks |

A

Toimib hästi, vaja on üksikuid või väheolulisi täiustusi

B

Toimib, kuid vaja on täiustusi

C

Ei toimi nii, nagu peaks

| 1 | LPIS-es sisalduv teave ja liikmesriikide poolt abitaotlustes nõutav teave ei taga süstemaatiliselt iga võrlusmaatükil asuva põllumajandusliku maatüki korrektset identifitseerimist ja asukoha kindlaks määramist. See mõjutab haldus- ja kohapealsete kontrollide kvaliteeti ning toetuse vähendamist ja karistusi (vt lisa 5.3 joonealune märkus 3). |
| --- | --- |
| 2 | Kontrollitulemusi (nt püsivaid maatükke abikõlbmatuks muutvaid omadusi) ei registreeritud maatükkide identifitseerimise süsteemis, mis aitaks vältida enamdeklareerimisi järgmistel aastatel. |
| 3 | Kontrolliteenistus ei olnud suuteline oma kohustusi täitma. |
| 4 | Kohaldatavate riskitegurite hindamist ei viidud läbi/ei dokumenteeritud. |
| 5 | Kontrollide käigus leitud olulisi lahknevusi ei analüüsitud (piisavalt) ja/või eeskirjade raske eiramise korral ei suurendatud samal aastal kontrollide arvu (määruse (EÜ) nr 2419/2001 artikli 18 lõige 2). |
| 6 | Eritoetused ja loomade tapmise toetused eraldati ühenduse vahenditest veiste puhul, kes olid tapetud enne Euroopa Liiduga liitumist. Veise- ja lambatoetustele kohaldatavaid toetusevähendusi ja trahve arvutati järjekindlalt valesti. Deklareeritud veiste puhul kohaldati ainult toetuse proportsionaalset vähendamist, mitte aga trahve, ning deklareerimata veiste puhul kohaldati liiga suuri trahve. Lambatoetuste puhul arvutasid haldusasutused süstemaatiliselt liiga väiksed vähendused. |
| 7 | Kui deklareeritud pindala ületab mõõdetud pindala rohkem kui mõõtmishälbe võrra, loetakse toetuse saamiseks aktsepteeritud pindalaks mõõdetud pindala, millele lisatakse 4 % lubatud hälve. |
| 8 | Eritoetused ja loomade tapmise toetused eraldati ühenduse vahenditest veiste puhul, kes olid tapetud enne Euroopa Liiduga liitumist. Haldusmenetluste liiga hilise avaldamise tõttu olid paljud taotlused valesti täidetud. Puudus elektrooniline tapatoetuste ja veiselihatoetuste alane andmevahetus tapamajadega. Pärast 1. jaanuari 2005 füüsilistele isikutele tehtud otsetoetusi ei makstud täies mahus, vaid neid vähendati 4 %-lise tulumaksu ettemakse võrra. |
| 9 | Vähesed põhjendamatud erinevused komisjonile esitatud aruannetes toodud kontrollide arvu ja/või kontrollide tulemuste ning audiitoritele edastatud alusandmete vahel ja/või vähesed viivitused komisjonile statistika edastamisel. |
| 10 | Märkimisväärsed põhjendamatud erinevused komisjonile esitatud aruannetes toodud kontrollide arvu ja/või kontrollide tulemuste ning audiitoritele edastatud alusandmete vahel ja/või olulised viivitused komisjonile statistika edastamisel. |
| 11 | Veisetoetuste kava puhul ei saavutatud kontrollide miinimummäära, milleks on 10 % saadud taotluste arvust. |

1

LPIS-es sisalduv teave ja liikmesriikide poolt abitaotlustes nõutav teave ei taga süstemaatiliselt iga võrlusmaatükil asuva põllumajandusliku maatüki korrektset identifitseerimist ja asukoha kindlaks määramist. See mõjutab haldus- ja kohapealsete kontrollide kvaliteeti ning toetuse vähendamist ja karistusi (vt lisa 5.3 joonealune märkus 3).

2

Kontrollitulemusi (nt püsivaid maatükke abikõlbmatuks muutvaid omadusi) ei registreeritud maatükkide identifitseerimise süsteemis, mis aitaks vältida enamdeklareerimisi järgmistel aastatel.

3

Kontrolliteenistus ei olnud suuteline oma kohustusi täitma.

4

Kohaldatavate riskitegurite hindamist ei viidud läbi/ei dokumenteeritud.

5

Kontrollide käigus leitud olulisi lahknevusi ei analüüsitud (piisavalt) ja/või eeskirjade raske eiramise korral ei suurendatud samal aastal kontrollide arvu (määruse (EÜ) nr 2419/2001 artikli 18 lõige 2).

6

Eritoetused ja loomade tapmise toetused eraldati ühenduse vahenditest veiste puhul, kes olid tapetud enne Euroopa Liiduga liitumist. Veise- ja lambatoetustele kohaldatavaid toetusevähendusi ja trahve arvutati järjekindlalt valesti. Deklareeritud veiste puhul kohaldati ainult toetuse proportsionaalset vähendamist, mitte aga trahve, ning deklareerimata veiste puhul kohaldati liiga suuri trahve. Lambatoetuste puhul arvutasid haldusasutused süstemaatiliselt liiga väiksed vähendused.

7

Kui deklareeritud pindala ületab mõõdetud pindala rohkem kui mõõtmishälbe võrra, loetakse toetuse saamiseks aktsepteeritud pindalaks mõõdetud pindala, millele lisatakse 4 % lubatud hälve.

8

Eritoetused ja loomade tapmise toetused eraldati ühenduse vahenditest veiste puhul, kes olid tapetud enne Euroopa Liiduga liitumist. Haldusmenetluste liiga hilise avaldamise tõttu olid paljud taotlused valesti täidetud. Puudus elektrooniline tapatoetuste ja veiselihatoetuste alane andmevahetus tapamajadega. Pärast 1. jaanuari 2005 füüsilistele isikutele tehtud otsetoetusi ei makstud täies mahus, vaid neid vähendati 4 %-lise tulumaksu ettemakse võrra.

9

Vähesed põhjendamatud erinevused komisjonile esitatud aruannetes toodud kontrollide arvu ja/või kontrollide tulemuste ning audiitoritele edastatud alusandmete vahel ja/või vähesed viivitused komisjonile statistika edastamisel.

10

Märkimisväärsed põhjendamatud erinevused komisjonile esitatud aruannetes toodud kontrollide arvu ja/või kontrollide tulemuste ning audiitoritele edastatud alusandmete vahel ja/või olulised viivitused komisjonile statistika edastamisel.

11

Veisetoetuste kava puhul ei saavutatud kontrollide miinimummäära, milleks on 10 % saadud taotluste arvust.

LISA 5.3

IACS järelevalve osad – ühtse pindalatoetuse kava (SAPS)

Allikas: Kontrollikoda, makseasutuste IACS-süsteemi kontroll (kokkuvõte).

| Liikmesriik | Haldusmenetlus ja -kontrollid korrektsete maksete tagamiseks | Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus | Kontrolli metoodika ja üksiktulemustest aruandmine | Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ning usaldusväärsus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tšehhi Vabariik | 2 | 4/5 | 13 | 14 |
| Ungari | 1/2/3/9/7 | 4 | 13 | 15 |
| Leedu | 1/2/3 | 12 | 6 | 14 |
| Poola | 1/2/3/8/10/11 | 5 | 13 | 15 |
| Slovakkia | 1/3 | 4 | 13 | |

Liikmesriik

Haldusmenetlus ja -kontrollid korrektsete maksete tagamiseks

Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus

Kontrolli metoodika ja üksiktulemustest aruandmine

Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ning usaldusväärsus

Tšehhi Vabariik

2

4/5

13

14

Ungari

1/2/3/9/7

4

13

15

Leedu

1/2/3

12

6

14

Poola

1/2/3/8/10/11

5

13

15

Slovakkia

1/3

4

13

| | A | Toimib hästi, vaja on üksikuid või väheolulisi täiustusi |
| --- | --- | --- |
| | B | Toimib, kuid vaja on täiustusi |
| | C | Ei toimi nii, nagu peaks |

A

Toimib hästi, vaja on üksikuid või väheolulisi täiustusi

B

Toimib, kuid vaja on täiustusi

C

Ei toimi nii, nagu peaks

| 1 | LPIS-es sisalduv teave ja liikmesriikide poolt abitaotlustes nõutav teave ei taga süstemaatiliselt iga võrlusmaatükil asuva põllumajandusliku maatüki korrektset identifitseerimist ja asukoha kindlaks määramist. See mõjutab haldus- ja kohapealsete kontrollide kvaliteeti ning toetuse vähendamist ja karistusi (vt joonealune märkus 3). |
| --- | --- |
| 2 | Kohapealsete kontrollide käigus ilmnes probleem seoses mõõdetava maatüki piiride kindlakstegemisega. |
| 3 | Kui üks põllumajandustootja mõne maatüki osas taotlust ei esita või taotleb toetust vaid osale maatükist, võib see kompenseerida teise tootja topelt- või enamdeklareerimise, mistõttu tegelikku enam- ja/või topeltdeklareerimist ühe võrdlusmaatüki piires ei ole võimalik täpselt välja selgitada. Järelikult toetuse vähendamist ja karistusi kas ei kohaldata või kohaldatakse liiga leebelt. |
| 4 | Kohaldatavate riskitegurite hindamist ei viidud läbi/ei dokumenteeritud. |
| 5 | Kontrollide käigus leitud olulisi lahknevusi ei analüüsitud (piisavalt) ja/või eeskirjade raske eiramise korral ei suurendatud samal aastal kontrollide arvu (määruse (EÜ) nr 2419/2001 artikli 18 lõige 2). |
| 6 | Audiitorite poolt korduskontrollide käigus läbiviidud mõõtmised ei kinnitanud algseid mõõtmistulemusi 18 % mõõdetud maatükkide puhul. |
| 7 | Kontrollitulemusi ei võetud SAPSi maksete arvutamisel arvesse või ei tehtud seda õigesti. |
| 8 | Halduslik ristkontrollimine lubab olukorda, kus taotlusega hõlmatud pindala ületab maatükkide identifitseerimise süsteemis registreeritud abikõlblikku pindala kuni 5 %. |
| 9 | Võrdlusmaatükil kaugseire teel tuvastatud iga kultuuri all olev kogupindala arvestati proportsionaalselt juurde vastava põllumajandustootja maale tema poolt deklareeritud pindala järgi. |
| 10 | Taotlusega hõlmatud maatüki piiride kindlakstegemisel tekkisid raskused ja kui mõõtmistulemused ületasid mõõdetud maatüki katastrijärgse kogupindala, loeti õigeks mõõdetud pindala. |
| 11 | Siseriiklike lisamaksete nõuete mittetäitmise tõttu rakendatud vähendusi laiendati SAPSi maksetele, kuigi SAPSi nõuded olid täidetud. |
| 12 | Juhusliku valimiga kontrollid andsid tulemuseks suuremad pindalade lahknevused ja enamdeklareerimiste suurema osakaalu kui riskipõhise valimiga kontrollid. See näitab, et aluseks võetud riskiparameetrid ei olnud otstarbekad. |
| 13 | Kontrollitulemusi (nt püsivaid maatükke abikõlbmatuks muutvaid omadusi) ei registreeritud maatükkide identifitseerimise süsteemis, mis aitaks vältida enamdeklareerimisi järgmistel aastatel. |
| 14 | Vähesed põhjendamatud erinevused komisjonile esitatud aruannetes toodud kontrollide arvu ja/või kontrollide tulemuste ning audiitoritele edastatud alusandmete vahel ja/või vähesed viivitused statistika edastamisel. |
| 15 | Märkimisväärsed põhjendamatud erinevused komisjonile esitatud aruannetes toodud kontrollide arvu ja/või kontrollide tulemuste ning audiitoritele edastatud alusandmete vahel ja/või olulised viivitused komisjonile statistika edastamisel. |

1

LPIS-es sisalduv teave ja liikmesriikide poolt abitaotlustes nõutav teave ei taga süstemaatiliselt iga võrlusmaatükil asuva põllumajandusliku maatüki korrektset identifitseerimist ja asukoha kindlaks määramist. See mõjutab haldus- ja kohapealsete kontrollide kvaliteeti ning toetuse vähendamist ja karistusi (vt joonealune märkus 3).

2

Kohapealsete kontrollide käigus ilmnes probleem seoses mõõdetava maatüki piiride kindlakstegemisega.

3

Kui üks põllumajandustootja mõne maatüki osas taotlust ei esita või taotleb toetust vaid osale maatükist, võib see kompenseerida teise tootja topelt- või enamdeklareerimise, mistõttu tegelikku enam- ja/või topeltdeklareerimist ühe võrdlusmaatüki piires ei ole võimalik täpselt välja selgitada. Järelikult toetuse vähendamist ja karistusi kas ei kohaldata või kohaldatakse liiga leebelt.

4

Kohaldatavate riskitegurite hindamist ei viidud läbi/ei dokumenteeritud.

5

Kontrollide käigus leitud olulisi lahknevusi ei analüüsitud (piisavalt) ja/või eeskirjade raske eiramise korral ei suurendatud samal aastal kontrollide arvu (määruse (EÜ) nr 2419/2001 artikli 18 lõige 2).

6

Audiitorite poolt korduskontrollide käigus läbiviidud mõõtmised ei kinnitanud algseid mõõtmistulemusi 18 % mõõdetud maatükkide puhul.

7

Kontrollitulemusi ei võetud SAPSi maksete arvutamisel arvesse või ei tehtud seda õigesti.

8

Halduslik ristkontrollimine lubab olukorda, kus taotlusega hõlmatud pindala ületab maatükkide identifitseerimise süsteemis registreeritud abikõlblikku pindala kuni 5 %.

9

Võrdlusmaatükil kaugseire teel tuvastatud iga kultuuri all olev kogupindala arvestati proportsionaalselt juurde vastava põllumajandustootja maale tema poolt deklareeritud pindala järgi.

10

Taotlusega hõlmatud maatüki piiride kindlakstegemisel tekkisid raskused ja kui mõõtmistulemused ületasid mõõdetud maatüki katastrijärgse kogupindala, loeti õigeks mõõdetud pindala.

11

Siseriiklike lisamaksete nõuete mittetäitmise tõttu rakendatud vähendusi laiendati SAPSi maksetele, kuigi SAPSi nõuded olid täidetud.

12

Juhusliku valimiga kontrollid andsid tulemuseks suuremad pindalade lahknevused ja enamdeklareerimiste suurema osakaalu kui riskipõhise valimiga kontrollid. See näitab, et aluseks võetud riskiparameetrid ei olnud otstarbekad.

13

Kontrollitulemusi (nt püsivaid maatükke abikõlbmatuks muutvaid omadusi) ei registreeritud maatükkide identifitseerimise süsteemis, mis aitaks vältida enamdeklareerimisi järgmistel aastatel.

14

Vähesed põhjendamatud erinevused komisjonile esitatud aruannetes toodud kontrollide arvu ja/või kontrollide tulemuste ning audiitoritele edastatud alusandmete vahel ja/või vähesed viivitused statistika edastamisel.

15

Märkimisväärsed põhjendamatud erinevused komisjonile esitatud aruannetes toodud kontrollide arvu ja/või kontrollide tulemuste ning audiitoritele edastatud alusandmete vahel ja/või olulised viivitused komisjonile statistika edastamisel.

---

6. PEATÜKK

Struktuurimeetmed: regionaalpoliitika, haridus- ja sotsiaalpoliitika, maaelu arendamine ja kalandus

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Struktuurimeetmete eritunnused

Kontrollikoja audit

Käimasolevad struktuurifondide programmid

Projekti kuludes esinevad vead

Liikmesriikide poolt läbi viidavad kontrollid ei täida õigusaktidega ettenähtud põhinõudeid

Varasemad struktuurifondide programmid

Korrektsioone ei tehtud ja programmide lõpetamisel esines pikaajalisi viivitusi

Projekti kulud vigadest mõjutatud

Kontrollid ei täida õigusaktidega ettenähtud nõudeid

Ühtekuuluvusfond

Finantskorrektsioonid ja sissenõudmistest teatamine struktuurifondide puhul

Finantskorrektsioonide vähene määr

Liikmesriikidepoolne ebapiisav aruannete esitamine sissenõudmise kohta

Järeldused ja soovitused

Järeldused

Soovitused

Eelmiste tähelepanekute järelkontroll

Pärast viimast aastaaruannet avaldatud eriaruanded

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 6.1. | Struktuurimeetmed hõlmavad nelja Euroopa Liidu (EL) omavahel seotud eesmärkidega poliitika valdkonda: regionaalpoliitika, haridus- ja sotsiaalpoliitika, maaelu arendamine ja kalandus. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

6.1.

Struktuurimeetmed hõlmavad nelja Euroopa Liidu (EL) omavahel seotud eesmärkidega poliitika valdkonda: regionaalpoliitika, haridus- ja sotsiaalpoliitika, maaelu arendamine ja kalandus.

| 6.2. | Meetmeid rahastatakse neljast struktuurifondist: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu (EAGGF arendusrahastu) ja Kalanduse Arendusrahastu (FIFG). |
| --- | --- |

6.2.

Meetmeid rahastatakse neljast struktuurifondist: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu (EAGGF arendusrahastu) ja Kalanduse Arendusrahastu (FIFG).

| 6.3. | Struktuurifondidest kaasrahastatakse sotsiaal-majanduslikke arenguprogramme ja järgmiseid ühenduse algatusi: INTERREG, URBAN, LEADER ja EQUAL. Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatakse nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri projekte, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % liidu keskmisest. |
| --- | --- |

6.3.

Struktuurifondidest kaasrahastatakse sotsiaal-majanduslikke arenguprogramme ja järgmiseid ühenduse algatusi: INTERREG, URBAN, LEADER ja EQUAL. Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatakse nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri projekte, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % liidu keskmisest.

| 6.4. | Struktuurifondidele, mis katavad 92 % struktuurimeetmete kuludest, eraldatakse kogu ELis vahendeid, lähtudes peamiselt kolmest eesmärgist: |
| --- | --- |

6.4.

Struktuurifondidele, mis katavad 92 % struktuurimeetmete kuludest, eraldatakse kogu ELis vahendeid, lähtudes peamiselt kolmest eesmärgist:

| — | eesmärk 1: mahajäänud piirkondade arengu ja struktuurilise kohandumise edendamine, |
| --- | --- |

—

eesmärk 1: mahajäänud piirkondade arengu ja struktuurilise kohandumise edendamine,

| — | eesmärk 2: struktuuriliselt mahajäänud piirkondade majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste toetamine, |
| --- | --- |

—

eesmärk 2: struktuuriliselt mahajäänud piirkondade majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste toetamine,

| — | eesmärk 3: haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika ning -süsteemide kohandamine ja kaasajastamine. |
| --- | --- |

—

eesmärk 3: haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika ning -süsteemide kohandamine ja kaasajastamine.

| 6.5. | 2005. aasta kulud kokku ulatusid 32 763 miljoni euroni (
  joonised 6.1a ja b
  ). Abi osutatakse mitmeaastaste perioodide kaupa vastavalt finantsperspektiividele. Praegune rahastamisperiood kestab aastatel 2000–2006; eelmine rahastamisperiood kestis aastatel 1994–1999. Praegune rahastamisperiood hõlmab 545 struktuurifondide programmi ja 1 200 Ühtekuuluvusfondi projekti. Eelmisel rahastamisperioodil kiitis komisjon heaks 1 104 struktuurifondide programmi ja 920 Ühtekuuluvusfondi projekti. Struktuurifondide programmide suurus varieerub alla 500 000 euro suurustest programmidest kuni üle kaheksa miljardi euro suuruste programmideni. Nende programmide projektikulud erinevad märgatavalt, ulatudes paarisaja euro suurusest toetusest üksikutele abisaajatele kuni mitmesaja miljoni euro suuruse toetuseni suurele infrastruktuuriprojektile. Ühtekuuluvusfondi projektid hõlmavad summasid 50 000 eurost kuni üle ühe miljardi euro. |
| --- | --- |

6.5.

2005. aasta kulud kokku ulatusid 32 763 miljoni euroni (
  joonised 6.1a ja b
  ). Abi osutatakse mitmeaastaste perioodide kaupa vastavalt finantsperspektiividele. Praegune rahastamisperiood kestab aastatel 2000–2006; eelmine rahastamisperiood kestis aastatel 1994–1999. Praegune rahastamisperiood hõlmab 545 struktuurifondide programmi ja 1 200 Ühtekuuluvusfondi projekti. Eelmisel rahastamisperioodil kiitis komisjon heaks 1 104 struktuurifondide programmi ja 920 Ühtekuuluvusfondi projekti. Struktuurifondide programmide suurus varieerub alla 500 000 euro suurustest programmidest kuni üle kaheksa miljardi euro suuruste programmideni. Nende programmide projektikulud erinevad märgatavalt, ulatudes paarisaja euro suurusest toetusest üksikutele abisaajatele kuni mitmesaja miljoni euro suuruse toetuseni suurele infrastruktuuriprojektile. Ühtekuuluvusfondi projektid hõlmavad summasid 50 000 eurost kuni üle ühe miljardi euro.

Image

Image

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Struktuurimeetmete eritunnused

| 6.6. | Struktuurimeetmete programmi või projekti ühendusepoolne rahastamine toimub läbi ettemakse, millele järgneb liikmesriigile (1) projekti elluviija esitatud kulude hüvitamine. Projektikulude hüvitamise abikõlblikkuskriteeriumid on määratletud üksikasjalike määrustega. |
| --- | --- |

6.6.

Struktuurimeetmete programmi või projekti ühendusepoolne rahastamine toimub läbi ettemakse, millele järgneb liikmesriigile (1) projekti elluviija esitatud kulude hüvitamine. Projektikulude hüvitamise abikõlblikkuskriteeriumid on määratletud üksikasjalike määrustega.

| 6.7. | Liikmesriigid peavad kontrollima, kas projektikulud on õigesti esitatud ja täidavad abikõlblikkuse tingimusi. Komisjon kontrollib, kas liikmesriigi tegevus kulude tõendamisel vastab ühenduse õiguse nõuetele. Seda nimetatakse haldamise jagunemiseks komisjoni ja liikmesriikide vahel. Arvepidamine kulgeb abi lõppsaajatest läbi liikmesriigi valitsusasutuste ja muude kõrvalüksuste peadirektoraatide kaudu komisjoni. Seega on struktuurimeetmete kulude korrektsuse eest lõppvastutus komisjonil. |
| --- | --- |

6.7.

Liikmesriigid peavad kontrollima, kas projektikulud on õigesti esitatud ja täidavad abikõlblikkuse tingimusi. Komisjon kontrollib, kas liikmesriigi tegevus kulude tõendamisel vastab ühenduse õiguse nõuetele. Seda nimetatakse haldamise jagunemiseks komisjoni ja liikmesriikide vahel. Arvepidamine kulgeb abi lõppsaajatest läbi liikmesriigi valitsusasutuste ja muude kõrvalüksuste peadirektoraatide kaudu komisjoni. Seega on struktuurimeetmete kulude korrektsuse eest lõppvastutus komisjonil.

| 6.8. | Kokkuvõttes kestab mitme programmi ja projekti rakendamine mitu aastat, palju abikõlblikkuskriteeriume annab vahel alust erinevateks tõlgendusteks ja juhtimisprotsessis osalevad erinevad üksused. Need tegurid suurendavad loomupärast riski, et projektikulud on valesti esitatud või need ei ole abikõlblikud. Selle riski leevendamine nõuab nii tugevaid kontrolle liikmesriikides kui ka komisjonipoolset tõhusat järelevalvet. |
| --- | --- |

6.8.

Kokkuvõttes kestab mitme programmi ja projekti rakendamine mitu aastat, palju abikõlblikkuskriteeriume annab vahel alust erinevateks tõlgendusteks ja juhtimisprotsessis osalevad erinevad üksused. Need tegurid suurendavad loomupärast riski, et projektikulud on valesti esitatud või need ei ole abikõlblikud. Selle riski leevendamine nõuab nii tugevaid kontrolle liikmesriikides kui ka komisjonipoolset tõhusat järelevalvet.

| 6.8. | Komisjoni eeskirjadega on kehtestatud ühised sätted teatavate oluliste valdkondade abikõlblikkuse kohta ja abikõlblikkusega seotud küsimustes annab komisjon ka nõu. |
| --- | --- |

6.8.

Komisjoni eeskirjadega on kehtestatud ühised sätted teatavate oluliste valdkondade abikõlblikkuse kohta ja abikõlblikkusega seotud küsimustes annab komisjon ka nõu.

Viidatud kaasnevaid ohte on püütud kõrvaldada struktuurifondide määruses liikmesriikidele kehtestatud nõudega luua ja kohaldada tõhusad juhtimise ja kontrolli süsteemid, ning sellega, et komisjonil on õigus nende süsteemide tööd kontrollida, peatada vajadusel maksed ja teha finantskorrektsioone. Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2006) 9) sisaldab täiendavaid meetmeid jagatud juhtimise tugevdamiseks.

Kontrollikoja audit

| 6.9. | Kontrollikoda auditeeris 16 struktuurifondide programmi: kuute eelmise rahastamisperioodi programmi ja kümmet käesoleva rahastamisperioodi programmi. Eelmise rahastamisperioodi programmide raames auditeeris kontrollikoda 65 projekti. Käesoleva rahastamisperioodi programmide raames auditeeris kontrollikoda 95 projekti. |
| --- | --- |

6.9.

Kontrollikoda auditeeris 16 struktuurifondide programmi: kuute eelmise rahastamisperioodi programmi ja kümmet käesoleva rahastamisperioodi programmi. Eelmise rahastamisperioodi programmide raames auditeeris kontrollikoda 65 projekti. Käesoleva rahastamisperioodi programmide raames auditeeris kontrollikoda 95 projekti.

| 6.10. | Samuti auditeeris kontrollikoda 30 eelmise rahastamisperioodi struktuurifondi programmi valimi komisjonipoolset sulgemist. |
| --- | --- |

6.10.

Samuti auditeeris kontrollikoda 30 eelmise rahastamisperioodi struktuurifondi programmi valimi komisjonipoolset sulgemist.

| 6.11. | Kontrollikoda auditeeris üheksat elluviidud Ühtekuuluvusfondi projekti (seitset eelmise ja kahte käimasoleva rahastamisperioodi projekti), kaheksat komisjonis ja ühte nii komisjonis kui liikmesriigis. |
| --- | --- |

6.11.

Kontrollikoda auditeeris üheksat elluviidud Ühtekuuluvusfondi projekti (seitset eelmise ja kahte käimasoleva rahastamisperioodi projekti), kaheksat komisjonis ja ühte nii komisjonis kui liikmesriigis.

| 6.12. | Kontrollikoda kontrollis ka menetluste rakendamist sissenõudmiste kohta teatamisel ning struktuurifondide programmides ja Ühtekuuluvusfondi projektides käimasoleval rahastamisperioodil finantskorrektsioonide tegemisel. |
| --- | --- |

6.12.

Kontrollikoda kontrollis ka menetluste rakendamist sissenõudmiste kohta teatamisel ning struktuurifondide programmides ja Ühtekuuluvusfondi projektides käimasoleval rahastamisperioodil finantskorrektsioonide tegemisel.

Käimasolevad struktuurifondide programmid

Projekti kuludes esinevad vead

| 6.13. | Kontrollikoda leidis kõigi käimasoleva rahastamisperioodi auditeeritud programmide deklareeritud projektikulude osas olulisi vigu. 95 auditeeritud projektist 60 puhul leiti olulisi vigu. |
| --- | --- |

6.13.

Kontrollikoda leidis kõigi käimasoleva rahastamisperioodi auditeeritud programmide deklareeritud projektikulude osas olulisi vigu. 95 auditeeritud projektist 60 puhul leiti olulisi vigu.

| 6.13. | Komisjon uurib kontrollikoja leitud vigu ja tagab vajalike paranduste tegemise. |
| --- | --- |

6.13.

Komisjon uurib kontrollikoja leitud vigu ja tagab vajalike paranduste tegemise.

| 6.14. | Kõige sagedamini esinevad vead olid järgmised: |
| --- | --- |

6.14.

Kõige sagedamini esinevad vead olid järgmised:

| — | täiendavate tõendusmaterjalide puudumine deklareeritud kuluartiklite osas (35 projekti), |
| --- | --- |

—

täiendavate tõendusmaterjalide puudumine deklareeritud kuluartiklite osas (35 projekti),

| — | riigihanke või riigiabi eeskirjade mittejärgimine (16 projekti), |
| --- | --- |

—

riigihanke või riigiabi eeskirjade mittejärgimine (16 projekti),

| — | tegelikult maksmata ettemaksete või kandmata kulude deklareerimine (21 projekti), |
| --- | --- |

—

tegelikult maksmata ettemaksete või kandmata kulude deklareerimine (21 projekti),

| — | üldkulude ebaselge jaotamine kaasrahastatud ja mittekaasrahastatud projektide puhul (13 projekti), |
| --- | --- |

—

üldkulude ebaselge jaotamine kaasrahastatud ja mittekaasrahastatud projektide puhul (13 projekti),

| — | kulude deklareerimine ei ole seotud ELi kaasrahastatud tegevusega (13 projekti), |
| --- | --- |

—

kulude deklareerimine ei ole seotud ELi kaasrahastatud tegevusega (13 projekti),

| — | deklaratsioon põhines tegeliku maksumuse asemel kindla suurusega summadel (10 projekti). |
| --- | --- |

—

deklaratsioon põhines tegeliku maksumuse asemel kindla suurusega summadel (10 projekti).

| 6.15. | Kontrollikoda leidis teatavat tüüpi vigu, mis teatud programmide projektide puhul esinesid süstemaatiliselt. Näited: |
| --- | --- |

6.15.

Kontrollikoda leidis teatavat tüüpi vigu, mis teatud programmide projektide puhul esinesid süstemaatiliselt. Näited:

| 6.15. | |
| --- | --- |

6.15.

| — | ERDF eesmärk 1 Inglismaa (South Yorkshire): deklareeriti ELi toetus, mis ületas kaasrahastamise määra ilma nõuetekohase põhjenduseta, |
| --- | --- |

—

ERDF eesmärk 1 Inglismaa (South Yorkshire): deklareeriti ELi toetus, mis ületas kaasrahastamise määra ilma nõuetekohase põhjenduseta,

| — | Komisjon kontrollis Lõuna-Yorkshire’i programmi enne kontrollikoda ja tuvastas samad vead. Auditi tulemusi võetakse arvesse ja tagatakse asjakohased finantstagajärjed. |
| --- | --- |

—

Komisjon kontrollis Lõuna-Yorkshire’i programmi enne kontrollikoda ja tuvastas samad vead. Auditi tulemusi võetakse arvesse ja tagatakse asjakohased finantstagajärjed.

| — | ESF EQUAL ühenduse algatus Hispaania: deklareeritud kulude ebapiisav tõendusmaterjal, kuna rahalisi vahendeid saanud koolitusasutused ei suutnud ESF tegevust oma raamatupidamissüsteemis selgelt määratleda, |
| --- | --- |

—

ESF EQUAL ühenduse algatus Hispaania: deklareeritud kulude ebapiisav tõendusmaterjal, kuna rahalisi vahendeid saanud koolitusasutused ei suutnud ESF tegevust oma raamatupidamissüsteemis selgelt määratleda,

| — | Teine taane: komisjon on sellest Hispaaniaga seotud süstemaatilisest probleemist teadlik, mistõttu võeti 2004. aastal Hispaania haldus- ja väljamakseasutuse suhtes kõiki programme hõlmavad meetmed, eesmärgiga teha iga tehingu kontrolljälg nähtavamaks ning luua selge seos kaasrahastatud tegevuse ja vastava raamatupidamisarvestuse vahel. Pärast seda, kui komisjon algatas asja suhtes menetluse ning kutsus kokku komisjoni ja liikmesriigi esindajatest koosneva finantskorrektsiooni järelevalverühma, otsustas liikmesriik määruse 1260/1999 artikli 39 lõike 1 alusel teha finantskorrektsiooni summas 173 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Teine taane: komisjon on sellest Hispaaniaga seotud süstemaatilisest probleemist teadlik, mistõttu võeti 2004. aastal Hispaania haldus- ja väljamakseasutuse suhtes kõiki programme hõlmavad meetmed, eesmärgiga teha iga tehingu kontrolljälg nähtavamaks ning luua selge seos kaasrahastatud tegevuse ja vastava raamatupidamisarvestuse vahel. Pärast seda, kui komisjon algatas asja suhtes menetluse ning kutsus kokku komisjoni ja liikmesriigi esindajatest koosneva finantskorrektsiooni järelevalverühma, otsustas liikmesriik määruse 1260/1999 artikli 39 lõike 1 alusel teha finantskorrektsiooni summas 173 miljonit eurot.

| — | FIFG Prantsusmaa: arve maksmisele eelnev “Direction Départementale des Affaires Maritime” poolt läbi viidud tõendamis- ja kontrollitegevuse alusdokumentatsioon ei ole piisav. |
| --- | --- |

—

FIFG Prantsusmaa: arve maksmisele eelnev “Direction Départementale des Affaires Maritime” poolt läbi viidud tõendamis- ja kontrollitegevuse alusdokumentatsioon ei ole piisav.

Liikmesriikide poolt läbi viidavad kontrollid ei täida õigusaktidega ettenähtud põhinõudeid

| 6.16. | Kontrollikoda hindas, kas liikmesriigid kontrollivad kulusid ühenduse määruste kohaselt.
  Tabel 6.1
  annab kontrollikoja hinnangust ülevaate. See näitab, et kontrollide osas leiti puudusi kõikide auditeeritud programmide puhul. |
| --- | --- |

6.16.

Kontrollikoda hindas, kas liikmesriigid kontrollivad kulusid ühenduse määruste kohaselt.
  Tabel 6.1
  annab kontrollikoja hinnangust ülevaate. See näitab, et kontrollide osas leiti puudusi kõikide auditeeritud programmide puhul.

| 6.17. | Vastavalt määrustele peaksid liikmesriigid tagama raamatupidamise, mis võimaldab kontrollida komisjonile tehtud tuludeklaratsioonide vastavust raamatupidamiskannetele ja üksikprojektide tõendavatele dokumentidele. Seda nimetatakse auditijälje nõudeks.
  Tabel 6.1
  näitab, et piisav auditijälg esines ainult kolmel juhul kontrollitud kümnest auditiprogrammist. Teiste programmide puhul esitati osade deklareeritud kulude puhul kas vähe vajalikku tõendusmaterjali või seda ei esitatud üldse. Puudulik tõendava dokumentatsiooni kogumine või säilitamine raskendab deklareeritud kulude seaduslikkuse kontrollimist. |
| --- | --- |

6.17.

Vastavalt määrustele peaksid liikmesriigid tagama raamatupidamise, mis võimaldab kontrollida komisjonile tehtud tuludeklaratsioonide vastavust raamatupidamiskannetele ja üksikprojektide tõendavatele dokumentidele. Seda nimetatakse auditijälje nõudeks.
  Tabel 6.1
  näitab, et piisav auditijälg esines ainult kolmel juhul kontrollitud kümnest auditiprogrammist. Teiste programmide puhul esitati osade deklareeritud kulude puhul kas vähe vajalikku tõendusmaterjali või seda ei esitatud üldse. Puudulik tõendava dokumentatsiooni kogumine või säilitamine raskendab deklareeritud kulude seaduslikkuse kontrollimist.

| 6.17. | Seitsmest ülejäänud programmist kolme puhul leidis kontrollikoda, et süsteemid vastasid nõuetele osaliselt. |
| --- | --- |

6.17.

Seitsmest ülejäänud programmist kolme puhul leidis kontrollikoda, et süsteemid vastasid nõuetele osaliselt.

Tabel 6.1 – Määrustes sätestatud nõuete täitmine

| Auditeeritud programmid | Määrustes sätestatud nõuded |
| --- | --- |
| Ülesannete lahusus | Auditijälg | Igapäevaste juhtimiskontrollide puudused | Sissenõude-menetlused | Vahe-tõendamine | Sõltumatud pistelised kontrollid | Edusammud sõltumatute pisteliste kontrollide osas | Sulgemisasutuse loomine | Lõpliku kinnitamis-otsuse ettevalmis-tamine |
| ERDF Interreg IIIA Prantsusmaa–Belgia | | | | | | | | | |
| ERDF eesmärk 1 Ühendkuningriik (L-Yorkshire) | | | | | | | | | |
| ERDF eesmärk 2 Itaalia (Lazio) | | | | Ei hinnatud | | | | | |
| ERDF eesmärk 2 Saksamaa (Nordrhein-Westfalen) | | | | | | | | | |
| ERDF Eesmärk 1 Kreeka (konkurentsivõime) | | | | | | | | | |
| ESF EQUAL ühenduse initsiatiiv, Itaalia | | | | | | | | | |
| ESF eesmärk 1 Saksamaa SPALAR | | | | | | | | | |
| ESF eesmärk 3 UK (Inglismaa) | | | | | | | | | |
| ESF EQUAL ühenduse initsiatiiv Hispaania | | | | | | | | | |
| FIFG eesmärk 1 Prantsusmaa | | | | | | | | Ei hinnatud | Ei hinnatud |

Auditeeritud programmid

Määrustes sätestatud nõuded

Ülesannete lahusus

Auditijälg

Igapäevaste juhtimiskontrollide puudused

Sissenõude-menetlused

Vahe-tõendamine

Sõltumatud pistelised kontrollid

Edusammud sõltumatute pisteliste kontrollide osas

Sulgemisasutuse loomine

Lõpliku kinnitamis-otsuse ettevalmis-tamine

ERDF Interreg IIIA Prantsusmaa–Belgia

ERDF eesmärk 1 Ühendkuningriik (L-Yorkshire)

ERDF eesmärk 2 Itaalia (Lazio)

Ei hinnatud

ERDF eesmärk 2 Saksamaa (Nordrhein-Westfalen)

ERDF Eesmärk 1 Kreeka (konkurentsivõime)

ESF EQUAL ühenduse initsiatiiv, Itaalia

ESF eesmärk 1 Saksamaa SPALAR

ESF eesmärk 3 UK (Inglismaa)

ESF EQUAL ühenduse initsiatiiv Hispaania

FIFG eesmärk 1 Prantsusmaa

Ei hinnatud

Ei hinnatud

Selgitus

| | Kontroll oli kooskõlas määrustes sätestatud nõuetega |
| --- | --- |
| | Kontroll oli osaliselt kooskõlas määrustes sätestatud nõuetega |
| | Kontroll ei olnud määrustes sätestatud nõuetega kooskõlas |
| |

Kontroll oli kooskõlas määrustes sätestatud nõuetega

Kontroll oli osaliselt kooskõlas määrustes sätestatud nõuetega

Kontroll ei olnud määrustes sätestatud nõuetega kooskõlas

| 6.18. | Lisaks auditijäljele tuleb läbi viia mitmeid kontrolle, sh igapäevaseid juhtimiskontrolle. Liikmesriigid peaksid rakendama juhtimissüsteemi, et kontrollida, kas projekte rakendatakse kooskõlas ELi määrustega. Kõige mõjusamaks võimalike probleemide määratlemise või käsitlemise mehhanismiks enne kuludeklaratsiooni komisjonile esitamist on igapäevased juhtimiskontrollid.
  Tabel 6.1
  näitab, et igapäevaseid juhtimiskontrolle ei viidud ühegi auditeeritud programmi puhul läbi nõutud viisil. Mõnel juhul ei olnud kontrollide arv piisav. Läbi viidud kontrollid ei katnud kõiki kulude abikõlblikkuse aspekte piisaval määral. Teatud juhtudel kontrolliti üksnes dokumente, mis aga ei võimalda kontrollida, kas väljamakstavad kulud tegelikult aset leidsid ja vastasid ühenduse eelarvest makstava toetuse nõuetele. |
| --- | --- |

6.18.

Lisaks auditijäljele tuleb läbi viia mitmeid kontrolle, sh igapäevaseid juhtimiskontrolle. Liikmesriigid peaksid rakendama juhtimissüsteemi, et kontrollida, kas projekte rakendatakse kooskõlas ELi määrustega. Kõige mõjusamaks võimalike probleemide määratlemise või käsitlemise mehhanismiks enne kuludeklaratsiooni komisjonile esitamist on igapäevased juhtimiskontrollid.
  Tabel 6.1
  näitab, et igapäevaseid juhtimiskontrolle ei viidud ühegi auditeeritud programmi puhul läbi nõutud viisil. Mõnel juhul ei olnud kontrollide arv piisav. Läbi viidud kontrollid ei katnud kõiki kulude abikõlblikkuse aspekte piisaval määral. Teatud juhtudel kontrolliti üksnes dokumente, mis aga ei võimalda kontrollida, kas väljamakstavad kulud tegelikult aset leidsid ja vastasid ühenduse eelarvest makstava toetuse nõuetele.

| 6.18. | Kümnest asjaomasest programmist nelja puhul leidis kontrollikoda, et süsteemid vastasid nõuetele osaliselt. Komisjon nõustub kontrollikojaga nende kontrollide esmatähtsuse osas ja edastas hiljuti liikmesriikidele märkuse, milles esitatakse komisjoni auditite tulemustel põhinev hea tava. |
| --- | --- |

6.18.

Kümnest asjaomasest programmist nelja puhul leidis kontrollikoda, et süsteemid vastasid nõuetele osaliselt. Komisjon nõustub kontrollikojaga nende kontrollide esmatähtsuse osas ja edastas hiljuti liikmesriikidele märkuse, milles esitatakse komisjoni auditite tulemustel põhinev hea tava.

| 6.19. | Vastav makseasutus peab tagama, et komisjonile deklareeritud kulud (projektide kulude deklaratsioonide kokkuvõte) vastavad kõikidele nõutavatele tingimustele.
  Tabel 6.1
  näitab, et seitsmel juhul ei viidud kulude vahetõendamist nõuetekohaselt läbi. Need puudused näitavad, et sageli esitatakse kulusid hüvitamiseks ilma, et korraldus- või makseasutuste kohustuslikud kontollid oleksid mõjusad. |
| --- | --- |

6.19.

Vastav makseasutus peab tagama, et komisjonile deklareeritud kulud (projektide kulude deklaratsioonide kokkuvõte) vastavad kõikidele nõutavatele tingimustele.
  Tabel 6.1
  näitab, et seitsmel juhul ei viidud kulude vahetõendamist nõuetekohaselt läbi. Need puudused näitavad, et sageli esitatakse kulusid hüvitamiseks ilma, et korraldus- või makseasutuste kohustuslikud kontollid oleksid mõjusad.

| 6.19. | Seitsmest asjaomasest programmist kahe puhul leidis kontrollikoda, et süsteemid vastasid nõuetele osaliselt. Hiljuti edastas komisjon liikmesriikidele märkuse, milles esitati sertifitseerimise hea tava, tuginedes liikmesriikides teostatud komisjoni auditite tulemustele. |
| --- | --- |

6.19.

Seitsmest asjaomasest programmist kahe puhul leidis kontrollikoda, et süsteemid vastasid nõuetele osaliselt. Hiljuti edastas komisjon liikmesriikidele märkuse, milles esitati sertifitseerimise hea tava, tuginedes liikmesriikides teostatud komisjoni auditite tulemustele.

| 6.20. | Lisaks peaks liikmesriigisisene sõltumatu asutus läbi viima täiendavaid kontrolle, et kontrollida loodud süsteemide mõjusust ja kinnitada igapäevase juhtimis- ja maksete kontrolli läbinud kuludeklaratsioonide valimi korrektsust. Lühidalt tuleb määruste kohaselt läbi viia sõltumatuid pistelisi kontrolle.
  Tabel 6.1
  näitab, et nelja kontrollitud programmi puhul ei tehtud pisteliste kontrollide osas piisavaid edusamme. |
| --- | --- |

6.20.

Lisaks peaks liikmesriigisisene sõltumatu asutus läbi viima täiendavaid kontrolle, et kontrollida loodud süsteemide mõjusust ja kinnitada igapäevase juhtimis- ja maksete kontrolli läbinud kuludeklaratsioonide valimi korrektsust. Lühidalt tuleb määruste kohaselt läbi viia sõltumatuid pistelisi kontrolle.
  Tabel 6.1
  näitab, et nelja kontrollitud programmi puhul ei tehtud pisteliste kontrollide osas piisavaid edusamme.

| 6.20. | Neljast asjaomasest programmist ühe puhul leidis kontrollikoda, et süsteemid vastasid nõuetele osaliselt. 2003. aastal avaldas komisjon selgitava märkuse sõltumatu pistelise kontrolli teostamise kohta, et tagada selle töö jaoks rahuldavad ja järjepidavad standardid. Iga-aastastel kahepoolsetel kohtumistel vaatab komisjon süstemaatiliselt läbi liikmesriikide edusammud pisteliste kontrollide teostamisel, et teha kindlaks viivitusi. |
| --- | --- |

6.20.

Neljast asjaomasest programmist ühe puhul leidis kontrollikoda, et süsteemid vastasid nõuetele osaliselt. 2003. aastal avaldas komisjon selgitava märkuse sõltumatu pistelise kontrolli teostamise kohta, et tagada selle töö jaoks rahuldavad ja järjepidavad standardid. Iga-aastastel kahepoolsetel kohtumistel vaatab komisjon süstemaatiliselt läbi liikmesriikide edusammud pisteliste kontrollide teostamisel, et teha kindlaks viivitusi.

| 6.21. | Iga programmi lõpus peab liikmesriik esitama komisjonile kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku kinnitamisotsuse. Selle peab väljastama asutus, mis on sõltumatu määratud korraldusasutusest, makseasutuses kulutuste vahe- ja lõplikke deklaratsioone koostavast isikust või osakonnast ja vahendusasutustest.
  Tabel 6.1
  näitab, et kuue auditeeritud programmi puhul on lõppmakse heakskiitmise ettevalmistamine piisav. |
| --- | --- |

6.21.

Iga programmi lõpus peab liikmesriik esitama komisjonile kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku kinnitamisotsuse. Selle peab väljastama asutus, mis on sõltumatu määratud korraldusasutusest, makseasutuses kulutuste vahe- ja lõplikke deklaratsioone koostavast isikust või osakonnast ja vahendusasutustest.
  Tabel 6.1
  näitab, et kuue auditeeritud programmi puhul on lõppmakse heakskiitmise ettevalmistamine piisav.

Varasemad struktuurifondide programmid

Korrektsioone ei tehtud ja programmide lõpetamisel esines pikaajalisi viivitusi

| 6.22. | 2005. aastal jätkas komisjon lõppmaksete tegemist struktuurifondide programmidele eelmisest rahastamisperioodist. Nagu ka käimasolevate programmide puhul, tõendab liikmesriik perioodi 1994–1999 programmi puhul kõigi programmi jooksul deklareeritud kulude seaduslikkust ja korrektsust. Komisjon kontrollib nende tõendite usaldusväärsust kolmel viisil: komisjon viib liikmesriikides läbi valitud programmide lõpetamiseelse auditi; komisjon viib läbi liikmesriikide esitatud kõikide programmide lõpetamisdokumentatsiooni kontrolle; lõpuks viib komisjon läbi valitud lõpetatud või lõpetatavate programmide järelauditid. |
| --- | --- |

6.22.

2005. aastal jätkas komisjon lõppmaksete tegemist struktuurifondide programmidele eelmisest rahastamisperioodist. Nagu ka käimasolevate programmide puhul, tõendab liikmesriik perioodi 1994–1999 programmi puhul kõigi programmi jooksul deklareeritud kulude seaduslikkust ja korrektsust. Komisjon kontrollib nende tõendite usaldusväärsust kolmel viisil: komisjon viib liikmesriikides läbi valitud programmide lõpetamiseelse auditi; komisjon viib läbi liikmesriikide esitatud kõikide programmide lõpetamisdokumentatsiooni kontrolle; lõpuks viib komisjon läbi valitud lõpetatud või lõpetatavate programmide järelauditid.

| 6.23. | Tabel 6.2
  näitab, et 2006. aasta märtsi lõpus oli märkimisväärne arv projekte pooleli. |
| --- | --- |

6.23.

Tabel 6.2
  näitab, et 2006. aasta märtsi lõpus oli märkimisväärne arv projekte pooleli.

| 6.23. | Tabelis loetakse programmid suletuks ainult siis, kui makstud on nii lõppmakse kui ka kulukohustus, juhul kui see oli olemas. 1994.–1999. aasta programmide puhul oli 2005. aasta lõpuks maksmata kulukohustusi kogusummas 1,4 miljardit eurot (0,89 % kavandatud ühenduse toetusest), mis annab tunnistust teostatud maksete ja vabastatud kulukohustuste hulgast. |
| --- | --- |

6.23.

Tabelis loetakse programmid suletuks ainult siis, kui makstud on nii lõppmakse kui ka kulukohustus, juhul kui see oli olemas. 1994.–1999. aasta programmide puhul oli 2005. aasta lõpuks maksmata kulukohustusi kogusummas 1,4 miljardit eurot (0,89 % kavandatud ühenduse toetusest), mis annab tunnistust teostatud maksete ja vabastatud kulukohustuste hulgast.

Avatuks jäävad peamiselt need programmid, mille puhul liikmesriik finantskorrektsioone vaidlustab ja mille suhtes tuleb ametlik otsus veel vastu võtta, ning programmid, mille mõne projekti suhtes on liikmesriigis käimas kohtumenetlus, mis takistab maksmist või kulukohustuse vabastamist.

| 6.24. | Oma auditis lõpetamisprotsessi kohta leidis kontrollikoda kolm juhtu, mille puhul komisjon lõpetas programmid ilma finantskorrektsioone tegemata, olgugi et tõendatud kulude osas oli olulisi reservatsioone. |
| --- | --- |

6.24.

Oma auditis lõpetamisprotsessi kohta leidis kontrollikoda kolm juhtu, mille puhul komisjon lõpetas programmid ilma finantskorrektsioone tegemata, olgugi et tõendatud kulude osas oli olulisi reservatsioone.

| 6.24. | Komisjon uurib kontrollikoja leitud vigu ja teeb vajadusel asjakohased parandused. |
| --- | --- |

6.24.

Komisjon uurib kontrollikoja leitud vigu ja teeb vajadusel asjakohased parandused.

| 6.25. | Kontrollikoda tuvastas ka mitmeid juhtusid, kus programmid lõpetati viivitustega, kuna komisjonipoolne lõpetamisprotsess venis pikale. Hoolimata tekkida võivatest keerukatest küsimustest, ei põhjenda see täielikult komisjonipoolseid viivitusi kirjavahetuses liikmesriikidega, mis vahetevahel ületasid aasta. |
| --- | --- |

6.25.

Kontrollikoda tuvastas ka mitmeid juhtusid, kus programmid lõpetati viivitustega, kuna komisjonipoolne lõpetamisprotsess venis pikale. Hoolimata tekkida võivatest keerukatest küsimustest, ei põhjenda see täielikult komisjonipoolseid viivitusi kirjavahetuses liikmesriikidega, mis vahetevahel ületasid aasta.

| 6.25. | Mõningatel juhtudel, mis vajasid juriidilist või finantskonsultatsiooni, olid viivitused soovitavast pikemad. |
| --- | --- |

6.25.

Mõningatel juhtudel, mis vajasid juriidilist või finantskonsultatsiooni, olid viivitused soovitavast pikemad.

Tabel 6.2 – Struktuurifondide 1994–1999 programmid, suletud 31.12.05 ja 31.3.06

| Eelarvevaldkond (2) | Kokku | Suletud enne 2005. a | Lõpetatud 31.12.05 | Lõpetatud 31.3.06 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmide arv (3) | Ühenduse määratud osalus (eurot) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (eurot) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (eurot) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (eurot) |
| Euroopa Regionaalarengufond |
| Eesmärk 1 | 181 | 57 571 255 951 | 94 | 37 550 653 114 | 112 | 42 887 087 630 | 112 | 42 887 087 630 |
| Eesmärk 2 94–96 | 84 | 5 165 903 927 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 | 82 | 4 581 143 406 |
| Eesmärk 2 97–99 | 73 | 7 157 716 211 | 48 | 3 132 569 307 | 62 | 4 760 119 585 | 64 | 4 803 858 386 |
| Eesmärk 5 (b) | 84 | 3 302 548 791 | 62 | 2 458 401 459 | 80 | 3 099 127 079 | 80 | 3 099 127 079 |
| Eesmärk 6 | 2 | 355 453 472 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Ühenduse algatused | 520 | 9 223 064 769 | 326 | 3 916 629 881 | 425 | 5 660 960 735 | 431 | 6 189 811 196 |
| Kokku | 944 | 82 775 943 121 | 611 | 51 586 884 014 | 763 | 61 322 292 754 | 771 | 61 894 882 016 |
| Euroopa Sotsiaalfond |
| Eesmärk 1 | 102 | 22 806 888 948 | 59 | 9 800 246 487 | 76 | 16 659 397 467 | 89 | 18 121 641 456 |
| Eesmärk 2 94–96 | 82 | 1 597 251 132 | 79 | 1 341 684 839 | 79 | 1 358 409 253 | 81 | 1 362 443 873 |
| Eesmärk 2 97–99 | 72 | 2 112 708 834 | 43 | 732 343 850 | 55 | 1 180 807 704 | 62 | 1 481 524 409 |
| Eesmärk 3 | 56 | 13 221 222 835 | 30 | 6 568 750 561 | 37 | 7 498 226 022 | 44 | 8 564 234 926 |
| Eesmärk 4 | 16 | 2 614 128 525 | 11 | 1 324 982 251 | 12 | 1 691 290 757 | 12 | 1 691 290 757 |
| Eesmärk 5 (b) | 83 | 1 057 483 760 | 54 | 489 410 848 | 67 | 632 292 214 | 77 | 719 766 953 |
| Eesmärk 6 | 2 | 177 902 801 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Ühenduse algatused | 373 | 4 664 895 421 | 244 | 1 497 206 934 | 303 | 1 887 130 714 | 334 | 2 000 499 278 |
| Kokku | 786 | 48 252 482 256 | 522 | 21 915 926 019 | 631 | 31 068 854 380 | 701 | 34 102 701 900 |
| Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond – arendusrahastu |
| Eesmärk 1 | 69 | 14 301 716 000 | 34 | 4 721 652 121 | 45 | 8 217 740 619 | 46 | 8 220 980 619 |
| Eesmärk 5 (a) | 66 | 5 544 906 000 | 43 | 1 728 707 188 | 52 | 3 641 981 610 | 53 | 3 661 092 924 |
| Eesmärk 5 (b) | 84 | 3 163 701 000 | 46 | 1 772 582 355 | 68 | 2 529 075 438 | 70 | 2 574 734 130 |
| Eesmärk 6 | 2 | 288 794 000 | 1 | 211 137 456 | 2 | 280 353 550 | 2 | 280 353 550 |
| Ühenduse algatused | 167 | 1 156 618 000 | 106 | 534 783 853 | 143 | 814 595 982 | 144 | 814 903 270 |
| Kokku | 388 | 24 455 735 000 | 230 | 8 968 862 973 | 310 | 15 483 747 199 | 315 | 15 552 064 493 |
| Kalanduse arendusrahastu |
| Eesmärk 1 | 18 | 1 797 039 031 | 2 | 127 659 610 | 8 | 288 574 118 | 8 | 288 574 118 |
| Eesmärk 5 (a) | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 5 | 116 682 777 | 6 | 154 373 993 |
| Eesmärk 6 | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 2 | 6 761 577 | 2 | 6 761 577 |
| Ühenduse algatused | 20 | 127 103 242 | 6 | 14 058 058 | 12 | 22 225 543 | 12 | 22 225 543 |
| Kokku | 52 | 2 782 833 273 | 11 | 168 956 952 | 27 | 434 244 015 | 28 | 471 935 231 |
| KOKKU | 2 170 | 158 266 993 650 | 1 374 | 82 640 629 958 | 1 731 | 108 309 138 348 | 1 815 | 112 021 583 640 |
| Allikas: Tabeli koostas komisjoni andmete põhjal Euroopa Kontrollikoda. |

Eelarvevaldkond (2)

Kokku

Suletud enne 2005. a

Lõpetatud 31.12.05

Lõpetatud 31.3.06

Programmide arv (3)

Ühenduse määratud osalus (eurot)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (eurot)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (eurot)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (eurot)

Euroopa Regionaalarengufond

Eesmärk 1

181

57 571 255 951

94

37 550 653 114

112

42 887 087 630

112

42 887 087 630

Eesmärk 2 94–96

84

5 165 903 927

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

82

4 581 143 406

Eesmärk 2 97–99

73

7 157 716 211

48

3 132 569 307

62

4 760 119 585

64

4 803 858 386

Eesmärk 5 (b)

84

3 302 548 791

62

2 458 401 459

80

3 099 127 079

80

3 099 127 079

Eesmärk 6

2

355 453 472

2

333 854 319

2

333 854 319

2

333 854 319

Ühenduse algatused

520

9 223 064 769

326

3 916 629 881

425

5 660 960 735

431

6 189 811 196

Kokku

944

82 775 943 121

611

51 586 884 014

763

61 322 292 754

771

61 894 882 016

Euroopa Sotsiaalfond

Eesmärk 1

102

22 806 888 948

59

9 800 246 487

76

16 659 397 467

89

18 121 641 456

Eesmärk 2 94–96

82

1 597 251 132

79

1 341 684 839

79

1 358 409 253

81

1 362 443 873

Eesmärk 2 97–99

72

2 112 708 834

43

732 343 850

55

1 180 807 704

62

1 481 524 409

Eesmärk 3

56

13 221 222 835

30

6 568 750 561

37

7 498 226 022

44

8 564 234 926

Eesmärk 4

16

2 614 128 525

11

1 324 982 251

12

1 691 290 757

12

1 691 290 757

Eesmärk 5 (b)

83

1 057 483 760

54

489 410 848

67

632 292 214

77

719 766 953

Eesmärk 6

2

177 902 801

2

161 300 249

2

161 300 249

2

161 300 249

Ühenduse algatused

373

4 664 895 421

244

1 497 206 934

303

1 887 130 714

334

2 000 499 278

Kokku

786

48 252 482 256

522

21 915 926 019

631

31 068 854 380

701

34 102 701 900

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond – arendusrahastu

Eesmärk 1

69

14 301 716 000

34

4 721 652 121

45

8 217 740 619

46

8 220 980 619

Eesmärk 5 (a)

66

5 544 906 000

43

1 728 707 188

52

3 641 981 610

53

3 661 092 924

Eesmärk 5 (b)

84

3 163 701 000

46

1 772 582 355

68

2 529 075 438

70

2 574 734 130

Eesmärk 6

2

288 794 000

1

211 137 456

2

280 353 550

2

280 353 550

Ühenduse algatused

167

1 156 618 000

106

534 783 853

143

814 595 982

144

814 903 270

Kokku

388

24 455 735 000

230

8 968 862 973

310

15 483 747 199

315

15 552 064 493

Kalanduse arendusrahastu

Eesmärk 1

18

1 797 039 031

2

127 659 610

8

288 574 118

8

288 574 118

Eesmärk 5 (a)

12

850 431 000

2

23 715 837

5

116 682 777

6

154 373 993

Eesmärk 6

2

8 260 000

1

3 523 447

2

6 761 577

2

6 761 577

Ühenduse algatused

20

127 103 242

6

14 058 058

12

22 225 543

12

22 225 543

Kokku

52

2 782 833 273

11

168 956 952

27

434 244 015

28

471 935 231

KOKKU

2 170

158 266 993 650

1 374

82 640 629 958

1 731

108 309 138 348

1 815

112 021 583 640

Allikas: Tabeli koostas komisjoni andmete põhjal Euroopa Kontrollikoda.

Projekti kulud vigadest mõjutatud

| 6.26. | Kontrollikoda leidis olulisel määral vigu projekti kulude deklaratsioonides kogu perioodi 1994–1999 programmide valimis (4). 65 kontrollitud projektist leiti olulisi vigu 33 puhul. Kõige sagedamini esinevad vead sarnanesid käimasolevate programmide valimis leitutele (punkt 6.14). |
| --- | --- |

6.26.

Kontrollikoda leidis olulisel määral vigu projekti kulude deklaratsioonides kogu perioodi 1994–1999 programmide valimis (4). 65 kontrollitud projektist leiti olulisi vigu 33 puhul. Kõige sagedamini esinevad vead sarnanesid käimasolevate programmide valimis leitutele (punkt 6.14).

| 6.26. | Komisjon uurib kontrollikoja leitud vigu ja tagab vajalike paranduste tegemise. |
| --- | --- |

6.26.

Komisjon uurib kontrollikoja leitud vigu ja tagab vajalike paranduste tegemise.

| 6.27. | Kolme auditi valimi programmi puhul (ERDF eesmärk 1 Iirimaa (tööstusareng), ESF eesmärk 1 Saksamaal (Sachsen) ja ESF eesmärk 3 Rootsi) ei olnud mõned auditi jaoks valitud abisaajatest oma deklareeritud kulude tõendusmaterjale säilitanud (5). |
| --- | --- |

6.27.

Kolme auditi valimi programmi puhul (ERDF eesmärk 1 Iirimaa (tööstusareng), ESF eesmärk 1 Saksamaal (Sachsen) ja ESF eesmärk 3 Rootsi) ei olnud mõned auditi jaoks valitud abisaajatest oma deklareeritud kulude tõendusmaterjale säilitanud (5).

| 6.27. | Joonealune märkus nr 3: dokumentide säilitamise aega järgmisel programmiperioodil vähendatakse ainult osalise sulgemisega seotud tegevuste puhul. Selle korra kohaselt esitavad liikmesriigid konkreetse kulude kalkulatsiooni ja sulgemisdeklaratsiooni asjaomase aasta lõpuks lõpetatud projektide kohta ja asjaomaste dokumentide jaoks algab kolmeaastane periood, mil dokumente säilitatakse, osalisele sulgemisele järgneva aasta algusest. See variant vastab liikmesriikide taotlusele lihtsustada sulgemisega kaasnevat haldustööd ja vähendada toetusesaajate koormust. |
| --- | --- |

6.27.

Joonealune märkus nr 3: dokumentide säilitamise aega järgmisel programmiperioodil vähendatakse ainult osalise sulgemisega seotud tegevuste puhul. Selle korra kohaselt esitavad liikmesriigid konkreetse kulude kalkulatsiooni ja sulgemisdeklaratsiooni asjaomase aasta lõpuks lõpetatud projektide kohta ja asjaomaste dokumentide jaoks algab kolmeaastane periood, mil dokumente säilitatakse, osalisele sulgemisele järgneva aasta algusest. See variant vastab liikmesriikide taotlusele lihtsustada sulgemisega kaasnevat haldustööd ja vähendada toetusesaajate koormust.

| 6.28. | Sarnaselt perioodi 2000–2006 programmidele esinesid teatud vead teatud perioodi 1994–1999 auditeeritud individuaalprogrammide projektide puhul süstemaatiliselt. Näited: |
| --- | --- |

6.28.

Sarnaselt perioodi 2000–2006 programmidele esinesid teatud vead teatud perioodi 1994–1999 auditeeritud individuaalprogrammide projektide puhul süstemaatiliselt. Näited:

| — | ERDF eesmärk 1 Iirimaa (tööstusareng): üldkulude ebaselge jagamine kaasrahastatud ja mittekaasrahastatud projektide puhul, |
| --- | --- |

—

ERDF eesmärk 1 Iirimaa (tööstusareng): üldkulude ebaselge jagamine kaasrahastatud ja mittekaasrahastatud projektide puhul,

| — | ESF eesmärk 3 Rootsi: ettevõtete teostatud teenuste kulude deklaratsioon seondus projekti elluviijatega, kuid hüvitatud summade kohta puudus aluseks olev tõendusmaterjal, |
| --- | --- |

—

ESF eesmärk 3 Rootsi: ettevõtete teostatud teenuste kulude deklaratsioon seondus projekti elluviijatega, kuid hüvitatud summade kohta puudus aluseks olev tõendusmaterjal,

| — | EAGGFi arendusrahastu: talunikke ei teavitatud, et toetust kaasrahastas EL ja sellele kehtisid seetõttu teatavad abikõlblikkusreeglid. |
| --- | --- |

—

EAGGFi arendusrahastu: talunikke ei teavitatud, et toetust kaasrahastas EL ja sellele kehtisid seetõttu teatavad abikõlblikkusreeglid.

Kontrollid ei täida õigusaktidega ettenähtud nõudeid

| 6.29. | Kontrollikoja kontrollisüsteemide kontrollimisel liikmesriikides kuue lõpetatud programmi valimi põhjal tehti sarnaseid tähelepanekuid viimastel aastatel tehtutele. Näiteks ei tagatud piisavat auditijälge ning esines puudusi tegevuse kontrollimise ja sõltumatu välisaudiitori läbi viidud kontrollides. Need kontrolli puudused ohustavad liikmesriikide esitatud lõplike kuludeklaratsioonide usaldusväärsust. |
| --- | --- |

6.29.

Kontrollikoja kontrollisüsteemide kontrollimisel liikmesriikides kuue lõpetatud programmi valimi põhjal tehti sarnaseid tähelepanekuid viimastel aastatel tehtutele. Näiteks ei tagatud piisavat auditijälge ning esines puudusi tegevuse kontrollimise ja sõltumatu välisaudiitori läbi viidud kontrollides. Need kontrolli puudused ohustavad liikmesriikide esitatud lõplike kuludeklaratsioonide usaldusväärsust.

| 6.29. | Tänu oma sulgemiseelsetele audititele liikmesriikides oli komisjon süsteemide puudustest teadlik. Seepärast on komisjon riskide leevendamiseks sulgemisdokumente põhjalikult uurinud, rakendanud sulgemisprotsessi käigus finantskorrektsioone ja lisaks teostanud programmide kohta pisteliselt sulgemisauditeid. Komisjon võtab nende auditite tulemuste suhtes järelmeetmeid, kasutades põhjendamatute kulutuste jaoks finantskorrektsioone. Korrektsioonid ekstrapoleeritakse, kui vigade hulk on märkimisväärne või kui esineb süsteemseid probleeme. |
| --- | --- |

6.29.

Tänu oma sulgemiseelsetele audititele liikmesriikides oli komisjon süsteemide puudustest teadlik. Seepärast on komisjon riskide leevendamiseks sulgemisdokumente põhjalikult uurinud, rakendanud sulgemisprotsessi käigus finantskorrektsioone ja lisaks teostanud programmide kohta pisteliselt sulgemisauditeid. Komisjon võtab nende auditite tulemuste suhtes järelmeetmeid, kasutades põhjendamatute kulutuste jaoks finantskorrektsioone. Korrektsioonid ekstrapoleeritakse, kui vigade hulk on märkimisväärne või kui esineb süsteemseid probleeme.

Ühtekuuluvusfond

| 6.30. | Kontrollikoda viis läbi üheksa Ühtekuuluvusfondi projekti piiratud kontrolli, mille kohta olulisi märkusi ei tehtud. Kontrollikoda märkis siiski, et regionaalpoliitika peadirektoraadi 2005. aasta aastaaruanne sisaldas reservatsiooni Ühtekuuluvusfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta Hispaanias (peamine Ühtekuuluvusfondi toetusesaaja). |
| --- | --- |

6.30.

Kontrollikoda viis läbi üheksa Ühtekuuluvusfondi projekti piiratud kontrolli, mille kohta olulisi märkusi ei tehtud. Kontrollikoda märkis siiski, et regionaalpoliitika peadirektoraadi 2005. aasta aastaaruanne sisaldas reservatsiooni Ühtekuuluvusfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta Hispaanias (peamine Ühtekuuluvusfondi toetusesaaja).

Finantskorrektsioonid ja sissenõudmistest teatamine struktuurifondide puhul

| 6.31. | Vastavalt struktuurifondide eeskirjadele lasub peamine finantskorrektsioonide tegemise vastutus liikmesriikidel, st kas üksikjuhtudel või süstemaatilistelt aset leidnud eeskirjade eiramise puhul abisaajatele ühenduse toetuse andmise lõpetamine. Liikmesriigid võivad selliste korrektsioonide tegemisel netokahjumi vältimiseks asendada eeskirjadevastased summad muude abikõlblike kuludega. |
| --- | --- |

6.31.

Vastavalt struktuurifondide eeskirjadele lasub peamine finantskorrektsioonide tegemise vastutus liikmesriikidel, st kas üksikjuhtudel või süstemaatilistelt aset leidnud eeskirjade eiramise puhul abisaajatele ühenduse toetuse andmise lõpetamine. Liikmesriigid võivad selliste korrektsioonide tegemisel netokahjumi vältimiseks asendada eeskirjadevastased summad muude abikõlblike kuludega.

| 6.31. | Liikmesriikide õigus kasutada eeskirjade eiramise tõttu tühistatud struktuurifondi summasid teiste projektide jaoks on sätestatud määruse 1260/1999 artikli 39 lõikes 1. See on vastavuses eesmärgiga võimaldada liikmesriikidel saada struktuurifondidest maksimaalset kasu. |
| --- | --- |

6.31.

Liikmesriikide õigus kasutada eeskirjade eiramise tõttu tühistatud struktuurifondi summasid teiste projektide jaoks on sätestatud määruse 1260/1999 artikli 39 lõikes 1. See on vastavuses eesmärgiga võimaldada liikmesriikidel saada struktuurifondidest maksimaalset kasu.

Sellistel juhtudel jääb toetusesaajatele juba väljamakstud kulude sissenõudmisega seotud risk liikmesriikide kanda ja nad võivad seetõttu kanda rahalist kahju. Kui pole ühtegi kulu, mida asendada, eelkõige pärast programmi lõpetamise tähtaja möödumist, toob see kaasa ühenduse vahendite netovähenemise.

| 6.32. | Kui liikmesriigid seda ei tee, võib komisjon määrata finantskorrektsioonid. Sellistel juhtudel ei tohi korrigeeritud kulusid asendada muude abikõlblike kuludega, mis tooks struktuurifondide osaluses kaasa netovähenduse (netofinantskorrektsioon). |
| --- | --- |

6.32.

Kui liikmesriigid seda ei tee, võib komisjon määrata finantskorrektsioonid. Sellistel juhtudel ei tohi korrigeeritud kulusid asendada muude abikõlblike kuludega, mis tooks struktuurifondide osaluses kaasa netovähenduse (netofinantskorrektsioon).

Finantskorrektsioonide vähene määr

| 6.33. | Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi perioodi 2000–2006 programmides ja projektides tehti kuni 2005. aasta lõpuni kokku 1,4 miljardi euro ulatuses finantskorrektsioone. Korrektsioonid tehti peaaegu eranditult struktuurifondide peadirektoraadi poolt liikmesriikides läbiviidud auditite tulemusena. Finantskorrektsioone on rakendatud alles alates 2004. aastast. Selliste korrektsioonide tegemine võib olla pikaajaline menetlus, võttes aega kuni kaks aastat. |
| --- | --- |

6.33.

Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi perioodi 2000–2006 programmides ja projektides tehti kuni 2005. aasta lõpuni kokku 1,4 miljardi euro ulatuses finantskorrektsioone. Korrektsioonid tehti peaaegu eranditult struktuurifondide peadirektoraadi poolt liikmesriikides läbiviidud auditite tulemusena. Finantskorrektsioone on rakendatud alles alates 2004. aastast. Selliste korrektsioonide tegemine võib olla pikaajaline menetlus, võttes aega kuni kaks aastat.

| 6.33. | Arvestades liikmesriigil õigust auditeeritavana auditileidudele vastata ja kohaldatavais määrustes sätestatud finantskorrektsioonimenetlust, on ajaline viivitus auditileidude ja finantskorrektsioonide vahel vältimatu. |
| --- | --- |

6.33.

Arvestades liikmesriigil õigust auditeeritavana auditileidudele vastata ja kohaldatavais määrustes sätestatud finantskorrektsioonimenetlust, on ajaline viivitus auditileidude ja finantskorrektsioonide vahel vältimatu.

| 6.34. | Kuigi enamik eeskirjade eiramisi avastati komisjoni läbi viidud auditite käigus, esitas komisjon kooskõlas määrustega liikmesriikidele nõudmise võtta vajalikke parandusmeetmeid. Seetõttu oli liikmesriikidel võimalik asendada need summad muude abikõlblike kuludega. |
| --- | --- |

6.34.

Kuigi enamik eeskirjade eiramisi avastati komisjoni läbi viidud auditite käigus, esitas komisjon kooskõlas määrustega liikmesriikidele nõudmise võtta vajalikke parandusmeetmeid. Seetõttu oli liikmesriikidel võimalik asendada need summad muude abikõlblike kuludega.

| 6.34. | Nagu märgiti vastuses punktile 6.31, ei pruugi liikmesriigid alati suuta eeskirjade eiramise tõttu tühistatud summasid asendada. Sulgemisel tehtavad finantskorrektsioonid toovad üldiselt kaasa EL rahastamise netovähenemise. |
| --- | --- |

6.34.

Nagu märgiti vastuses punktile 6.31, ei pruugi liikmesriigid alati suuta eeskirjade eiramise tõttu tühistatud summasid asendada. Sulgemisel tehtavad finantskorrektsioonid toovad üldiselt kaasa EL rahastamise netovähenemise.

| 6.35. | Netofinantskorrektsioonide piiratud määr (0,5 miljardit eurot) ei innustanud liikmesriike eeskirjade eiramisi ennetama ega oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme täiustama. |
| --- | --- |

6.35.

Netofinantskorrektsioonide piiratud määr (0,5 miljardit eurot) ei innustanud liikmesriike eeskirjade eiramisi ennetama ega oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme täiustama.

| 6.35. | Komisjoni audititegevus avaldab mõju ka siis, kui see ei vii netofinantskorrektsioonideni, mida vastavalt nõukogu määruse 1260/1999 artikli 39 lõikele 1 saab kohaldada ainult juhul, kui liikmesriik meetmeid ei võta. |
| --- | --- |

6.35.

Komisjoni audititegevus avaldab mõju ka siis, kui see ei vii netofinantskorrektsioonideni, mida vastavalt nõukogu määruse 1260/1999 artikli 39 lõikele 1 saab kohaldada ainult juhul, kui liikmesriik meetmeid ei võta.

Liikmesriikidepoolne ebapiisav aruannete esitamine sissenõudmise kohta

| 6.36. | Liikmesriigid peavad komisjonile avastatud ühenduse osaluse tühistamise, juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohanduste ja sissenõutavate summade kohta regulaarselt aruandeid esitama. Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid ei ole süstemaatiliselt sellekohast teavet komisjonile esitanud. Seetõttu puudub komisjonil oluline juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise näitaja. |
| --- | --- |

6.36.

Liikmesriigid peavad komisjonile avastatud ühenduse osaluse tühistamise, juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohanduste ja sissenõutavate summade kohta regulaarselt aruandeid esitama. Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid ei ole süstemaatiliselt sellekohast teavet komisjonile esitanud. Seetõttu puudub komisjonil oluline juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise näitaja.

| 6.36. | Komisjon astub samme, et meenutada liikmesriikidele nende kohustusi ja jälgib nende täitmist. |
| --- | --- |

6.36.

Komisjon astub samme, et meenutada liikmesriikidele nende kohustusi ja jälgib nende täitmist.

Komisjon saab teatavaid andmeid eeskirjade rikkumise käsitlemise kohta liikmesriikides ja sellega seotud finantskorrektsioonide ja sissenõuete kohta mitmetest allikatest: eeskirjade rikkumisest teatamise süsteem, iga-aastased kontrolliaruanded, iga-aastased kooskõlastuskoosolekud ja oma audititegevus. Komisjon kasutab neid andmeid riskihinnangutes ja auditite kavandamisel.

| 6.37. | Lisaks nimetatud regulaarsetele aruannetele peaks iga liikmesriigi poolt komisjonile kulude hüvitamiseks esitatud kuludeklaratsioon sisaldama pärast viimast deklaratsiooni tehtud sissenõuete andmeid. Kuigi liikmesriigid ei ole süstemaatiliselt seda teavet edastanud, ei ole komisjon maksete tegemisest keeldunud. Alles 2005. aastal väljastas komisjon liikmesriikidele suunised nõutava teabe kohta. |
| --- | --- |

6.37.

Lisaks nimetatud regulaarsetele aruannetele peaks iga liikmesriigi poolt komisjonile kulude hüvitamiseks esitatud kuludeklaratsioon sisaldama pärast viimast deklaratsiooni tehtud sissenõuete andmeid. Kuigi liikmesriigid ei ole süstemaatiliselt seda teavet edastanud, ei ole komisjon maksete tegemisest keeldunud. Alles 2005. aastal väljastas komisjon liikmesriikidele suunised nõutava teabe kohta.

| 6.37. | Selgitav märkus edastati liikmesriikidele juba 2003. aasta detsembris. Kuid kogemus näitas, et see ei vastanud kõigile küsimustele, seega oli vajadus ka hilisema selgitava märkuse järele. Juba enne seda saadeti 2003. aasta juunis liikmesriikidele meeldetuletus nende kohustuse kohta anda iga kuludeklaratsiooniga teavet sissenõutud summade kohta. |
| --- | --- |

6.37.

Selgitav märkus edastati liikmesriikidele juba 2003. aasta detsembris. Kuid kogemus näitas, et see ei vastanud kõigile küsimustele, seega oli vajadus ka hilisema selgitava märkuse järele. Juba enne seda saadeti 2003. aasta juunis liikmesriikidele meeldetuletus nende kohustuse kohta anda iga kuludeklaratsiooniga teavet sissenõutud summade kohta.

Sissenõutud summasid käsitleva teabe lisamist maksenõuetele kontrollitakse nüüd süstemaatiliselt ja kui see puudub, katkestatakse maksete tegemine.

Järeldused ja soovitused

Järeldused

| 6.38. | Kontrollikoda sai tõendusmaterjali, mis näitab, et 2005. eelarveaasta struktuurifondide kuludes esines olulisi vigu (punktid 6.13–6.15 ja 6.26–6.28). |
| --- | --- |

6.38.

Kontrollikoda sai tõendusmaterjali, mis näitab, et 2005. eelarveaasta struktuurifondide kuludes esines olulisi vigu (punktid 6.13–6.15 ja 6.26–6.28).

| 6.39. | Kontrollikoja auditis väidetakse, et komisjoni juhtimine ei ole mõjus riski vähendamisel; et liikmesriikidele delegeeritud kontrollid ei enneta kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist (punktid 6.16–6.21 ja 6.29). |
| --- | --- |

6.39.

Kontrollikoja auditis väidetakse, et komisjoni juhtimine ei ole mõjus riski vähendamisel; et liikmesriikidele delegeeritud kontrollid ei enneta kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist (punktid 6.16–6.21 ja 6.29).

| 6.39. | Komisjon on ühisjuhtimise raames astunud riskide leevendamiseks ja selleks, et teostada tõhusat järelevalvet liikmesriikide juhtimis- ja kontrollitegevuse üle, järgmisi samme:süsteemide auditite teostamine 2005. aasta lõpuni, auditeeriti 274 programmi 15 “vanas” liikmesriigis, mis moodustab 62 % struktuurifondide kogutoetusest; tegevuskavade rakendamine liikmesriikides, et parandada süsteemides leitud puudusi; selliste kulude tõendamise peatamine, mille puhul pole parandatud tõsised puudused, mis kujutavad maksenõuete jaoks märkimisväärset riski; finantskorrektsioonide kehtestamine audititegevuse käigus leitud üksikute vigade või süsteemi puuduste puhul; juhendamine keskse tähtsusega kontrollide teostamisel, edendades selleks riiklike audiitorite audititulemuste paremat edastamist – 2005. aastal toimusid kahepoolsed kohtumised kõigi 25 liikmesriigiga. |
| --- | --- |

6.39.

Komisjon on ühisjuhtimise raames astunud riskide leevendamiseks ja selleks, et teostada tõhusat järelevalvet liikmesriikide juhtimis- ja kontrollitegevuse üle, järgmisi samme:süsteemide auditite teostamine 2005. aasta lõpuni, auditeeriti 274 programmi 15 “vanas” liikmesriigis, mis moodustab 62 % struktuurifondide kogutoetusest; tegevuskavade rakendamine liikmesriikides, et parandada süsteemides leitud puudusi; selliste kulude tõendamise peatamine, mille puhul pole parandatud tõsised puudused, mis kujutavad maksenõuete jaoks märkimisväärset riski; finantskorrektsioonide kehtestamine audititegevuse käigus leitud üksikute vigade või süsteemi puuduste puhul; juhendamine keskse tähtsusega kontrollide teostamisel, edendades selleks riiklike audiitorite audititulemuste paremat edastamist – 2005. aastal toimusid kahepoolsed kohtumised kõigi 25 liikmesriigiga.

Struktuurifondide peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes kirjeldatakse neid meetmeid ja antakse teavet liikmesriikide süsteemides tehtud parandustest. Ühisjuhtimisega kaasneb asjaolu, et teatavad vead ja puudused avastab komisjon alles pärast asjaomase kulu väljamaksmist. Finantskorrektsioonimehhanism ning programmide sulgemismenetlus annavad võimaluse eeskirjadevastaseid tehtud makseid parandada.

| 6.40. | Komisjon lõpetas kolm perioodi 1994–1999 programmi ilma kindla aluseta. Mõni programm jäi lõpetamata, kuna komisjonis esines põhjendamatuid viivitusi nende käsitlemisel (punktid 6.22–6.25). |
| --- | --- |

6.40.

Komisjon lõpetas kolm perioodi 1994–1999 programmi ilma kindla aluseta. Mõni programm jäi lõpetamata, kuna komisjonis esines põhjendamatuid viivitusi nende käsitlemisel (punktid 6.22–6.25).

| 6.40. | Sulgemisprotsessi selles järgus on ülekaalus keerukad ja vaieldavad juhtumid ning see suurendab viivituste ohtu. Kuigi mõningatel juhtumitel on viivitused olnud soovitavast pikemad, on komisjon üldiselt suutnud enamiku programme sulgeda. |
| --- | --- |

6.40.

Sulgemisprotsessi selles järgus on ülekaalus keerukad ja vaieldavad juhtumid ning see suurendab viivituste ohtu. Kuigi mõningatel juhtumitel on viivitused olnud soovitavast pikemad, on komisjon üldiselt suutnud enamiku programme sulgeda.

Komisjon on seisukohal, et sulgemisstrateegia, mis hõlmab eelauditeid määruse 2064/97 rakendamise kohta, sulgemisdokumentide põhjalikku analüüsi ja sulgemisauditite tulemusi, vähendab eeskirjadevastaselt tehtud lõppmaksete riski.

| 6.41. | Struktuurifondide menetlused sissenõuetest teavitamisel ja finantskorrektsioonide tegemisel ei ole tõhusad, kahjustades peamist juhtimis- ja kontrollisüsteemide eesmärki, milleks on kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kontroll (punktid 6.31–6.37). |
| --- | --- |

6.41.

Struktuurifondide menetlused sissenõuetest teavitamisel ja finantskorrektsioonide tegemisel ei ole tõhusad, kahjustades peamist juhtimis- ja kontrollisüsteemide eesmärki, milleks on kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kontroll (punktid 6.31–6.37).

| 6.41. | Sissenõutud summadest teatamisega seotud puudusi kõrvaldatakse. Komisjoni järelevalvefunktsiooni mõju on piiratud, arvestades teisi tema käsutuses olevaid teabeallikaid. |
| --- | --- |

6.41.

Sissenõutud summadest teatamisega seotud puudusi kõrvaldatakse. Komisjoni järelevalvefunktsiooni mõju on piiratud, arvestades teisi tema käsutuses olevaid teabeallikaid.

Seoses finantskorrektsioonide tegemise menetlustega märgib komisjon, et liikmesriigid teevad finantskorrektsioone lähtudes nii omaenda kui ka komisjoni audititegevusest. Ka korrektsioonid, mis ei tekita ELi toetuse netovähenemist, võivad mõjutada liikmesriikide eelarvet.

Soovitused

| 6.42. | Komisjon ja liikmesriigid peaksid perioodi 2000–2006 programmide lõpetamist ette valmistama paremini kui perioodi 1994–1999 puhul. Perioodi 1994–1999 pikaleveninud programmide lõpetamisprotsess suunas ressursid käimasoleva perioodi juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise tagamiselt eemale. |
| --- | --- |

6.42.

Komisjon ja liikmesriigid peaksid perioodi 2000–2006 programmide lõpetamist ette valmistama paremini kui perioodi 1994–1999 puhul. Perioodi 1994–1999 pikaleveninud programmide lõpetamisprotsess suunas ressursid käimasoleva perioodi juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise tagamiselt eemale.

| 6.42. | Ajavahemikus 2000–2006 tehtavate sulgemiste osas on komisjon liikmesriikidega ettevalmistusi juba arutanud ja on välja andmas üksikasjalikku juhist. Ka sulgemisnõuded on lihtsamad. Uuel perioodil tagatakse uutest õigusnormidest tulenevate nõuetega (eelnev vastavushindamine, iga-aastane audiitori järeldusotsus), et järelevalve- ja kontrollisüsteemid toimivad tõhusalt algusest peale, hoolimata samaaegsest tegevusest 2000.–2006. aasta programmide sulgemisel. Osalist sulgemist käsitlevad sätted peaksid tagama sulgemismenetluste veelgi märkimisväärsema arengu. |
| --- | --- |

6.42.

Ajavahemikus 2000–2006 tehtavate sulgemiste osas on komisjon liikmesriikidega ettevalmistusi juba arutanud ja on välja andmas üksikasjalikku juhist. Ka sulgemisnõuded on lihtsamad. Uuel perioodil tagatakse uutest õigusnormidest tulenevate nõuetega (eelnev vastavushindamine, iga-aastane audiitori järeldusotsus), et järelevalve- ja kontrollisüsteemid toimivad tõhusalt algusest peale, hoolimata samaaegsest tegevusest 2000.–2006. aasta programmide sulgemisel. Osalist sulgemist käsitlevad sätted peaksid tagama sulgemismenetluste veelgi märkimisväärsema arengu.

| 6.43. | Komisjon peaks saama kindluse, et ühenduse osaluse tühistamisest, juhtimis- ja kontrollisüsteemi kohandustest ja sissenõutavatest summadest teatamise korda rakendatakse nõuetekohaselt. Komisjoni audititegevus peaks iga programmitöö perioodi ühtlasemalt katma ja tagama, et finantskorrektsioonide tegemise menetlust kasutatakse juhtimis- ja kontrollisüsteemide parandamise stiimulina. |
| --- | --- |

6.43.

Komisjon peaks saama kindluse, et ühenduse osaluse tühistamisest, juhtimis- ja kontrollisüsteemi kohandustest ja sissenõutavatest summadest teatamise korda rakendatakse nõuetekohaselt. Komisjoni audititegevus peaks iga programmitöö perioodi ühtlasemalt katma ja tagama, et finantskorrektsioonide tegemise menetlust kasutatakse juhtimis- ja kontrollisüsteemide parandamise stiimulina.

| 6.43. | Komisjon on liikmesriikide jaoks välja andnud juhised sissenõutud summadest teatamiseks ja astub samme, et tagada muu nõutava teabe esitamine. Komisjon rakendab oma audititegevuses mitmeaastast strateegiat, et võtta arvesse erinevaid prioriteete programmi rakendamistsükli jooksul ning asjaolu, et ta on üheaegselt seotud kohustustega, mis hõlmavad kolme erinevat programmiperioodi. Komisjon on seisukohal, et peamine stiimul süsteemide parandamiseks on tõhus audititegevus ja õigeaegsed järelmeetmed, mis tagavad, et soovitused viiakse ellu. Otsused finantskorrektsioonide kohta on oluline meede, mis võimaldab komisjonil täita oma kohustusi, kuid mida tuleks üldjuhul rakendada viimase abinõuna. |
| --- | --- |

6.43.

Komisjon on liikmesriikide jaoks välja andnud juhised sissenõutud summadest teatamiseks ja astub samme, et tagada muu nõutava teabe esitamine. Komisjon rakendab oma audititegevuses mitmeaastast strateegiat, et võtta arvesse erinevaid prioriteete programmi rakendamistsükli jooksul ning asjaolu, et ta on üheaegselt seotud kohustustega, mis hõlmavad kolme erinevat programmiperioodi. Komisjon on seisukohal, et peamine stiimul süsteemide parandamiseks on tõhus audititegevus ja õigeaegsed järelmeetmed, mis tagavad, et soovitused viiakse ellu. Otsused finantskorrektsioonide kohta on oluline meede, mis võimaldab komisjonil täita oma kohustusi, kuid mida tuleks üldjuhul rakendada viimase abinõuna.

| 6.44. | Struktuurimeetmed moodustavad perioodi 2007–2013 finantsperspektiivi kohaselt ELi eelearvest peaaegu poole. Nõukogu vastu võetud sätted järgmise rahastamisperioodi struktuurimeetmete kohta põhinevad olemasolevates määrustes sisalduvatel finantskontrolli põhimõtetel. |
| --- | --- |

6.44.

Struktuurimeetmed moodustavad perioodi 2007–2013 finantsperspektiivi kohaselt ELi eelearvest peaaegu poole. Nõukogu vastu võetud sätted järgmise rahastamisperioodi struktuurimeetmete kohta põhinevad olemasolevates määrustes sisalduvatel finantskontrolli põhimõtetel.

| 6.45. | Oma arvamuses nr 2/2005 tõi kontrollikoda esile mitmu valdkonda komisjoni ettepanekutes, mis vajavad edasist selgitamist. Sellest hoolimata peaks õiguslik raamistik tervikuna tugevdama kulude seaduse ja korrektsuse tagamiseks loodud mehhanisme. Peamiseks komisjoni ja liikmesriikide ees seisvaks väljakutseks, mida kontrollikoja auditis on korduvalt kajastatud, on nende mehhanismide mõjuv rakendamine. |
| --- | --- |

6.45.

Oma arvamuses nr 2/2005 tõi kontrollikoda esile mitmu valdkonda komisjoni ettepanekutes, mis vajavad edasist selgitamist. Sellest hoolimata peaks õiguslik raamistik tervikuna tugevdama kulude seaduse ja korrektsuse tagamiseks loodud mehhanisme. Peamiseks komisjoni ja liikmesriikide ees seisvaks väljakutseks, mida kontrollikoja auditis on korduvalt kajastatud, on nende mehhanismide mõjuv rakendamine.

| 6.45. | Komisjon on nõus, et tagada tuleb kontrollimehhanismide tõhus rakendamine. Komisjon on arvamusel, et täiustatud raamistik, parem koostöö liikmesriikidega ja liikmesriikide usaldamine vastavalt ühekordse audiitorkontrolli põhimõttele ning tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks aitavad saavutada suuremat vastavust ja tõhusat kontrolli. |
| --- | --- |

6.45.

Komisjon on nõus, et tagada tuleb kontrollimehhanismide tõhus rakendamine. Komisjon on arvamusel, et täiustatud raamistik, parem koostöö liikmesriikidega ja liikmesriikide usaldamine vastavalt ühekordse audiitorkontrolli põhimõttele ning tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks aitavad saavutada suuremat vastavust ja tõhusat kontrolli.

EELMISTE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

| 6.46. | Kontrollikoja viimaste aastaaruannete olulisemate tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud
  lisas 6.1
  . |
| --- | --- |

6.46.

Kontrollikoja viimaste aastaaruannete olulisemate tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud
  lisas 6.1
  .

| 6.47. | Kontrollikoja viimaste kinnitavate avalduste projektide kontrollimisel leitud teatavate vigade osas ei ole komisjon mitmete juhtude järelkontrolli piisaval määral läbi viinud. Need juhtumid on peamiselt seotud 2003. aasta kinnitava avalduse programmidega ja sisaldavad mitmeid tõsiseid süsteemi puuduseid, mille suhtes komisjon ei ole midagi teinud. |
| --- | --- |

6.47.

Kontrollikoja viimaste kinnitavate avalduste projektide kontrollimisel leitud teatavate vigade osas ei ole komisjon mitmete juhtude järelkontrolli piisaval määral läbi viinud. Need juhtumid on peamiselt seotud 2003. aasta kinnitava avalduse programmidega ja sisaldavad mitmeid tõsiseid süsteemi puuduseid, mille suhtes komisjon ei ole midagi teinud.

| 6.47. | Kontrollikoja poolt viidatud juhtumid on seotud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondiga. Kõigil juhtudel on vajadusel võetud järelmeetmeid, mõningad viivitused on tulenenud sisekonsultatsioonidest. |
| --- | --- |

6.47.

Kontrollikoja poolt viidatud juhtumid on seotud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondiga. Kõigil juhtudel on vajadusel võetud järelmeetmeid, mõningad viivitused on tulenenud sisekonsultatsioonidest.

PÄRAST VIIMAST AASTAARUANNET AVALDATUD ERIARUANDED

| 6.48. | Kontrollikoda on struktuurimeetmete kohta alates viimasest aastaaruandest avaldanud kaks eriaruannet: |
| --- | --- |

6.48.

Kontrollikoda on struktuurimeetmete kohta alates viimasest aastaaruandest avaldanud kaks eriaruannet:

| — | Eriaruanne nr 1/2006 Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel ja |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2006 Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel ja

| — | Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärgi 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamiste kohta. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärgi 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamiste kohta.

---

(1)  Projekti elluviijaks võib olla eraisik või ühendus, eraettevõte või riigi-, piirkondlik või kohalik asutus.

(2)  Struktuurimeetmete eesmärgid on perioodiks 2000–2006 ümber grupeeritud.

(3)  Mitmest allikast rahastatud programmide puhul arvutati iga fondi osa programmis eraldi.

Allikas: Tabeli koostas komisjoni andmete põhjal Euroopa Kontrollikoda.

(4)  Auditeeritud programmid: ERDF eesmärk 1 programmid Hispaanias, Iirimaal (tööstusareng) ja Portugalis (regionaalareng); ESF eesmärk 1 Saksamaa (Sachsen), ESF eesmärk 3 Rootsi ja EAGGF arendusrajastu eesmärk 5a Taani (põllumajandusstruktuuride tulemuslikkuse parandamine).

(5)  Komisjon tegi ettepaneku muuta tõendavate dokumentide säilitamise aega käsitlevaid sätteid järgmise programmitöö perioodi (2007–2013) jaoks paindlikumaks. Kontrollikoda märkis oma arvamuses nr 2/2005, et see tooks kontrollikoja auditeerimisõiguste ja programmide kontrolli ulatuse osas perioodi lõpus kaasa tõsiseid piiranguid.

LISA 6.1

Viimastes kinnitavates avaldustes tehtud peamiste tähelepanekute järelaudit

| Kontrollikoja tähelepanek | Kontrollikoja kokkuvõte komisjoni tegevustest | Kontrollikoja kommentaarid | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Puudused juhtimises ja kontrollis, pidev eeskirjade eiramine |
| Aluseks olevate tehingute vahetu testimine (projekti kulud) tuvastas seaduslikkuse ja korrektsuse osas olulisi vigu (punktid 6.13–6.15 ja 6.26–6.28). Kontrollikoda leidis olulisi vigu ka järelevalve ja kontrollisüsteemide osas (punktid 6.16–6.21 ja 6.29–6.30).
  (Vt ka 2001. eelarveaasta aastaaruannet, punktid 3.56 kuni 3.64; 2002. eelarveaasta aastaaruannet, punktid 5.22 kuni 5.32; 2003. eelarveaasta aastaaruannet, punktid 5.12 kuni 5.27 ja 5.41 kuni 5.56; 2004. eelarveaasta aastaaruannet, punktid 5.19 kuni 5.27 ja 5.35 kuni 5.36). | Perioodi 1994–1999 kuludeks rakendas komisjon sulgemisstrateegiat, mis koosnes sulgemiseelsest vastavusauditist, sõltumatu asutuse lõppmaksete taotlustega kaasnevate deklaratsioonide kontrollist ja suletud programmide ex post audititest.
  Komisjon tutvub liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimisega, sealhulgas auditeerib üksikuid programme. Komisjon on juhiseid andnud ja juhtimiskontrolli alal hea tava näiteid esitanud. | Komisjon peaks tõhustama oma perioodi 2000–2006 projektide kontrolli ja parendama koostööd struktuurimeetmete peadirektoraadiga juhtimise ja kontrollimise osas.
  Liikmesriigid peaksid püüdma tagada, et juhtimis- ja kontrollisüsteemid vastaksid nõuetele, eriti kulude kontrollimise osas. | Komisjon tegeleb nii liikmesriikide süsteemide auditeerimise kui ka liikmesriikide audititegevuse kontrollimisega. Audititegevuse käigus kontrollitakse projekte, et kontrollida süsteemide toimivust. Ühise auditistrateegia raames kooskõlastavad struktuurimeetmete eest vastutavad peadirektoraadid oma audititegevuse üksikasjalikult. Liikmesriigid teostavad süsteemiauditeid ja peaksid võtma järelmeetmeid nende tulemusel antud soovituste kohaselt. Komisjon on liikmesriikidele edastanud juhtimise jooksevkontrolli ja makseasutuste poolset kulude tõendamist käsitlevad juhised heade tavade kohta. |
| Viivitused ja probleemid perioodi 1994–1999 programmide sulgemisel |
| Liikmesriikide poolt komisjonile esitatud sulgemisdokumentatsioon oli kõikuva kvaliteediga, mis põhjustas sageli täiendavate järelepärimiste esitamise. Komisjon on mõned programmid sulgenud hoolimata probleemidest lõpparuannetes. Esines põhjendamata viivitusi (punktid 6.22–6.25).
  (Vt ka 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.36 kuni 5.38; 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.28 kuni 5.39; 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.28 to 5.34). | Komisjon rakendas sulgemisstrateegiat ja tegi mõnedel juhtudel finantskorrektsioone.
  Komisjon koostas perioodi 2000–2006 progammide sulgemiseks juhisdokumendi. | Enne, kui käesoleva perioodi programmid algavad, tuleb kõrvaldada perioodi 1994–1999 programmide sulgemisprotsessis täheldatud puudused. | Komisjonil on õnnestunud valdav osa programme sulgeda. 1994.–1999. aasta projektide puhul kasutatud sulgemisstrateegia vähendas eeskirjadevastaselt tehtud lõppmaksete ohtu.


  Ajavahemikuga 2000–2006 seotud projektide sulgemiseks ettenähtud ettevalmistusi on komisjon liikmesriikidega juba arutanud ja on välja andmas üksikasjalikku juhist. |
| Vajalikud parandused komisjoni sisekontrollikeskkonna osas |
| Struktuurimeetmete peadirektoraat peab võtma edasisi meetmeid, et tagada sisekontrolli standardite täitmine (punktid 2.21–2.23).
  (Vt ka 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.7 kuni 5.8; 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.9 kuni 5.10; 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.14 kuni 5.18). | Struktuurimeetmete peadirektoraat koostas tegevuskavad, et kõrvaldada sisekontrollistandardite rakendamisel ilmnenud puudused. | Kontrollikoda jätkab sisekontrollistandardite rakendamise järelevalvet. | Komisjon jätkab sisekontrollistandardite rakendamise tõhustamist. |
| Komisjonil ei ole juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise osas kindlust |
| Struktuurimeetmete peadirektoraadid kinnitavad, et komisjoni sisemised süsteemid on aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks piisavad, kuid ei taga täielikult juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist liikmesriikides (punktid 2.14–2.19).
  (vt ka 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.10 kuni 5.14 ja 5.21; 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 5.40 ja punktid 5.57 kuni 5.62; 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.39 kuni 5.45). | Struktuurimeetmete peadirekoraat jätkas juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrollimist eesmärgiga täita määrustest määrustes ette nähtud nõuet olla veendunud, et süsteemid järgivad nõutud standardeid. | Kontrollikoja poolt täheldatud puudused komisjoni juhtimissüsteemide toimimise osas tuleb parandada, et komisjon saaks nende toimimise osas rohkem kindlust. | Peadirektoraadid suurendavad jätkuvalt liikmesriikide süsteemide kindlusastet nii oma audititegevuse, liikmesriikide kontrolliasutuste vahelise parema kooskõlastatuse kui ka juhiste ja heade tavade levitamise kaudu.


  Ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava (KOM(2006) 9) rakendamine peaks ühist sisekontrollisüsteemi veelgi tugevdama. |
| Komisjoni järelkontroll kontrollikoja auditileidude suhtes toimub viivitustega |
| Üldiselt on komisjon parandanud oma kontrollikoja auditileidude edasi käsitlemist, kuigi jätkuvalt esineb viivitusi (punktid 6.46–6.47).
  (Vt ka 2002. eelarveaasta aastaaruannet, punktid 5.44 kuni 5.52; 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.63 kuni 5.65; 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 5.46). | Komisjon võttis järelkontrolli hõlbustamiseks kasutusele andmebaasi. | Komisjonil tuleb tagada terviklik järelkontroll ja vältida põhjendamatuid viivitusi. | Komisjon püüab kontrollikoja leidude suhtes võtta järelmeetmed võimalikult kiiresti. |

Kontrollikoja tähelepanek

Kontrollikoja kokkuvõte komisjoni tegevustest

Kontrollikoja kommentaarid

Komisjoni vastus

Puudused juhtimises ja kontrollis, pidev eeskirjade eiramine

Aluseks olevate tehingute vahetu testimine (projekti kulud) tuvastas seaduslikkuse ja korrektsuse osas olulisi vigu (punktid 6.13–6.15 ja 6.26–6.28). Kontrollikoda leidis olulisi vigu ka järelevalve ja kontrollisüsteemide osas (punktid 6.16–6.21 ja 6.29–6.30).

(Vt ka 2001. eelarveaasta aastaaruannet, punktid 3.56 kuni 3.64; 2002. eelarveaasta aastaaruannet, punktid 5.22 kuni 5.32; 2003. eelarveaasta aastaaruannet, punktid 5.12 kuni 5.27 ja 5.41 kuni 5.56; 2004. eelarveaasta aastaaruannet, punktid 5.19 kuni 5.27 ja 5.35 kuni 5.36).

Perioodi 1994–1999 kuludeks rakendas komisjon sulgemisstrateegiat, mis koosnes sulgemiseelsest vastavusauditist, sõltumatu asutuse lõppmaksete taotlustega kaasnevate deklaratsioonide kontrollist ja suletud programmide ex post audititest.

Komisjon tutvub liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimisega, sealhulgas auditeerib üksikuid programme. Komisjon on juhiseid andnud ja juhtimiskontrolli alal hea tava näiteid esitanud.

Komisjon peaks tõhustama oma perioodi 2000–2006 projektide kontrolli ja parendama koostööd struktuurimeetmete peadirektoraadiga juhtimise ja kontrollimise osas.

Liikmesriigid peaksid püüdma tagada, et juhtimis- ja kontrollisüsteemid vastaksid nõuetele, eriti kulude kontrollimise osas.

Komisjon tegeleb nii liikmesriikide süsteemide auditeerimise kui ka liikmesriikide audititegevuse kontrollimisega. Audititegevuse käigus kontrollitakse projekte, et kontrollida süsteemide toimivust. Ühise auditistrateegia raames kooskõlastavad struktuurimeetmete eest vastutavad peadirektoraadid oma audititegevuse üksikasjalikult. Liikmesriigid teostavad süsteemiauditeid ja peaksid võtma järelmeetmeid nende tulemusel antud soovituste kohaselt. Komisjon on liikmesriikidele edastanud juhtimise jooksevkontrolli ja makseasutuste poolset kulude tõendamist käsitlevad juhised heade tavade kohta.

Viivitused ja probleemid perioodi 1994–1999 programmide sulgemisel

Liikmesriikide poolt komisjonile esitatud sulgemisdokumentatsioon oli kõikuva kvaliteediga, mis põhjustas sageli täiendavate järelepärimiste esitamise. Komisjon on mõned programmid sulgenud hoolimata probleemidest lõpparuannetes. Esines põhjendamata viivitusi (punktid 6.22–6.25).

(Vt ka 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.36 kuni 5.38; 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.28 kuni 5.39; 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.28 to 5.34).

Komisjon rakendas sulgemisstrateegiat ja tegi mõnedel juhtudel finantskorrektsioone.

Komisjon koostas perioodi 2000–2006 progammide sulgemiseks juhisdokumendi.

Enne, kui käesoleva perioodi programmid algavad, tuleb kõrvaldada perioodi 1994–1999 programmide sulgemisprotsessis täheldatud puudused.

Komisjonil on õnnestunud valdav osa programme sulgeda. 1994.–1999. aasta projektide puhul kasutatud sulgemisstrateegia vähendas eeskirjadevastaselt tehtud lõppmaksete ohtu.

Ajavahemikuga 2000–2006 seotud projektide sulgemiseks ettenähtud ettevalmistusi on komisjon liikmesriikidega juba arutanud ja on välja andmas üksikasjalikku juhist.

Vajalikud parandused komisjoni sisekontrollikeskkonna osas

Struktuurimeetmete peadirektoraat peab võtma edasisi meetmeid, et tagada sisekontrolli standardite täitmine (punktid 2.21–2.23).

(Vt ka 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.7 kuni 5.8; 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.9 kuni 5.10; 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.14 kuni 5.18).

Struktuurimeetmete peadirektoraat koostas tegevuskavad, et kõrvaldada sisekontrollistandardite rakendamisel ilmnenud puudused.

Kontrollikoda jätkab sisekontrollistandardite rakendamise järelevalvet.

Komisjon jätkab sisekontrollistandardite rakendamise tõhustamist.

Komisjonil ei ole juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise osas kindlust

Struktuurimeetmete peadirektoraadid kinnitavad, et komisjoni sisemised süsteemid on aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks piisavad, kuid ei taga täielikult juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist liikmesriikides (punktid 2.14–2.19).

(vt ka 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.10 kuni 5.14 ja 5.21; 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 5.40 ja punktid 5.57 kuni 5.62; 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.39 kuni 5.45).

Struktuurimeetmete peadirekoraat jätkas juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrollimist eesmärgiga täita määrustest määrustes ette nähtud nõuet olla veendunud, et süsteemid järgivad nõutud standardeid.

Kontrollikoja poolt täheldatud puudused komisjoni juhtimissüsteemide toimimise osas tuleb parandada, et komisjon saaks nende toimimise osas rohkem kindlust.

Peadirektoraadid suurendavad jätkuvalt liikmesriikide süsteemide kindlusastet nii oma audititegevuse, liikmesriikide kontrolliasutuste vahelise parema kooskõlastatuse kui ka juhiste ja heade tavade levitamise kaudu.

Ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava (KOM(2006) 9) rakendamine peaks ühist sisekontrollisüsteemi veelgi tugevdama.

Komisjoni järelkontroll kontrollikoja auditileidude suhtes toimub viivitustega

Üldiselt on komisjon parandanud oma kontrollikoja auditileidude edasi käsitlemist, kuigi jätkuvalt esineb viivitusi (punktid 6.46–6.47).

(Vt ka 2002. eelarveaasta aastaaruannet, punktid 5.44 kuni 5.52; 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.63 kuni 5.65; 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 5.46).

Komisjon võttis järelkontrolli hõlbustamiseks kasutusele andmebaasi.

Komisjonil tuleb tagada terviklik järelkontroll ja vältida põhjendamatuid viivitusi.

Komisjon püüab kontrollikoja leidude suhtes võtta järelmeetmed võimalikult kiiresti.

---

7. PEATÜKK

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Auditi ulatus

Tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Kulude enamdeklareerimine

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Kontrollitõendite süsteem kuuenda raamprogrammi jaoks

Komisjoni finantsalased järelauditid

Riiklike asutuste järelevalve hariduse ja kultuuri valdkonnas

Järeldused ja soovitused

Pärast eelmist aastaaruannet avaldatud eriaruanded

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 7.1. | Sisepoliitika eelarvevaldkond, mis hõlmab laias valikus ühtse turu arengule kaasa aitavaid tegevusi, tõi 2005. aastal kaasa kulukohustusi 9 549 miljoni euro ulatuses (vt
  diagramm 7.1
  ) ja makseid 7 972 miljoni euro ulatuses (vt
  diagramm 7.2
  ). Enam kui pooled nendest maksetest on seotud teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisega. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

7.1.

Sisepoliitika eelarvevaldkond, mis hõlmab laias valikus ühtse turu arengule kaasa aitavaid tegevusi, tõi 2005. aastal kaasa kulukohustusi 9 549 miljoni euro ulatuses (vt
  diagramm 7.1
  ) ja makseid 7 972 miljoni euro ulatuses (vt
  diagramm 7.2
  ). Enam kui pooled nendest maksetest on seotud teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisega.

| 7.2. | Enamikku sisepoliitika meetmetest juhib komisjon otse (1). Üldreeglina rakendatakse sisepoliitika meetmeid mitmeaastaste programmide kaudu, millega eraldatakse toetusi era- ja riikliku sektori abisaajatele. Toetused makstakse tavaliselt välja ettemaksetena, millele järgnevad peamiselt abisaaja esitatud kulude hüvitamisel põhinevad vahe- ja lõppmaksed. Tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse põhiliseks loomupäraseks riskiks on võimalus, et abisaajad näitavad oma kuluaruannetes kulusid tegelikest suuremana, osaliselt keeruliste õigusnormide ja lepingutingimuste tõttu, nagu näiteks abikõlblike kulude ebaselge määratlemine. Riski võimendab piisavate sanktsioonimehhanismide puudumine. |
| --- | --- |

7.2.

Enamikku sisepoliitika meetmetest juhib komisjon otse (1). Üldreeglina rakendatakse sisepoliitika meetmeid mitmeaastaste programmide kaudu, millega eraldatakse toetusi era- ja riikliku sektori abisaajatele. Toetused makstakse tavaliselt välja ettemaksetena, millele järgnevad peamiselt abisaaja esitatud kulude hüvitamisel põhinevad vahe- ja lõppmaksed. Tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse põhiliseks loomupäraseks riskiks on võimalus, et abisaajad näitavad oma kuluaruannetes kulusid tegelikest suuremana, osaliselt keeruliste õigusnormide ja lepingutingimuste tõttu, nagu näiteks abikõlblike kulude ebaselge määratlemine. Riski võimendab piisavate sanktsioonimehhanismide puudumine.

| 7.2. | Komisjon on juba võtnud meetmed alustehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvate riskide edasiseks vähendamiseks, näiteks seitsmenda teadustegevuse raamprogrammi ettepanekutes, kuid tegelike kulude hüvitamisel põhinev süsteem on endiselt keeruline. Osalejatele võimalikult parema nõustamise ja toetuse tagamiseks on olemas arvestatav hulk juhiseid. |
| --- | --- |

7.2.

Komisjon on juba võtnud meetmed alustehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvate riskide edasiseks vähendamiseks, näiteks seitsmenda teadustegevuse raamprogrammi ettepanekutes, kuid tegelike kulude hüvitamisel põhinev süsteem on endiselt keeruline. Osalejatele võimalikult parema nõustamise ja toetuse tagamiseks on olemas arvestatav hulk juhiseid.

Kasutusele on võetud täiendavaid hoiatavaid sanktsioone. Välja on pakutud ka finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade lihtsustavaid muudatusi.

| 7.3. | Selline olukord nõuab tõhusat kontrolli komisjoni tasandil. Komisjoni poolt rakendatavad meetmed sisaldavad peamiselt kuluaruannete kontrolli enne maksete tegemist ja finantsauditit lõpliku abisaaja tasandil pärast maksete tegemist. Mitmete programmide puhul nõutakse, et abisaajate esitatud kuluaruanded (2) kinnitab sõltumatu audiitor. Komisjon on pärast 2003. aastat algatanud tegevuskavad, mille eesmärk on vähendada kulude enamdeklareerimise riski kuluaruannete puhul. |
| --- | --- |

7.3.

Selline olukord nõuab tõhusat kontrolli komisjoni tasandil. Komisjoni poolt rakendatavad meetmed sisaldavad peamiselt kuluaruannete kontrolli enne maksete tegemist ja finantsauditit lõpliku abisaaja tasandil pärast maksete tegemist. Mitmete programmide puhul nõutakse, et abisaajate esitatud kuluaruanded (2) kinnitab sõltumatu audiitor. Komisjon on pärast 2003. aastat algatanud tegevuskavad, mille eesmärk on vähendada kulude enamdeklareerimise riski kuluaruannete puhul.

Image

Image

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

| 7.4. | Auditis keskenduti järgmistele valdkondadele: |
| --- | --- |

7.4.

Auditis keskenduti järgmistele valdkondadele:

| a) | 2005. aastal heakskiidetud kulukohustuste ja maksete valim; |
| --- | --- |

a)

2005. aastal heakskiidetud kulukohustuste ja maksete valim;

| b) | komisjoni poolt kulude enamdeklareerimise vähendamiseks astutud sammud; |
| --- | --- |

b)

komisjoni poolt kulude enamdeklareerimise vähendamiseks astutud sammud;

| c) | valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine:






  — | teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi jaoks kehtestatud kontrollitõendite süsteem, |
| --- | --- | --- |

c)

valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine:

—

teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi jaoks kehtestatud kontrollitõendite süsteem,

| — | komisjoni poolt sisepoliitika valdkonnas korraldatud finantsalaste järelauditite arengu analüüs ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi järelauditi funktsiooni läbivaatamine, |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt sisepoliitika valdkonnas korraldatud finantsalaste järelauditite arengu analüüs ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi järelauditi funktsiooni läbivaatamine,

| — | hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemid riiklike asutuste rakendatud meetmete jaoks. |
| --- | --- |

—

hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemid riiklike asutuste rakendatud meetmete jaoks.

Tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 7.5. | Kontrollikoda uuris komisjoni poolt 2005. aastal tehtud 11 kulukohustusest ja 69 maksest koosnevat valimit. 22 makse puhul laiendati tehingu seaduslikkuse ja korrektsuse läbivaatamist hõlmamaks lõpliku abisaaja auditeerimist. Samuti testis kontrollikoda 13 nendest maksetest, et hinnata kontrollitõendite süsteemi. |
| --- | --- |

7.5.

Kontrollikoda uuris komisjoni poolt 2005. aastal tehtud 11 kulukohustusest ja 69 maksest koosnevat valimit. 22 makse puhul laiendati tehingu seaduslikkuse ja korrektsuse läbivaatamist hõlmamaks lõpliku abisaaja auditeerimist. Samuti testis kontrollikoda 13 nendest maksetest, et hinnata kontrollitõendite süsteemi.

Abisaajate deklareeritud kuludes esines olulisel määral vigu

| 7.6. | Kontrollikoda tuvastas üldiselt oluliselt palju vigu kolmes neljandikus lõpliku abisaaja tasandil auditeeritud tehingutes. Kõige sagedamini korduvad vead olid: |
| --- | --- |

7.6.

Kontrollikoda tuvastas üldiselt oluliselt palju vigu kolmes neljandikus lõpliku abisaaja tasandil auditeeritud tehingutes. Kõige sagedamini korduvad vead olid:

| 7.6. | Komisjon kontrollib kontrollikoja leide koos abisaajatega ning võtab vajadusel asjakohased meetmed nii konkreetsete abisaajate kui ka süsteemi tasandil. |
| --- | --- |

7.6.

Komisjon kontrollib kontrollikoja leide koos abisaajatega ning võtab vajadusel asjakohased meetmed nii konkreetsete abisaajate kui ka süsteemi tasandil.

| a) | tõendavate dokumentide puudumine eelkõige kulutatud tööaja kohta või kulude topeltarvestus; |
| --- | --- |

a)

tõendavate dokumentide puudumine eelkõige kulutatud tööaja kohta või kulude topeltarvestus;

| a) | Lepingutingimused näevad ette, et lepinguosalised peavad piisavalt tõendama kõik kulud, mille hüvitamist komisjonilt taotletakse. Komisjon uurib leide, võttes arvesse kõiki asjakohaseid tõendeid tööaja kohta, mille hüvitamist taotletakse. |
| --- | --- |

a)

Lepingutingimused näevad ette, et lepinguosalised peavad piisavalt tõendama kõik kulud, mille hüvitamist komisjonilt taotletakse. Komisjon uurib leide, võttes arvesse kõiki asjakohaseid tõendeid tööaja kohta, mille hüvitamist taotletakse.

| b) | tegelikest kuludest oluliselt erinevate keskmiste personalikulu määrade kasutamine; |
| --- | --- |

b)

tegelikest kuludest oluliselt erinevate keskmiste personalikulu määrade kasutamine;

| b) | Komisjoni oma auditid võrreldavate lepingute osas näitavad samalaadseid tulemusi: hälbeid juhtub nii ülal- kui allpool keskmisi personalikulumäärasid. Keskmised määrad võib heaks kiita tingimusel, et need arvutatakse järjekindla meetodi kohaselt, mis ei anna süstemaatiliselt tulemuseks tegelikest kuludest kõrgemaid keskmisi määrasid. |
| --- | --- |

b)

Komisjoni oma auditid võrreldavate lepingute osas näitavad samalaadseid tulemusi: hälbeid juhtub nii ülal- kui allpool keskmisi personalikulumäärasid. Keskmised määrad võib heaks kiita tingimusel, et need arvutatakse järjekindla meetodi kohaselt, mis ei anna süstemaatiliselt tulemuseks tegelikest kuludest kõrgemaid keskmisi määrasid.

| c) | kaudsete kulude põhjendamatu paigutamine meetme alla; |
| --- | --- |

c)

kaudsete kulude põhjendamatu paigutamine meetme alla;

| c) | Asjaomaste abisaajate selgituste kohaselt võtab komisjon kohased meetmed. |
| --- | --- |

c)

Asjaomaste abisaajate selgituste kohaselt võtab komisjon kohased meetmed.

| d) | abikõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavate kulude deklareerimine. |
| --- | --- |

d)

abikõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavate kulude deklareerimine.

| d) | Komisjon uurib kontrollikoja leide ning võtab kohased meetmed. |
| --- | --- |

d)

Komisjon uurib kontrollikoja leide ning võtab kohased meetmed.

Usaldusväärne ajaarvestussüsteem sageli puudub

| 7.7. | 22st abisaaja tasandil auditeeritud maksest 5 puhul esitas kontrollikoda reservatsioone ajaarvestuse kvaliteedi kohta. Nendel juhtudel ei olnud võimalik kas osa või kõiki deklareeritud personalikuludest heaks kiita. Õiguslikus raamistikus sätestatakse, et kõiki tekkinud ja deklareeritud personalikulusid tuleb põhjendada (3). Toetuslepingutes aga ei anta selgeid juhiseid selle kohustuse täitmiseks. Nagu kontrollikoda oma arvamuses nr 1/2006 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi kohta (4) välja pakkus, on oluline, et toetuslepingud sisaldaksid selget nõuet põhjendada meetmega seotud töötajate tööaega. |
| --- | --- |

7.7.

22st abisaaja tasandil auditeeritud maksest 5 puhul esitas kontrollikoda reservatsioone ajaarvestuse kvaliteedi kohta. Nendel juhtudel ei olnud võimalik kas osa või kõiki deklareeritud personalikuludest heaks kiita. Õiguslikus raamistikus sätestatakse, et kõiki tekkinud ja deklareeritud personalikulusid tuleb põhjendada (3). Toetuslepingutes aga ei anta selgeid juhiseid selle kohustuse täitmiseks. Nagu kontrollikoda oma arvamuses nr 1/2006 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi kohta (4) välja pakkus, on oluline, et toetuslepingud sisaldaksid selget nõuet põhjendada meetmega seotud töötajate tööaega.

| 7.7. | Komisjon on seisukohal, et personalikulude põhjendamise juriidilised ja lepingulised nõuded kui sellised on selged ja piisavad ning et usaldusväärse ajaregistreerimise probleemid tunduvad olevat lepingutingimuste üksikasjalikkuse tasemest sõltumatud. |
| --- | --- |

7.7.

Komisjon on seisukohal, et personalikulude põhjendamise juriidilised ja lepingulised nõuded kui sellised on selged ja piisavad ning et usaldusväärse ajaregistreerimise probleemid tunduvad olevat lepingutingimuste üksikasjalikkuse tasemest sõltumatud.

Komisjon kaalub vajadust paindlikkuse järele, et võimaldada kasutada samaväärseid alternatiivseid lahendusi osalejate kuluarvestuse sisseseadmiseks, ning selgitab juhiseid aja registreerimise kohta.

| 7.8. | Komisjonil ei ole aastate jooksul ega mitme sisepoliitika valdkonna programmi raames õnnestunud tagada, et abisaajad võtaksid kasutusele usaldusväärse süsteemi personalikulude kirjendamiseks. Kontrollikoda selgitas oma arvamuses nr 1/2006, millistel tingimustel ja millistes olukordades võiks uurimistegevuse valdkonnas kulude hüvitamise asendada kindlasummalise rahastamisega. Arvestades tulemuspõhise rahastamissüsteemi positiivset mõju uurimisprogrammide teaduslikule aruandlusele, soovitas kontrollikoda komisjonil jätkuvalt kaaluda kindlasummalise rahastamise ulatuslikumat kasutamist. |
| --- | --- |

7.8.

Komisjonil ei ole aastate jooksul ega mitme sisepoliitika valdkonna programmi raames õnnestunud tagada, et abisaajad võtaksid kasutusele usaldusväärse süsteemi personalikulude kirjendamiseks. Kontrollikoda selgitas oma arvamuses nr 1/2006, millistel tingimustel ja millistes olukordades võiks uurimistegevuse valdkonnas kulude hüvitamise asendada kindlasummalise rahastamisega. Arvestades tulemuspõhise rahastamissüsteemi positiivset mõju uurimisprogrammide teaduslikule aruandlusele, soovitas kontrollikoda komisjonil jätkuvalt kaaluda kindlasummalise rahastamise ulatuslikumat kasutamist.

| 7.8. | Komisjon võib täpsustada eesmärki, mille abisaajad peavad saavutama, kuid ei suuda kunagi pakkuda täielikku kindlust mitmete tuhandete abisaajate süsteemide usaldusväärsuses. Reaalne eesmärk on vähendada ebaseaduslikkuse ja eeskirjade eiramise ohtu selles valdkonnas vastuvõetavale tasemele. Jätkuvad edusammud komisjoni ühtse sisekontrolli raamistiku tegevuskava raames (KOM(2006) 9, 17. jaanuar 2006). |
| --- | --- |

7.8.

Komisjon võib täpsustada eesmärki, mille abisaajad peavad saavutama, kuid ei suuda kunagi pakkuda täielikku kindlust mitmete tuhandete abisaajate süsteemide usaldusväärsuses. Reaalne eesmärk on vähendada ebaseaduslikkuse ja eeskirjade eiramise ohtu selles valdkonnas vastuvõetavale tasemele. Jätkuvad edusammud komisjoni ühtse sisekontrolli raamistiku tegevuskava raames (KOM(2006) 9, 17. jaanuar 2006).

Komisjon tervitab kontrollikoja soodsat suhtumist. Igasugune üleminek ühiku hindade skaalade või üldsummade ulatuslikul kasutamisel põhinevatele süsteemidele peab olema hoolikalt ette valmistatud ning eelnevalt põhjalikult läbi uuritud. Näiteks tekitab üldsummadel põhinev süsteem muid järelevalveprobleeme, näiteks kuidas toimida maksetega, kui oodatud eesmärke või tulemusi ei saavutata või saavutatakse vaid osaliselt. Nagu märgitakse komisjoni 2005. aasta haldustegevuse koondaruandes (KOM(2006) 277 lõplik), laiendab komisjon lihtsustatud rahastamismehhanismide, nagu ühekordsete maksete, ühikukulude astmike ja keskmiste määrade kasutamist, sealhulgas seitsmenda raamprogrammis osalemise eeskirjade kaudu.

Komisjoni eksimused eeskirjade kohaldamisel

| 7.9. | Kontrollikoda avastas komisjoni eksimused eeskirjade kohaldamisel 69 auditeeritud maksest 13 puhul. Ühe üleeuroopalise transpordivõrguga seotud tehingu puhul oli ELi toetus 50 % eeskirjades ettenähtud 10 % ülemmäära asemel, mis tõi kaasa 146 miljoni euro enammaksmise. Teised kaks tehingut (kokku 78 miljonit eurot) olid Galileo ühisettevõtte osamaksed. Kontrollikoja tähelepanekute kohaselt tehti nimetatud maksed kapitali sissemaksetena vastavalt Galileo ühisettevõtte põhikirjale (nõukogu määrus nr 876/2002), kuid neid hallati üleeuroopalise transpordivõrgu toetustena, kuigi üleeuroopalise transpordivõrgu õiguslik alus ei luba kapitali sissemakseid teha. |
| --- | --- |

7.9.

Kontrollikoda avastas komisjoni eksimused eeskirjade kohaldamisel 69 auditeeritud maksest 13 puhul. Ühe üleeuroopalise transpordivõrguga seotud tehingu puhul oli ELi toetus 50 % eeskirjades ettenähtud 10 % ülemmäära asemel, mis tõi kaasa 146 miljoni euro enammaksmise. Teised kaks tehingut (kokku 78 miljonit eurot) olid Galileo ühisettevõtte osamaksed. Kontrollikoja tähelepanekute kohaselt tehti nimetatud maksed kapitali sissemaksetena vastavalt Galileo ühisettevõtte põhikirjale (nõukogu määrus nr 876/2002), kuid neid hallati üleeuroopalise transpordivõrgu toetustena, kuigi üleeuroopalise transpordivõrgu õiguslik alus ei luba kapitali sissemakseid teha.

| 7.9. | Kaks kontrollikoja tuvastatud viga tulenevad puudujääkidest lepingumuudatuste haldamisel. Kahe täiendava juhtumi osas ei ole komisjon nõus auditeeritud abisaajale omistatava ühenduse panuse suurusega. |
| --- | --- |

7.9.

Kaks kontrollikoja tuvastatud viga tulenevad puudujääkidest lepingumuudatuste haldamisel. Kahe täiendava juhtumi osas ei ole komisjon nõus auditeeritud abisaajale omistatava ühenduse panuse suurusega.

Üleeuroopalise transpordivõrgu tehing on seotud Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) projektiga, (5) mille jaoks on aastatel 1995–2003 kümne järjestikuse komisjoni otsusega eraldatud kokku 182,7 miljonit eurot, mis katab 50 % asjaomaste uuringute kuludest. Need 10 komisjoni otsust osutavad selgesti, et nende sisuks on uuringud, mida võib kaasrahastada kuni 50 % ulatuses nende maksumusest tingimusel, et abi kogumäär jääks projekti kestuse jooksul 10 % piiresse projekti kogumaksumusest.

Komisjon tõlgendab kehtivaid eeskirju nii, et projekt sisaldab uuringutefaasi järel ka kogu rakendusfaasi. ERTMS süsteemi ei saa rakendada isoleeritult ning komisjon on määranud ametisse isegi selle faasi Euroopa koordinaatori. Projekti maksumuseks on prognoositud 5 miljardit eurot (KOM(2005) 298). Uuringuteks kulutatav summa on 10 % piires sellest.

IPSAS-raamatupidamiseeskirju järgides on komisjonil ühisettevõte Galileo üle tegelik ühiskontroll, kuid ta ei osale üksuse kapitalis, mis on seega “ühiselt kontrollitav üksus”. Komisjon on seisukohal, et see asjaolu ja muud tegevuslikud argumendid võimaldavad tal kinnitada ELi fondi toetavat olemust.

| 7.10. | Kontrollikoda tuvastas maksete valimi testimisel, et 11 makset oli tehtud hilinemisega. Viie peadirektoraadi esitatud hilinenud maksete statistikat analüüsides ilmnes, et hariduse ja kultuuri peadirektoraadis selline statistika puudub, teadusuuringute peadirektoraadis ja infoühiskonna peadirektoraadis oli olukord viimase kolme aasta jooksul paranenud ning energeetika ja transpordi peadirektoraadis ja ettevõtluse peadirektoraadis oli võrreldes 2003. aastaga olukord halvenenud. |
| --- | --- |

7.10.

Kontrollikoda tuvastas maksete valimi testimisel, et 11 makset oli tehtud hilinemisega. Viie peadirektoraadi esitatud hilinenud maksete statistikat analüüsides ilmnes, et hariduse ja kultuuri peadirektoraadis selline statistika puudub, teadusuuringute peadirektoraadis ja infoühiskonna peadirektoraadis oli olukord viimase kolme aasta jooksul paranenud ning energeetika ja transpordi peadirektoraadis ja ettevõtluse peadirektoraadis oli võrreldes 2003. aastaga olukord halvenenud.

| 7.10. | Viivitused hariduse ja kultuuri peadirektoraadi juhtimisinfosüsteemi väljaarendamisel põhjustasid 2005. aastal viivituse usaldusväärsete statistiliste andmetega varustamisel. |
| --- | --- |

7.10.

Viivitused hariduse ja kultuuri peadirektoraadi juhtimisinfosüsteemi väljaarendamisel põhjustasid 2005. aastal viivituse usaldusväärsete statistiliste andmetega varustamisel.

Ettevõtluse peadirektoraadis ning transpordi ja energeetika peadirektoraadis mõjutasid 2005. aastal töötulemusi negatiivselt mitmesugused tegurid, sealhulgas nimetatud peadirektoraatide ulatuslik ümberkorraldamine ning lubade kehtetuks tunnistamise ja makseperioodi ebapiisav registreerimine. 2006. aastal on olukord tänu parandusmeetmetele paranemas.

Kulude enamdeklareerimine

Olemasolevate kontrollivõimaluste kooskõlastamiseks puudub selge strateegia

| 7.11. | Komisjonil puudub selge lähenemisviis või strateegia, kuidas kooskõlastada olulisi kontrollimenetlusi, näiteks kontrollitõendite kasutamist, kulude hüvitamise taotluste dokumentaalset hindamist (põhikontroll või põhjalik dokumentide põhjal auditeerimine) ja kohapealset auditeerimist kulutuste enamdeklareerimise vähendamiseks, samuti ei võrdle komisjon kontrollimiseks tehtud kulutusi sellest saadava kasuga. |
| --- | --- |

7.11.

Komisjonil puudub selge lähenemisviis või strateegia, kuidas kooskõlastada olulisi kontrollimenetlusi, näiteks kontrollitõendite kasutamist, kulude hüvitamise taotluste dokumentaalset hindamist (põhikontroll või põhjalik dokumentide põhjal auditeerimine) ja kohapealset auditeerimist kulutuste enamdeklareerimise vähendamiseks, samuti ei võrdle komisjon kontrollimiseks tehtud kulutusi sellest saadava kasuga.

| 7.11. | Komisjoni 17. jaanuari 2006. aasta ühtse sisekontrolli raamistiku tegevuskavas on sätestatud meetmed, mida komisjon ja tema talitused peavad võtma auditi sertifitseerimisprotsessi tõhustamiseks ning valimi võtmise ja välisaudiitorite kasutamise juhiste kehtestamiseks kohapealsete auditite puhul. Tegevuskavas nähakse ette ka kontrollistrateegiate ja vastastikuste eksperdihinnangute parem esitlus ühtlustamise tagamiseks poliitikavaldkonna tasandil. Kokku on lepitud meetmete rakendamise edusammudest aruandmises nõukogule ja parlamendile iga kuue kuu järel. |
| --- | --- |

7.11.

Komisjoni 17. jaanuari 2006. aasta ühtse sisekontrolli raamistiku tegevuskavas on sätestatud meetmed, mida komisjon ja tema talitused peavad võtma auditi sertifitseerimisprotsessi tõhustamiseks ning valimi võtmise ja välisaudiitorite kasutamise juhiste kehtestamiseks kohapealsete auditite puhul. Tegevuskavas nähakse ette ka kontrollistrateegiate ja vastastikuste eksperdihinnangute parem esitlus ühtlustamise tagamiseks poliitikavaldkonna tasandil. Kokku on lepitud meetmete rakendamise edusammudest aruandmises nõukogule ja parlamendile iga kuue kuu järel.

Enamdeklareerimise avastamiseks puuduvad usaldusväärsed indikaatorid

| 7.12. | Komisjonil puudub usaldusväärne indikaatorite süsteem kulude enamdeklareerimise esinemismäära ja kontrollisüsteemide toimimise kontrollimiseks. Ainsate olemasolevate indikaatorite aluseks on järelauditite käigus saadud korrigeerimismäärad. Korrigeerimismäärade esitamise osas puudub ühtne lähenemisviis ja valimid ei ole esinduslikud. Kontrollikoda ei saa seetõttu komisjoni indikaatorite põhjal kindlust, et kulude enamdeklareerimise kontrollisüsteemid on tõhusad (6). |
| --- | --- |

7.12.

Komisjonil puudub usaldusväärne indikaatorite süsteem kulude enamdeklareerimise esinemismäära ja kontrollisüsteemide toimimise kontrollimiseks. Ainsate olemasolevate indikaatorite aluseks on järelauditite käigus saadud korrigeerimismäärad. Korrigeerimismäärade esitamise osas puudub ühtne lähenemisviis ja valimid ei ole esinduslikud. Kontrollikoda ei saa seetõttu komisjoni indikaatorite põhjal kindlust, et kulude enamdeklareerimise kontrollisüsteemid on tõhusad (6).

| 7.12. | Komisjon peab järelkontrolli tulemusi kõige usaldusväärsemateks näitajateks, kuna täie kindlusega on võimalik deklareeritud kulude abikõlblikkust ja nende vastavust lepingu tingimustele määrata vaid kohapealse täieliku auditi abil. 2005. aastal töötasid komisjoni talitused kooskõlas komisjoni 2004. aasta koondaruandega välja uurimisvaldkonna ühise metoodika, et ühtlustada vigade hindamist, mis tekivad programmi täitmisel komisjoni talituste poolt. Valimite esinduslikkuse paranemist käsitletakse ühtse sisekontrolli raamistiku tegevuskavas. |
| --- | --- |

7.12.

Komisjon peab järelkontrolli tulemusi kõige usaldusväärsemateks näitajateks, kuna täie kindlusega on võimalik deklareeritud kulude abikõlblikkust ja nende vastavust lepingu tingimustele määrata vaid kohapealse täieliku auditi abil. 2005. aastal töötasid komisjoni talitused kooskõlas komisjoni 2004. aasta koondaruandega välja uurimisvaldkonna ühise metoodika, et ühtlustada vigade hindamist, mis tekivad programmi täitmisel komisjoni talituste poolt. Valimite esinduslikkuse paranemist käsitletakse ühtse sisekontrolli raamistiku tegevuskavas.

Tegevuskavade elluviimine on ebapiisav

| 7.13. | Nagu punktis 7.3 märgitud, on komisjon kehtestanud tegevuskavad kulude enamdeklareerimise vähendamiseks. Nende kavade järgmisi olulisi aspekte ei ole rahuldavalt rakendatud: |
| --- | --- |

7.13.

Nagu punktis 7.3 märgitud, on komisjon kehtestanud tegevuskavad kulude enamdeklareerimise vähendamiseks. Nende kavade järgmisi olulisi aspekte ei ole rahuldavalt rakendatud:

| 7.13. | |
| --- | --- |

7.13.

| a) | dokumentidel põhinevate auditite, sealhulgas nõutud täiendavate alusdokumentide (nt ajaarvestus või arved) kontrollide arvu suurendamine; |
| --- | --- |

a)

dokumentidel põhinevate auditite, sealhulgas nõutud täiendavate alusdokumentide (nt ajaarvestus või arved) kontrollide arvu suurendamine;

| a) | Ehkki on võimalik saavutada täiendavat kindlust, jäävad kirjutuslaua taga tehtud kontrollimiste ulatus ja maht piiratuks. Neid rakendatakse viienda raamprogrammi suhtes üksikjuhtumitel volitatud eelarvevahendite käsutaja otsusel ning võttes arvesse kasutada olevaid vahendeid. |
| --- | --- |

a)

Ehkki on võimalik saavutada täiendavat kindlust, jäävad kirjutuslaua taga tehtud kontrollimiste ulatus ja maht piiratuks. Neid rakendatakse viienda raamprogrammi suhtes üksikjuhtumitel volitatud eelarvevahendite käsutaja otsusel ning võttes arvesse kasutada olevaid vahendeid.

| b) | kohapealsete auditite arvu suurendamine (vt punktid 7.19–7.20); |
| --- | --- |

b)

kohapealsete auditite arvu suurendamine (vt punktid 7.19–7.20);

| b) | 2005. aastat tuleb lugeda ebatüüpiliseks punktides 7.19–7.20 käsitletud põhjustel. Komisjon on suurendanud viienda raamprogrammi puhul osalejate suhtes kohaldatavate auditite arvu võrreldes eelmiste raamprogrammidega. |
| --- | --- |

b)

2005. aastat tuleb lugeda ebatüüpiliseks punktides 7.19–7.20 käsitletud põhjustel. Komisjon on suurendanud viienda raamprogrammi puhul osalejate suhtes kohaldatavate auditite arvu võrreldes eelmiste raamprogrammidega.

| c) | aruandluse ja järelauditi ühtlustatud metoodika väljatöötamine (vt punkt 7.12); |
| --- | --- |

c)

aruandluse ja järelauditi ühtlustatud metoodika väljatöötamine (vt punkt 7.12);

| c) | Komisjoni ühtse kontrolliraamistiku tegevuskava raames töötatakse välja kontrollistrateegiate ühised põhimõtted. Praegu töötatakse uuringuteosakonnas välja teadusuuringute peadirektoraatide ühist auditipoliitikat ning keskkonna peadirektoraat arendab järelkontrollikava ja iga–aastasi reservauditi nimekirju. See auditikava põhineb siseriski hindamiskriteeriumidel, võttes arvesse tegevusüksuste audititaotlusi. Kui see on heaks kiidetud, saatetakse see teadmiseks asjaomastesse üksustesse. |
| --- | --- |

c)

Komisjoni ühtse kontrolliraamistiku tegevuskava raames töötatakse välja kontrollistrateegiate ühised põhimõtted. Praegu töötatakse uuringuteosakonnas välja teadusuuringute peadirektoraatide ühist auditipoliitikat ning keskkonna peadirektoraat arendab järelkontrollikava ja iga–aastasi reservauditi nimekirju. See auditikava põhineb siseriski hindamiskriteeriumidel, võttes arvesse tegevusüksuste audititaotlusi. Kui see on heaks kiidetud, saatetakse see teadmiseks asjaomastesse üksustesse.

| d) | ühise IT-süsteemi kasutuselevõtmine kuuenda raamprogrammi jaoks. (7); |
| --- | --- |

d)

ühise IT-süsteemi kasutuselevõtmine kuuenda raamprogrammi jaoks. (7);

| d) | Komisjoni ühised IT–süsteemid kuuenda raamprogrammi haldamiseks toetavad uurimisprojektide haldamist teadusuuringute peadirektoraatides, järgides samas komisjoni talituste organisatsioonilist struktuuri. Töö selles valdkonnas jätkub. |
| --- | --- |

d)

Komisjoni ühised IT–süsteemid kuuenda raamprogrammi haldamiseks toetavad uurimisprojektide haldamist teadusuuringute peadirektoraatides, järgides samas komisjoni talituste organisatsioonilist struktuuri. Töö selles valdkonnas jätkub.

| e) | teadusuuringute raamprogrammide finantshalduse lihtsustamine (vt punkt 7.16). |
| --- | --- |

e)

teadusuuringute raamprogrammide finantshalduse lihtsustamine (vt punkt 7.16).

| e) | Komisjoni oluliseks huvipunktiks ja meetmeks jääb lihtsustamine. Seitsmendas raamprogrammis võetakse muu hulgas kasutusele sellised meetmed nagu ühekordse rahastamise ulatuslik kasutamine, üks ühine elektrooniline register, kuhu osalejad sisestavad oma põhilised juriidilised, halduslikud ja finantsandmed, abikõlblike kulude esituse lihtsustamine lepinguosaliste raamatupidamis- ja juhtimistava ja –põhimõtete alusel.
  (Vt ka punkti 7.16). |
| --- | --- |

e)

Komisjoni oluliseks huvipunktiks ja meetmeks jääb lihtsustamine. Seitsmendas raamprogrammis võetakse muu hulgas kasutusele sellised meetmed nagu ühekordse rahastamise ulatuslik kasutamine, üks ühine elektrooniline register, kuhu osalejad sisestavad oma põhilised juriidilised, halduslikud ja finantsandmed, abikõlblike kulude esituse lihtsustamine lepinguosaliste raamatupidamis- ja juhtimistava ja –põhimõtete alusel.

(Vt ka punkti 7.16).

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 7.14. | Peamiselt keerukatest lepingutingimustest ja suunistest põhjustatud vigade sagedus ja suurus ning iseloomulikult suur enamdeklareerimise oht rõhutavad tõhusa kontrolli olulisust komisjoni tasandil. Järelevalve- ja kontrollisüsteemide auditeerimine kontrollikoja poolt näitas aga puudusi järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

7.14.

Peamiselt keerukatest lepingutingimustest ja suunistest põhjustatud vigade sagedus ja suurus ning iseloomulikult suur enamdeklareerimise oht rõhutavad tõhusa kontrolli olulisust komisjoni tasandil. Järelevalve- ja kontrollisüsteemide auditeerimine kontrollikoja poolt näitas aga puudusi järgmistes valdkondades:

| a) | kontrollitõendite süsteem kuuenda raamprogrammi jaoks; |
| --- | --- |

a)

kontrollitõendite süsteem kuuenda raamprogrammi jaoks;

| b) | komisjoni finantsalased järelauditid sisepoliitika valdkonnas tervikuna; |
| --- | --- |

b)

komisjoni finantsalased järelauditid sisepoliitika valdkonnas tervikuna;

| c) | riiklike asutuste järelevalve- ja kontrollisüsteemid hariduse ja kultuuri valdkonnas. |
| --- | --- |

c)

riiklike asutuste järelevalve- ja kontrollisüsteemid hariduse ja kultuuri valdkonnas.

| 7.14. | Vt vastust punktile 7.2. |
| --- | --- |

7.14.

Vt vastust punktile 7.2.

Vaadake kontrollikoja tähelepanekute üksikasju komisjoni vastustest punktidele 7.16 kuni 7.27.

Kontrollitõendite süsteem kuuenda raamprogrammi jaoks

| 7.15. | Kuuenda raamprogrammi puhul kulude enamdeklareerimise vähendamiseks kehtestatud oluliseks kontrollivahendiks on nõue, et sõltumatu audiitor või teatud avalik-õiguslike asutuste korral pädev ametnik kinnitab kulude hüvitamise taotlused vahe- ja/või lõppmaksete osas (8). Kontrollikoda analüüsis seda kontrollitõendite süsteemi, et hinnata, kuivõrd see tagab tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. |
| --- | --- |

7.15.

Kuuenda raamprogrammi puhul kulude enamdeklareerimise vähendamiseks kehtestatud oluliseks kontrollivahendiks on nõue, et sõltumatu audiitor või teatud avalik-õiguslike asutuste korral pädev ametnik kinnitab kulude hüvitamise taotlused vahe- ja/või lõppmaksete osas (8). Kontrollikoda analüüsis seda kontrollitõendite süsteemi, et hinnata, kuivõrd see tagab tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.

Kuuenda raamprogrammi finantssätete keerukus mõjutab kontrollitõendite süsteemi

| 7.16. | Kuuenda raamprogrammi rahastamisskeemid on endiselt keerulised. Lepingutingimused on liiga üldised ega ole piisavalt selged, eriti abikõlblikkuse kriteeriumide ja kontrolli teostavate audiitorite (eriti pädevate ametnike) sõltumatuse osas, ning keerulised mittekohustuslikud suunised muudavad need veelgi keerukamaks. Komisjon avaldas kontrollitõendite kohta suunised alles pärast seda, kui suur osa kontrollitõenditest oli juba väljastatud. Seetõttu ei ole abisaajad ja audiitorid kindlad, milliseid eeskirju tuleks kohaldada. |
| --- | --- |

7.16.

Kuuenda raamprogrammi rahastamisskeemid on endiselt keerulised. Lepingutingimused on liiga üldised ega ole piisavalt selged, eriti abikõlblikkuse kriteeriumide ja kontrolli teostavate audiitorite (eriti pädevate ametnike) sõltumatuse osas, ning keerulised mittekohustuslikud suunised muudavad need veelgi keerukamaks. Komisjon avaldas kontrollitõendite kohta suunised alles pärast seda, kui suur osa kontrollitõenditest oli juba väljastatud. Seetõttu ei ole abisaajad ja audiitorid kindlad, milliseid eeskirju tuleks kohaldada.

| 7.16. | Komisjon on seisukohal, et lepingutingimused, sealhulgas kõlblikkuskriteeriumid, on piisavalt selged ning osalised saavad täiendavat abi nende tõlgendamiseks finantsküsimusi käsitlevast juhendist. Nimetatud juhendis käsitletakse mitmeid auditisertifikaatide väljastamise aspekte. Paljudes kuuenda raamprogrammi lepingutes nõutakse sertifikaate alles projekti lõpus. |
| --- | --- |

7.16.

Komisjon on seisukohal, et lepingutingimused, sealhulgas kõlblikkuskriteeriumid, on piisavalt selged ning osalised saavad täiendavat abi nende tõlgendamiseks finantsküsimusi käsitlevast juhendist. Nimetatud juhendis käsitletakse mitmeid auditisertifikaatide väljastamise aspekte. Paljudes kuuenda raamprogrammi lepingutes nõutakse sertifikaate alles projekti lõpus.

Komisjon on võtnud endale kohustuse (9) lihtsustada regulatiivraamistikku ning täpsustada auditisertifikaatide kasutust. Seda tehakse kogutud kogemuste põhjal.

Märkusteta kontrollitõenditele vaatamata on palju olulisi vigu

| 7.17. | Kontrollikoda auditeeris 16 kulude hüvitamise taotlust, mille kohta oli väljastatud märkusteta kontrollitõend. Kahel kolmandikul juhtudest leidis kontrollikoda, et need taotlused sisaldasid olulisel määral vigu, mis olid enamasti seotud personalikulude ja vastavate üldkuludega. Seetõttu ei suuda see kontrollivahend kulude hüvitamise taotlusi veel piisavalt kinnitada. (10) (vt
  lisa 7.2
  kontrollitõendite süsteemi üldise hindamise kohta). |
| --- | --- |

7.17.

Kontrollikoda auditeeris 16 kulude hüvitamise taotlust, mille kohta oli väljastatud märkusteta kontrollitõend. Kahel kolmandikul juhtudest leidis kontrollikoda, et need taotlused sisaldasid olulisel määral vigu, mis olid enamasti seotud personalikulude ja vastavate üldkuludega. Seetõttu ei suuda see kontrollivahend kulude hüvitamise taotlusi veel piisavalt kinnitada. (10) (vt
  lisa 7.2
  kontrollitõendite süsteemi üldise hindamise kohta).

| 7.17. | Vigade määr, mida kontrollikoda täheldas 16 auditeeritud kulude hüvitamise taotluses, oli oluliselt väiksem kui varasemate sertifitseerimata kulude hüvitamise taotluste auditite puhul. |
| --- | --- |

7.17.

Vigade määr, mida kontrollikoda täheldas 16 auditeeritud kulude hüvitamise taotluses, oli oluliselt väiksem kui varasemate sertifitseerimata kulude hüvitamise taotluste auditite puhul.

Kontrollikoja leidude, järelkontrollipõhise sertifitseerimissüsteemi hindamise ja komisjonipoolse uuringu alusel üritab komisjon auditi sertifitseerimissüsteemi võimaluste piires täiustada. Komisjon jätkab auditi sertifitseerimissüsteemi usaldusväärsuse hindamist ja järelevalvet kui kuuenda raamprogrammi ühise auditistrateegia olulist osa.

Komisjoni finantsalased järelauditid

| 7.18. | Teatavat tüüpi vigu võib avastada vaid lõpliku abisaaja tasandil. Seetõttu tuleb korraldada piisavalt kohapealseid auditeid, et avastada ja parandada enamdeklareeritud summad ning saada kinnitust, et tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Kontrollikoda analüüsis seetõttu komisjoni poolt või selle nimel teostatud järelauditite andmeid ning vaatas läbi hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja ettevõtluse peadirektoraadi järelauditite korraldamise meetodid. |
| --- | --- |

7.18.

Teatavat tüüpi vigu võib avastada vaid lõpliku abisaaja tasandil. Seetõttu tuleb korraldada piisavalt kohapealseid auditeid, et avastada ja parandada enamdeklareeritud summad ning saada kinnitust, et tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Kontrollikoda analüüsis seetõttu komisjoni poolt või selle nimel teostatud järelauditite andmeid ning vaatas läbi hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja ettevõtluse peadirektoraadi järelauditite korraldamise meetodid.

Lõpetatud järelauditite arv vähenes oluliselt

| 7.19. | Kuigi komisjoni järelauditite käigus avastatud enamdeklareerimiste osatähtsus oli endiselt suur, leidis kontrollikoda, et lõpetatud järelauditite koguarv vähenes 491 auditilt 2004. aastal 267 auditile 2005. aastal (vt
  tabel 7.1
  ja
  lisa 7.1
  ). 2005. aastal auditeeriti vaid 1 % kõigist avatud lepingutest. |
| --- | --- |

7.19.

Kuigi komisjoni järelauditite käigus avastatud enamdeklareerimiste osatähtsus oli endiselt suur, leidis kontrollikoda, et lõpetatud järelauditite koguarv vähenes 491 auditilt 2004. aastal 267 auditile 2005. aastal (vt
  tabel 7.1
  ja
  lisa 7.1
  ). 2005. aastal auditeeriti vaid 1 % kõigist avatud lepingutest.

| 7.19–7.20. | Komisjon on muutnud oma üldist eesmärki auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepinguosalistest, sest viienda raamprogrammi auditeeritavate lepinguosaliste lõplik arv on oodatust palju suurem (vt 2004. aasta aruande punkt 6.20). Teiseks hõlmasid järelkontrollid 2005. aastal peamiselt viienda raamprogrammi makseid ning komisjon ei planeeri finantsauditite arvu vähendada. Tabelis 7.1 esitatud statistika käib lõpetatud auditite kohta ning et suurema osa 2004. aasta jooksul ei olnud võimalik kasutada välisaudiitorfirmasid ja et uue valitud välisaudiitorfirmaga tuli ette viivitusi, tuleb 2005. aastat lugeda ebatüüpiliseks aastaks. Sellele vaatamata käivitati 2004. ja 2005. aastal oluline osa kavandatud audititest. |
| --- | --- |

7.19–7.20.

Komisjon on muutnud oma üldist eesmärki auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepinguosalistest, sest viienda raamprogrammi auditeeritavate lepinguosaliste lõplik arv on oodatust palju suurem (vt 2004. aasta aruande punkt 6.20). Teiseks hõlmasid järelkontrollid 2005. aastal peamiselt viienda raamprogrammi makseid ning komisjon ei planeeri finantsauditite arvu vähendada. Tabelis 7.1 esitatud statistika käib lõpetatud auditite kohta ning et suurema osa 2004. aasta jooksul ei olnud võimalik kasutada välisaudiitorfirmasid ja et uue valitud välisaudiitorfirmaga tuli ette viivitusi, tuleb 2005. aastat lugeda ebatüüpiliseks aastaks. Sellele vaatamata käivitati 2004. ja 2005. aastal oluline osa kavandatud audititest.

Kuuenda raamprogrammi audititegevusele piisava välistoe tagamiseks on sõlmitud uus kuuenda raamprogrammi auditite raamleping (vt punkti 7.13 alapunkt b). Kuuenda raamprogrammi auditistrateegia, sealhulgas konkreetne auditieesmärk on viimistlemisel. See vaadatakse auditi tulemuste, kulu/tulu kaalutluste kontekstis ning üleüldise kontrollistrateegia osana läbi.

| 7.20. | Järelauditite arv vähenes enim teadusuuringute valdkonnas — 313 auditilt 2004. aastal 68 auditile 2005. aastal (vt
  tabel 7.1
  ja
  lisa 7.1
  ). Komisjon ei suutnud järjekordselt täita oma eesmärki auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepinguosalistest ega ole vaatamata kontrollikoja soovitusele (11) veel seadnud konkreetset auditieesmärki kuuenda raamprogrammi jaoks. 2005. aastal toimus vaid kolm kuuenda raamprogrammi toetuslepingute auditit. See vähendab parandusmeetme õigeaegse võtmise võimalusi probleemsetes valdkondades ja sellest tulenevalt ka komisjoni audititegevuse hoiatavat mõju. |
| --- | --- |

7.20.

Järelauditite arv vähenes enim teadusuuringute valdkonnas — 313 auditilt 2004. aastal 68 auditile 2005. aastal (vt
  tabel 7.1
  ja
  lisa 7.1
  ). Komisjon ei suutnud järjekordselt täita oma eesmärki auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepinguosalistest ega ole vaatamata kontrollikoja soovitusele (11) veel seadnud konkreetset auditieesmärki kuuenda raamprogrammi jaoks. 2005. aastal toimus vaid kolm kuuenda raamprogrammi toetuslepingute auditit. See vähendab parandusmeetme õigeaegse võtmise võimalusi probleemsetes valdkondades ja sellest tulenevalt ka komisjoni audititegevuse hoiatavat mõju.

Tabel 7.1 – 2005. aastal lõpetatud finantsalased järelauditid

| Peadirektoraat | Lõpetatud auditite arv | Auditeeritud lepingute arv | Avatud lepingute arv | Auditeeritud lepingute väärtus (miljonit eurot) | Avatud lepingute väärtus (miljonit eurot) | Auditite tulemusel komisjoni kasuks tehtud parandused abikõlblikes kulutustes | Protsent auditeeritud lepingutest/avatud lepingutest |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik programmid | Uurimisprogrammid |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| | | | | | | | | | | | | | Väärtus (miljonit eurot) | Protsent auditeeritud lepingute väärtusest | Väärtus (miljonit eurot) | Protsent auditeeritud lepingute väärtusest | | |
| Põllumajanduse peadirektoraat (AGRI) | 5 | 7 | | | 6 | 20 | 245 | 153 | 16,18 | 22,67 | 42,54 | 35,48 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 2,4 | 13,1 |
| Hariduse ja kultuuri peadirektoraat (EAC) | 75 | 66 | | | 80 | 66 | 15 884 | 11 748 | 24,10 | 23,14 | 740,30 | 570,46 | 7,80 | 32,4 | 3,20 | 13,8 | 0,5 | 0,6 |
| Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat (EMPL) | 25 | 33 | | | 27 | 37 | 1 639 | 1 553 | 11,53 | 14,47 | 139,56 | 131,11 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 1,6 | 2,4 |
| Keskkonna peadirektoraat (ENV) | 42 | 44 | | | 73 | 49 | 1 748 | 1 774 | 35,07 | 68,60 | 385,87 | 431,30 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 4,2 | 2,8 |
| Õiguse, vabaduse ja turvalisuse küsimuste peadirektoraat (JLS) | 8 | 11 | | | 47 | 46 | 901 | 1 055 | 28,60 | 17,90 | 117,00 | 177,00 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 5,2 | 4,4 |
| Tervishoiu- ja tarbijakaitse peadirektoraat (SANCO) | 8 | 7 | | | 12 | 7 | 522 | 476 | 6,29 | 5,34 | 153,90 | 165,58 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 2,3 | 1,5 |
| Energeetika ja transpordi peadirektoraat (TREN) (12) | 54 | 16 | 53 | 7 | 81 | 20 | 1 077 | 1 099 | 87,09 | 21,49 | 689,41 | 899,46 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 7,5 | 1,8 |
| Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat (ENTR) | 43 | 8 | 34 | 1 | 64 | 8 | 1 684 | 1 672 | 38,12 | 22,28 | 221,96 | 305,75 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 3,8 | 0,5 |
| Kalanduse ja merenduse peadirektoraat (FISH) | 18 | 11 | 15 | 7 | 41 | 29 | 238 | 239 | 12,23 | 50,25 | 270,01 | 174,51 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 17,2 | 12,1 |
| Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat (INFSO) (13) | 95 | 41 | 93 | 30 | 230 | 83 | 2 320 | 5 727 | 115,37 | 57,75 | 1 745,00 | 2 030,00 | 8,20 | 7,1 | 5,17 | 8,9 | 9,9 | 1,4 |
| Teadusuuringute peadirektoraat (RTD) | 118 | 23 | 118 | 23 | 167 | 35 | 7 696 | 8 906 | 263,40 | 38,25 | 3 451,39 | 5 032,43 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 2,2 | 0,4 |
| Kokku | 491 | 267 | 313 | 68 | 828 | 400 | 33 954 | 34 402 | 637,99 | 342,15 | 7 956,94 | 9 953,07 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 2,4 | 1,2 |

Peadirektoraat

Lõpetatud auditite arv

Auditeeritud lepingute arv

Avatud lepingute arv

Auditeeritud lepingute väärtus (miljonit eurot)

Avatud lepingute väärtus (miljonit eurot)

Auditite tulemusel komisjoni kasuks tehtud parandused abikõlblikes kulutustes

Protsent auditeeritud lepingutest/avatud lepingutest

Kõik programmid

Uurimisprogrammid

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

Väärtus (miljonit eurot)

Protsent auditeeritud lepingute väärtusest

Väärtus (miljonit eurot)

Protsent auditeeritud lepingute väärtusest

Põllumajanduse peadirektoraat (AGRI)

5

7

6

20

245

153

16,18

22,67

42,54

35,48

0,00

0,0

1,68

7,4

2,4

13,1

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat (EAC)

75

66

80

66

15 884

11 748

24,10

23,14

740,30

570,46

7,80

32,4

3,20

13,8

0,5

0,6

Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat (EMPL)

25

33

27

37

1 639

1 553

11,53

14,47

139,56

131,11

0,19

1,7

0,37

2,6

1,6

2,4

Keskkonna peadirektoraat (ENV)

42

44

73

49

1 748

1 774

35,07

68,60

385,87

431,30

1,18

3,4

0,47

0,7

4,2

2,8

Õiguse, vabaduse ja turvalisuse küsimuste peadirektoraat (JLS)

8

11

47

46

901

1 055

28,60

17,90

117,00

177,00

2,53

8,8

1,10

6,1

5,2

4,4

Tervishoiu- ja tarbijakaitse peadirektoraat (SANCO)

8

7

12

7

522

476

6,29

5,34

153,90

165,58

0,36

5,8

0,27

5,1

2,3

1,5

Energeetika ja transpordi peadirektoraat (TREN) (12)

54

16

53

7

81

20

1 077

1 099

87,09

21,49

689,41

899,46

9,95

1,8

0,85

0,0

7,5

1,8

Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat (ENTR)

43

8

34

1

64

8

1 684

1 672

38,12

22,28

221,96

305,75

1,00

2,6

1,38

6,2

3,8

0,5

Kalanduse ja merenduse peadirektoraat (FISH)

18

11

15

7

41

29

238

239

12,23

50,25

270,01

174,51

1,16

9,5

1,39

2,8

17,2

12,1

Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat (INFSO) (13)

95

41

93

30

230

83

2 320

5 727

115,37

57,75

1 745,00

2 030,00

8,20

7,1

5,17

8,9

9,9

1,4

Teadusuuringute peadirektoraat (RTD)

118

23

118

23

167

35

7 696

8 906

263,40

38,25

3 451,39

5 032,43

2,79

1,1

0,72

1,9

2,2

0,4

Kokku

491

267

313

68

828

400

33 954

34 402

637,99

342,15

7 956,94

9 953,07

35,16

5,5

16,59

4,8

2,4

1,2

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning ettevõtluse peadirektoraadi järelauditite järelkontrolli puudused

| 7.21. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi poolt 2005. aastal lõpetatud järelauditid näitasid sarnaselt eelnenud aastatega enamdeklareerimiste suurt hulka. 62 auditist 41 käigus avastati suured abikõlbmatud kulud. |
| --- | --- |

7.21.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi poolt 2005. aastal lõpetatud järelauditid näitasid sarnaselt eelnenud aastatega enamdeklareerimiste suurt hulka. 62 auditist 41 käigus avastati suured abikõlbmatud kulud.

| 7.21. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat jätkab oma olemasolevat auditistrateegiat, kasutades välisaudiitorfirmat. Et tehtud töös ilmnes märkimisväärseid vigu, vahetati aruandeperioodil välist lepinguosalist. Uue välise lepinguosalise ilmumisega paranes auditite kvaliteet tunduvalt. Seega võib tulevikus oodata paremaid ja täpsemaid tulemusi. |
| --- | --- |

7.21.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat jätkab oma olemasolevat auditistrateegiat, kasutades välisaudiitorfirmat. Et tehtud töös ilmnes märkimisväärseid vigu, vahetati aruandeperioodil välist lepinguosalist. Uue välise lepinguosalise ilmumisega paranes auditite kvaliteet tunduvalt. Seega võib tulevikus oodata paremaid ja täpsemaid tulemusi.

| 7.22. | Auditi kuupäeva ja auditi lõpparuande vaheline ajavahe oli keskmiselt üle aasta. Lisaks oli auditite järelkontroll ebapiisav. 43st 2004. aastal lõpetatud auditist, mille käigus tuvastati tagasinõutavad summad, ei olnud 19 juhul 2005. aasta lõpuks summasid tagasi nõutud. Kontrollikoda ja komisjon on nendest hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelauditite puudustest juba teatanud (14). Olukord ei ole nende tähelepanekute esitamise järel siiski oluliselt paranenud. |
| --- | --- |

7.22.

Auditi kuupäeva ja auditi lõpparuande vaheline ajavahe oli keskmiselt üle aasta. Lisaks oli auditite järelkontroll ebapiisav. 43st 2004. aastal lõpetatud auditist, mille käigus tuvastati tagasinõutavad summad, ei olnud 19 juhul 2005. aasta lõpuks summasid tagasi nõutud. Kontrollikoda ja komisjon on nendest hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelauditite puudustest juba teatanud (14). Olukord ei ole nende tähelepanekute esitamise järel siiski oluliselt paranenud.

| 7.22. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat katkestas koostöö välisauditifirmaga muu hulgas suurte viivituste pärast aruannete esitamisel. Koostöö uue lepinguosalisega on näidanud tähtaegadest kinnipidamise mõttes palju paremaid tulemusi. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat rõhutab veelkord, et sageli kohaldati auditit “raskete” abisaajate suhtes, kelle kohta tekkis lepinguperioodil kahtlusi. Nende õiguslik olukord raskendas teatavatel juhtudel sissenõudmismenetlust. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat koostab tegevuskava olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

7.22.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat katkestas koostöö välisauditifirmaga muu hulgas suurte viivituste pärast aruannete esitamisel. Koostöö uue lepinguosalisega on näidanud tähtaegadest kinnipidamise mõttes palju paremaid tulemusi. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat rõhutab veelkord, et sageli kohaldati auditit “raskete” abisaajate suhtes, kelle kohta tekkis lepinguperioodil kahtlusi. Nende õiguslik olukord raskendas teatavatel juhtudel sissenõudmismenetlust. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat koostab tegevuskava olukorra parandamiseks.

| 7.23. | Kontrollikoda leidis, et ettevõtluse peadirektoraadis oli peamiselt kavandatud auditite käigus tekkinud viivituste tõttu lõpetatud auditite arv vähenenud 43 auditilt 2004. aastal kaheksale 2005. aastal. Auditi tulemuste järelkontroll oli samuti ebapiisav. 32st 2004. aastal lõpetatud auditist, mille käigus tuvastati tagasinõutavad summad, ei olnud 2005. aasta lõpuks parandusmeetmeid võetud 15 juhul. |
| --- | --- |

7.23.

Kontrollikoda leidis, et ettevõtluse peadirektoraadis oli peamiselt kavandatud auditite käigus tekkinud viivituste tõttu lõpetatud auditite arv vähenenud 43 auditilt 2004. aastal kaheksale 2005. aastal. Auditi tulemuste järelkontroll oli samuti ebapiisav. 32st 2004. aastal lõpetatud auditist, mille käigus tuvastati tagasinõutavad summad, ei olnud 2005. aasta lõpuks parandusmeetmeid võetud 15 juhul.

| 7.23. | Lõpuleviidud auditite arv vähenes põhjusel, et välisauditifirma ei suutnud oma ülesandeid õigeaegselt täita. Peadirektoraadi audititegevuse tase ei vähenenud: 2005. aastal viidi lõpule 8 auditit, 52 auditit olid erinevas valmidusastmes. Lisaks on peadirektoraat pärast viienda raamprogrammi algust käivitanud selle raames auditeid 21 % lepinguosaliste suhtes. |
| --- | --- |

7.23.

Lõpuleviidud auditite arv vähenes põhjusel, et välisauditifirma ei suutnud oma ülesandeid õigeaegselt täita. Peadirektoraadi audititegevuse tase ei vähenenud: 2005. aastal viidi lõpule 8 auditit, 52 auditit olid erinevas valmidusastmes. Lisaks on peadirektoraat pärast viienda raamprogrammi algust käivitanud selle raames auditeid 21 % lepinguosaliste suhtes.

2005. aastal on võetud ja 2006. aastal tugevdatud auditi leidude järelmeetmeid, et tagada audititulemuste süsteemne ja õigeaegne rakendamine.

Riiklike asutuste järelevalve hariduse ja kultuuri valdkonnas

| 7.24. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat usaldab oma eelarvest üle 60 % (15) rakendamise riiklikele asutustele. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat peaks kontrollima riiklike asutuste juhtimis- ja kontrollisüsteeme piisava kindluse saamiseks tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas. |
| --- | --- |

7.24.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat usaldab oma eelarvest üle 60 % (15) rakendamise riiklikele asutustele. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat peaks kontrollima riiklike asutuste juhtimis- ja kontrollisüsteeme piisava kindluse saamiseks tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas.

| 7.24. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat võtab endale täieliku vastutuse riiklike büroode juhtimis- ja järelevalvekohustuse täitmise eest, koostades riiklike büroode tegevuskava ja järgides seda, kohaldades perioodil 2004–2006 iga 99 riikliku büroo suhtes süsteemiauditeid. |
| --- | --- |

7.24.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat võtab endale täieliku vastutuse riiklike büroode juhtimis- ja järelevalvekohustuse täitmise eest, koostades riiklike büroode tegevuskava ja järgides seda, kohaldades perioodil 2004–2006 iga 99 riikliku büroo suhtes süsteemiauditeid.

Riiklike asutuste kontrollisüsteemide eelnev kontrollimine on ebapiisav

| 7.25. | Finantsmääruse (16) kohaselt peab komisjon kontrollima riiklike asutuste juhtimis- ja kontrollisüsteeme enne seda, kui neile usaldatakse ühenduse meetmete rakendamine. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat esitas oma 2003. aasta tegevusaruandes reservatsiooni seoses selle nõude mittejärgimisega. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat kehtestas selle heastamiseks tegevuskava, milles nähti ette 99 süsteemiauditi teostamine riiklikes asutustes aastatel 2004–2006. Kuna selle tegevuskava täitmine on veel pooleli (koostatud on 44 auditiaruannet), leiab kontrollikoda, et hariduse ja kultuuri peadirektoraat ei järgi ikka veel finantsmääruse nõudeid. |
| --- | --- |

7.25.

Finantsmääruse (16) kohaselt peab komisjon kontrollima riiklike asutuste juhtimis- ja kontrollisüsteeme enne seda, kui neile usaldatakse ühenduse meetmete rakendamine. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat esitas oma 2003. aasta tegevusaruandes reservatsiooni seoses selle nõude mittejärgimisega. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat kehtestas selle heastamiseks tegevuskava, milles nähti ette 99 süsteemiauditi teostamine riiklikes asutustes aastatel 2004–2006. Kuna selle tegevuskava täitmine on veel pooleli (koostatud on 44 auditiaruannet), leiab kontrollikoda, et hariduse ja kultuuri peadirektoraat ei järgi ikka veel finantsmääruse nõudeid.

| 7.25. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat selgitas reservatsioonide puudumist 2004. aastal vastuses oma aasta tegevusaruande kontrollikojapoolsele analüüsile. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat tegi reservatsioone 2005. aasta tegevusaruandes riiklike büroode juhtimise kohta. Uute, aastaid 2007–2013 hõlmavate programmide õiguslik alus sisaldab tingimusi, mis võimaldavad komisjonil tagada riikloike büroode sooritatavate tehingute piisav seaduslikkus ja korrektsus. |
| --- | --- |

7.25.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat selgitas reservatsioonide puudumist 2004. aastal vastuses oma aasta tegevusaruande kontrollikojapoolsele analüüsile. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat tegi reservatsioone 2005. aasta tegevusaruandes riiklike büroode juhtimise kohta. Uute, aastaid 2007–2013 hõlmavate programmide õiguslik alus sisaldab tingimusi, mis võimaldavad komisjonil tagada riikloike büroode sooritatavate tehingute piisav seaduslikkus ja korrektsus.

Kontrollisüsteemide kontrollimine ei anna piisavat kindlust

| 7.26. | Kontrollikoda ei saanud mingeid tõendeid selle kohta, et süsteemiauditite käigus oleks kohapeal kontrollitud riiklikelt asutustelt abi saanute poolt elluviidud projekte. See piirab nimetatud auditite käigus saadavat kindlust tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

7.26.

Kontrollikoda ei saanud mingeid tõendeid selle kohta, et süsteemiauditite käigus oleks kohapeal kontrollitud riiklikelt asutustelt abi saanute poolt elluviidud projekte. See piirab nimetatud auditite käigus saadavat kindlust tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 7.26. | Ehkki välisaudiitorite ülesannete loend ei sisalda kohapealseid kontrollimisi, peavad firmad neid vastavalt lepingule läbi viima. Kui auditite käigus selles osas puudujääke leiti, võeti parandusmeetmeid. Lisaks on riiklike büroode selle valdkonna tegevuse kontrollimiseks välislepinguosaliste ülesannete nimekirja 2006. aasta algusest laiendatud. |
| --- | --- |

7.26.

Ehkki välisaudiitorite ülesannete loend ei sisalda kohapealseid kontrollimisi, peavad firmad neid vastavalt lepingule läbi viima. Kui auditite käigus selles osas puudujääke leiti, võeti parandusmeetmeid. Lisaks on riiklike büroode selle valdkonna tegevuse kontrollimiseks välislepinguosaliste ülesannete nimekirja 2006. aasta algusest laiendatud.

| 7.27. | Süsteemiauditi aruannete valimi (17) läbivaatamisel tuvastas kontrollikoda neis mitmeid puudusi, näiteks leidude olulisuse ebasobiv või järjekindlusetu määratlemine ning tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete ebapiisavus (vt
  lisa 7.2
  siseriiklike asutustega seotud komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide üldise hindamise kohta). |
| --- | --- |

7.27.

Süsteemiauditi aruannete valimi (17) läbivaatamisel tuvastas kontrollikoda neis mitmeid puudusi, näiteks leidude olulisuse ebasobiv või järjekindlusetu määratlemine ning tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete ebapiisavus (vt
  lisa 7.2
  siseriiklike asutustega seotud komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide üldise hindamise kohta).

| 7.27. | Küsimus on uue lepinguosalisega peetud üksikasjalike arutelude järel lahendatud. Ülejäänud aruannetes rakendatakse vastastikust kokkulepet. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat võtab tuvastatud puudujääkide suhtes kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

7.27.

Küsimus on uue lepinguosalisega peetud üksikasjalike arutelude järel lahendatud. Ülejäänud aruannetes rakendatakse vastastikust kokkulepet. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat võtab tuvastatud puudujääkide suhtes kohaseid meetmeid.

Järeldused ja soovitused

| 7.28. | Kontrollikoja auditis täheldati abisaajatele tehtud maksetes sagedasi ja olulisi vigu, mis mõjutasid tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Lisaks näitas komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine, et need süsteemid ei anna kindlust sisepoliitika valdkonnas tehtud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

7.28.

Kontrollikoja auditis täheldati abisaajatele tehtud maksetes sagedasi ja olulisi vigu, mis mõjutasid tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Lisaks näitas komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine, et need süsteemid ei anna kindlust sisepoliitika valdkonnas tehtud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 7.28. | Arvestades iga projekti kohapeal auditeerimise kallidust, peab komisjon nõustuma teatava veaohuga, mille määr on proportsionaalne sisepoliitika raames antava abi iseloomuga. Peadirektorid saavad oma iga-aastase kinnitava avalduse koostamiseks teavet paljudest allikatest ja näitajatest. Neid allikaid ja näitajaid on peetud vajaliku kindluse tagamiseks piisavaks (mõningatel juhtudel koos reservatsioonidega). Nüüd jätkub töö üldise kontrollisüsteemi paremaks muutmiseks, sealhulgas ühtse kontrolliraamistiku tegevuskava osalised (abisaajad, sõltumatud audiitorid). |
| --- | --- |

7.28.

Arvestades iga projekti kohapeal auditeerimise kallidust, peab komisjon nõustuma teatava veaohuga, mille määr on proportsionaalne sisepoliitika raames antava abi iseloomuga. Peadirektorid saavad oma iga-aastase kinnitava avalduse koostamiseks teavet paljudest allikatest ja näitajatest. Neid allikaid ja näitajaid on peetud vajaliku kindluse tagamiseks piisavaks (mõningatel juhtudel koos reservatsioonidega). Nüüd jätkub töö üldise kontrollisüsteemi paremaks muutmiseks, sealhulgas ühtse kontrolliraamistiku tegevuskava osalised (abisaajad, sõltumatud audiitorid).

| 7.29. | Kontrollikoda soovitab komisjonil: |
| --- | --- |

7.29.

Kontrollikoda soovitab komisjonil:

| 7.29. | |
| --- | --- |

7.29.

| — | jätkata jõupingutusi kaasrahastamist sisaldavate programmide eeskirjade lihtsustamiseks ja selgitamiseks ajaarvestuse miinimumnõuete osas ning kasutada vajadusel rohkem kindlasummalist rahastamist, et minna üle tulemuspõhisele rahastamissüsteemile (punktid 7.7–7.8 ja 7.16–7.17) (18); |
| --- | --- |

—

jätkata jõupingutusi kaasrahastamist sisaldavate programmide eeskirjade lihtsustamiseks ja selgitamiseks ajaarvestuse miinimumnõuete osas ning kasutada vajadusel rohkem kindlasummalist rahastamist, et minna üle tulemuspõhisele rahastamissüsteemile (punktid 7.7–7.8 ja 7.16–7.17) (18);

| — | Komisjon püüab saavutada neid eesmärke kõigis oma sisepoliitika valdkondades ja programmides. Komisjoni ettepanekud seitsmendaks raamprogrammiks näitavad, et kus võimalik võib kasutada rohkem kindlaid määrasid (kaasa arvatud ühikukulu astmikud) ja ühekordseid summasid finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade tähenduses. Lisaks sisaldavad toetuslepingud, mis tuleb sõlmida konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi jaoks, abisaaja jaoks meetodit ja abivahendeid personalikuludest aruandmiseks.
  Hariduse ja kultuuri peadirektoraat soovib, et tema uute programmide rakendamist reguleeriksid lihtsad ja selged eeskirjad. Selleks loob ta õiguslikku alust, mis sisaldab ka võimalusel ühekordset rahastamist. |
| --- | --- |

—

Komisjon püüab saavutada neid eesmärke kõigis oma sisepoliitika valdkondades ja programmides. Komisjoni ettepanekud seitsmendaks raamprogrammiks näitavad, et kus võimalik võib kasutada rohkem kindlaid määrasid (kaasa arvatud ühikukulu astmikud) ja ühekordseid summasid finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade tähenduses. Lisaks sisaldavad toetuslepingud, mis tuleb sõlmida konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi jaoks, abisaaja jaoks meetodit ja abivahendeid personalikuludest aruandmiseks.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat soovib, et tema uute programmide rakendamist reguleeriksid lihtsad ja selged eeskirjad. Selleks loob ta õiguslikku alust, mis sisaldab ka võimalusel ühekordset rahastamist.

| — | tagada oluliste kontrollimehhanismide range ja kuluteadlik rakendamine, et vähendada kulude enamdeklareerimist (punktid 7.11–7.13); |
| --- | --- |

—

tagada oluliste kontrollimehhanismide range ja kuluteadlik rakendamine, et vähendada kulude enamdeklareerimist (punktid 7.11–7.13);

| — | See on eesmärk, mida käsitletakse tegevuskavas ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks, mida kirjeldatakse punktis 7.28. |
| --- | --- |

—

See on eesmärk, mida käsitletakse tegevuskavas ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks, mida kirjeldatakse punktis 7.28.

| — | parandada riiklike asutuste süsteemiauditite ulatust, kvaliteeti ja järelkontrolli (punktid 7.24–7.27); |
| --- | --- |

—

parandada riiklike asutuste süsteemiauditite ulatust, kvaliteeti ja järelkontrolli (punktid 7.24–7.27);

| — | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on astunud vajalikke samme praeguste programmide raames töötavate riiklike büroode kehtiva auditite süsteemi üldise kvaliteedi parandamiseks. Uutes programmides, mis hõlmavad perioodi 2007–2013, võetakse rakendamise määramisel juba arvesse kontrollikoja soovitusi. |
| --- | --- |

—

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on astunud vajalikke samme praeguste programmide raames töötavate riiklike büroode kehtiva auditite süsteemi üldise kvaliteedi parandamiseks. Uutes programmides, mis hõlmavad perioodi 2007–2013, võetakse rakendamise määramisel juba arvesse kontrollikoja soovitusi.

| — | hoolikalt kaaluda ühisettevõtete õiguslikku vormi, et (1) võimaldada neil kasu saada kooskõlastatud rahastamisskeemidest ja (2) võimaldada nende olemuse ja seonduvate riskide õiglast tunnustamist (punkt 7.9). |
| --- | --- |

—

hoolikalt kaaluda ühisettevõtete õiguslikku vormi, et (1) võimaldada neil kasu saada kooskõlastatud rahastamisskeemidest ja (2) võimaldada nende olemuse ja seonduvate riskide õiglast tunnustamist (punkt 7.9).

| — | Komisjon on esitanud selle kohta omapoolseid ettepanekuid. |
| --- | --- |

—

Komisjon on esitanud selle kohta omapoolseid ettepanekuid.

PÄRAST EELMIST AASTAARUANNET AVALDATUD ERIARUANDED

| 7.30. | Eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kohta. |
| --- | --- |

7.30.

Eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kohta.

---

(1)  Mõne programmi, näiteks Euroopa Pagulaste Fondi ja Schengen Facility juhtimine toimub siiski koostöös liikmesriikidega; komisjon juhib programme Socrates, Leonardo ja Euroopa Noored osaliselt riiklike asutuste kaudu.

(2)  Nt teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues raamprogramm, keskkonna rahastamisvahend (LIFE) ja üleeuroopalised energiavõrgud (TEN-Energy).

(3)  Vt nt järgmiseid näidislepinguid: viies raamprogramm, artikkel 23, II lisa; kuues raamprogramm, artikkel 19, II lisa; üleeuroopaline transpordivõrk, II artikkel, punkt 14.1.

(4)  Euroopa Kontrollikoja arvamus nr 1/2006 ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad.

(5)  Euroopa tasandil turvalisuse ja raudteeliikluse haldamise ühtlustamise teostatavusuuring.

(6)  Euroopa Kontrollikoja arvamus nr 2/2004 ühtse auditimudeli kohta, punkt 48.

(7)  2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.10 ja arvamuse nr 1/2006 punktid 41 ja 42.

(8)  Kinnitama peab vaid teatavatele kriteeriumidele vastavad vahe- ja/või lõppmaksed.

(9)  Komisjoni 2005. aasta haldustegevuse koondaruandes (KOM(2006) 277 lõplik).

(10)  Euroopa Kontrollikoja arvamuse nr 1/2006 punktid 74–77.

(11)  2004. eelarveaasta aastaaruande 6. peatüki 1. lisa.

(12)  Sealhulgas üleeuroopaline transpordivõrk.

(13)  Infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi statistika sisaldab 2005. aastal lõpetatud, massiteabevahenditega seotud auditeid.

(14)  2003. eelarveaasta aastaaruande punktid 6.32–6.33.

(15)  2005. aastal 609 miljonit eurot maksetena.

(16)  Euroopa Ühenduse üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 35.

(17)  Valimisse kuulus 44 lõpetatud auditiaruandest 11.

(18)  Euroopa Kontrollikoja arvamuse nr 1/2006 punktid 58–70 ja 94.

LISA 7.1

Sisepoliitika — varasemates tähelepanekutes käsitletud põhiaspektide hinnang

| Tähelepanekud | 2005. aastal võetud meetmed | Kontrollikoja soovitus | Komisjoni kommentaar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Järelevalve- ja kontrollisüsteemid – TTA raamprogrammid |
| 1998. aastal sõnastasid viis TTA raamprogramme juhtivat peadirektoraati ühiselt seisukoha auditeerimise suhtes ning seadsid endale viienda raamprogrammi puhul eesmärgiks auditeerida 10 % lepinguosalistest (vt 2001., 2002. ja 2003. eelarveaasta aastaaruanded, punkt 6.30). Auditeerimist teostavad komisjoni nimel enamasti välisaudiitorfirmad.
  2004. aastal võttis komisjon vastu ühise seisukoha kuuenda raamprogrammi auditeerimise suhtes. Puudusid veel realistlikud ja mõõdetavad auditieesmärgid kuuenda raamprogrammi jaoks. | Viienda raamprogrammi lõpetatud auditite koguarv ei vasta veel eesmärgile.
  Kuigi 2004. aasta novembris sõlmiti uus raamleping viienda raamprogrammi käigus TTA kaudsete meetmete auditeerimise kohta, on komisjonil olnud töökorralduslikke probleeme, mistõttu auditite arv on vähenenud.
  Lepingu sõlmimine kuuenda raamprogrammi TTA kaudsete meetmete auditeerimise kohta ei jõudnud 2005. aastal lõpule. | Kuna üldeesmärki auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepinguosalistest ei ole muudetud, peaks komisjon tõhustama oma audititegevust, et saavutada oma viienda raamprogrammi auditieesmärk ilma kuuenda raamprogrammi auditite arvu mõjutamata.
  Kuuenda raamprogrammi puhul ei ole auditieesmärki veel kindlaks määratud.
  Tuleks allkirjastada uus raamleping kuuenda raamprogrammi kohta, et anda komisjonile piisavalt välist toetust kuuenda raamprogrammi auditi lähenemisviisi rakendamisel. | Kuuenda raamprogrammi auditipoliitikas keskendutakse rohkem kvaliteedile kui kvantiteedile.


  Viienda raamprogrammi eesmärki on muudetud (vt 2004. aasta aruanne).


  2005. aasta on erandlik. Komisjon ei vähenda auditite arvu. Audititegevus jätkub hoogsalt.


  Raamleping kirjutati alla 2006. aastal. |
| 2. Järelevalve- ja kontrollisüsteemid — üleeuroopaline transpordivõrk |
| Kontrollikoda leidis, et energeetika ja transpordi peadirektoraadi auditikava ei sisaldanud üleeuroopalise transpordivõrgu meetmeid. Energeetika ja transpordi peadirektoraat on kontrollikoja soovitusi järgides sõlminud eraldi raamlepingu üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete auditeerimiseks. Energeetika ja transpordi peadirektoraat on seadnud eesmärgiks auditeerida igal aastal vähemalt 20 % projektidest ja 35 % eelmisel aastal lõpuleviidud projektide kogukuludest. | Energeetika ja transpordi peadirektoraat auditeeris 2005. aastal 20 üleeuroopalise transpordivõrgu rahastamisotsust, mis moodustab 12 % projektidest ja 49 % eelmisel aastal lõpetatud projektide kogukuludest. | Energeetika ja transpordi peadirektoraadi seatud eesmärk auditeerida igal aastal auditeeriti vähemalt 35 % eelmisel aastal lõpetatud projektide kogukuludest, saavutati vaid osaliselt, kuid eesmärki auditeerida 20 % projektidest, ei saavutatud. Tuleks võtta vajalikke meetmeid, et tagada energeetika ja transpordi peadirektoraadi poolt kehtestatud eesmärgi täitmine. | 2004. aastal, mil transpordi ja energeetika peadirektoraat alustas üleeuroopalise võrgu (TEN) projektide auditeerimist, hõlmas algne valim üle 35% 2003. aastal lõpetatud projektide kogukulutustest. Lisaks seati eesmärgiks hõlmata 20% lõpetatud projektidest. Pärast esimese 20 auditikavandi valmimist mõistis transpordi ja energeetika peadirektoraat, et kulutasuvuse seisukohalt polnud eesmärk auditeerida 20% projektidest asjakohane, sest üleeuroopalise võrgustiku projektide audititele järgnevad harva finantskohandused. Auditil põhinevaid kohandusi hüvitatakse abikõlblikest kuludest, mis ületavad otsuses ette nähtud määra.


  Transpordi ja energeetika peadirektoraat otsustas edaspidi kontrollida suurt osa eelarvest ja hõlmata võimalikult palju abisaajaid, kuid kohaldada riskipõhist lähenemisviisi ja hoida auditikulud mõistlikud. |
| Üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete abikõlblikud ja abikõlbmatud kulud on määratletud õiguslikus aluses ja komisjoni otsustes (2001. ja 2002. eelarveaasta aastaaruanded).
  Kontrollikoda leidis, et need määratlused on liiga ebatäpsed selleks, et teha kindlaks abisaaja tegelikud kulutused. 2004. aastal võeti vastu uus komisjoni näidisotsus, mis sisaldab abikõlblike ja abikõlbmatute kulude määratlust ning uuringute ja tööde muudetud määratlust. | 2005. aastal tehti uute projektide kohta käiv muudatus ja lisati otsuse teksti finants- ja tehniliste aruannete kohustuslikud näidised. | Kontrollikoja ettepaneku kohaselt tuleb selleks, et ära hoida üha suurenevat ehitiste rahastamist uuringukuludena, lisada õiguslikku alusesse ja finantsotsustesse kahe peamise abi vormi, “uuringute” ja “tööde” ulatuse täpne määratlus. | Transpordi ja energeetika peadirektoraat on juba esitanud selged määratlused finants- ja tehniliste aruannete kohustuslikku vormi käsitlevas otsuse tekstis. Eelarvepädevad institutsioonid on selle asjaolu oma 2004. aasta aruandes heaks kiitnud. Uues üleeuroopalist raamistikku käsitlevas määruse eelnõus (kohaldatav 2007. aastaks) on tööd ja uurimused selgelt kindlaks määratud. |

Tähelepanekud

2005. aastal võetud meetmed

Kontrollikoja soovitus

Komisjoni kommentaar

1. Järelevalve- ja kontrollisüsteemid – TTA raamprogrammid

1998. aastal sõnastasid viis TTA raamprogramme juhtivat peadirektoraati ühiselt seisukoha auditeerimise suhtes ning seadsid endale viienda raamprogrammi puhul eesmärgiks auditeerida 10 % lepinguosalistest (vt 2001., 2002. ja 2003. eelarveaasta aastaaruanded, punkt 6.30). Auditeerimist teostavad komisjoni nimel enamasti välisaudiitorfirmad.

2004. aastal võttis komisjon vastu ühise seisukoha kuuenda raamprogrammi auditeerimise suhtes. Puudusid veel realistlikud ja mõõdetavad auditieesmärgid kuuenda raamprogrammi jaoks.

Viienda raamprogrammi lõpetatud auditite koguarv ei vasta veel eesmärgile.

Kuigi 2004. aasta novembris sõlmiti uus raamleping viienda raamprogrammi käigus TTA kaudsete meetmete auditeerimise kohta, on komisjonil olnud töökorralduslikke probleeme, mistõttu auditite arv on vähenenud.

Lepingu sõlmimine kuuenda raamprogrammi TTA kaudsete meetmete auditeerimise kohta ei jõudnud 2005. aastal lõpule.

Kuna üldeesmärki auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepinguosalistest ei ole muudetud, peaks komisjon tõhustama oma audititegevust, et saavutada oma viienda raamprogrammi auditieesmärk ilma kuuenda raamprogrammi auditite arvu mõjutamata.

Kuuenda raamprogrammi puhul ei ole auditieesmärki veel kindlaks määratud.

Tuleks allkirjastada uus raamleping kuuenda raamprogrammi kohta, et anda komisjonile piisavalt välist toetust kuuenda raamprogrammi auditi lähenemisviisi rakendamisel.

Kuuenda raamprogrammi auditipoliitikas keskendutakse rohkem kvaliteedile kui kvantiteedile.

Viienda raamprogrammi eesmärki on muudetud (vt 2004. aasta aruanne).

2005. aasta on erandlik. Komisjon ei vähenda auditite arvu. Audititegevus jätkub hoogsalt.

Raamleping kirjutati alla 2006. aastal.

2. Järelevalve- ja kontrollisüsteemid — üleeuroopaline transpordivõrk

Kontrollikoda leidis, et energeetika ja transpordi peadirektoraadi auditikava ei sisaldanud üleeuroopalise transpordivõrgu meetmeid. Energeetika ja transpordi peadirektoraat on kontrollikoja soovitusi järgides sõlminud eraldi raamlepingu üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete auditeerimiseks. Energeetika ja transpordi peadirektoraat on seadnud eesmärgiks auditeerida igal aastal vähemalt 20 % projektidest ja 35 % eelmisel aastal lõpuleviidud projektide kogukuludest.

Energeetika ja transpordi peadirektoraat auditeeris 2005. aastal 20 üleeuroopalise transpordivõrgu rahastamisotsust, mis moodustab 12 % projektidest ja 49 % eelmisel aastal lõpetatud projektide kogukuludest.

Energeetika ja transpordi peadirektoraadi seatud eesmärk auditeerida igal aastal auditeeriti vähemalt 35 % eelmisel aastal lõpetatud projektide kogukuludest, saavutati vaid osaliselt, kuid eesmärki auditeerida 20 % projektidest, ei saavutatud. Tuleks võtta vajalikke meetmeid, et tagada energeetika ja transpordi peadirektoraadi poolt kehtestatud eesmärgi täitmine.

2004. aastal, mil transpordi ja energeetika peadirektoraat alustas üleeuroopalise võrgu (TEN) projektide auditeerimist, hõlmas algne valim üle 35% 2003. aastal lõpetatud projektide kogukulutustest. Lisaks seati eesmärgiks hõlmata 20% lõpetatud projektidest. Pärast esimese 20 auditikavandi valmimist mõistis transpordi ja energeetika peadirektoraat, et kulutasuvuse seisukohalt polnud eesmärk auditeerida 20% projektidest asjakohane, sest üleeuroopalise võrgustiku projektide audititele järgnevad harva finantskohandused. Auditil põhinevaid kohandusi hüvitatakse abikõlblikest kuludest, mis ületavad otsuses ette nähtud määra.

Transpordi ja energeetika peadirektoraat otsustas edaspidi kontrollida suurt osa eelarvest ja hõlmata võimalikult palju abisaajaid, kuid kohaldada riskipõhist lähenemisviisi ja hoida auditikulud mõistlikud.

Üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete abikõlblikud ja abikõlbmatud kulud on määratletud õiguslikus aluses ja komisjoni otsustes (2001. ja 2002. eelarveaasta aastaaruanded).

Kontrollikoda leidis, et need määratlused on liiga ebatäpsed selleks, et teha kindlaks abisaaja tegelikud kulutused. 2004. aastal võeti vastu uus komisjoni näidisotsus, mis sisaldab abikõlblike ja abikõlbmatute kulude määratlust ning uuringute ja tööde muudetud määratlust.

2005. aastal tehti uute projektide kohta käiv muudatus ja lisati otsuse teksti finants- ja tehniliste aruannete kohustuslikud näidised.

Kontrollikoja ettepaneku kohaselt tuleb selleks, et ära hoida üha suurenevat ehitiste rahastamist uuringukuludena, lisada õiguslikku alusesse ja finantsotsustesse kahe peamise abi vormi, “uuringute” ja “tööde” ulatuse täpne määratlus.

Transpordi ja energeetika peadirektoraat on juba esitanud selged määratlused finants- ja tehniliste aruannete kohustuslikku vormi käsitlevas otsuse tekstis. Eelarvepädevad institutsioonid on selle asjaolu oma 2004. aasta aruandes heaks kiitnud. Uues üleeuroopalist raamistikku käsitlevas määruse eelnõus (kohaldatav 2007. aastaks) on tööd ja uurimused selgelt kindlaks määratud.

LISA 7.2

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| A | Toimib hästi, vajalikud mõned või väikesed parandused. |
| --- | --- |
| B | Toimib küllaltki hästi, kuid parandused on soovitatavad/vajalikud. |
| C | Toimib, kuid mitte rahuldavalt. |

A

Toimib hästi, vajalikud mõned või väikesed parandused.

B

Toimib küllaltki hästi, kuid parandused on soovitatavad/vajalikud.

C

Toimib, kuid mitte rahuldavalt.

| Kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite süsteem | Komisjon | Vahetasand | Abisaaja | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontseptsioon | C | — | — | C |
| Praktiline rakendamine menetlusetappidel






  — | vastavus standarditele |

Kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite süsteem

Komisjon

Vahetasand

Abisaaja

Üldhinnang

Kontseptsioon

C

—

—

C

Praktiline rakendamine menetlusetappidel

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvessevõtmine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvessevõtmine

B

—

—

B

Tegelik toimimine

| — | vastavus standarditele |
| --- | --- |

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvessevõtmine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvessevõtmine

C

—

C

C

Tulemused

| — | parandav mõju |
| --- | --- |

—

parandav mõju

| — | ennetav mõju |
| --- | --- |

—

ennetav mõju

B

—

C

C

Üldhinnang

B

—

C

B

| Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid, mis on seotud siseriiklike asutustega | Komisjon | Vahetasand | Abisaaja | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontseptsioon | B | — | — | B |
| Praktiline rakendamine menetlusetappidel






  — | vastavus standarditele |

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid, mis on seotud siseriiklike asutustega

Komisjon

Vahetasand

Abisaaja

Üldhinnang

Kontseptsioon

B

—

—

B

Praktiline rakendamine menetlusetappidel

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvessevõtmine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvessevõtmine

C

—

—

C

Tegelik toimimine

| — | vastavus standarditele |
| --- | --- |

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvessevõtmine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvessevõtmine

C

—

—

C

Tulemused

| — | parandav mõju |
| --- | --- |

—

parandav mõju

| — | ennetav mõju |
| --- | --- |

—

ennetav mõju

C

—

—

C

Üldhinnang

C

—

—

C

SISERIIKLIKE ASUTUSTE KONTROLLIMISEKS MÕELDUD KOMISJONI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDEGA SEOTUD KOMISJONI VASTUSED

Siseriiklike asutuste kontrollimiseks mõeldud komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemides kasutatakse ka välisaudiitoreid. Aruandeperioodi keskel muudeti lepingupooleks olevat audiitorfirmat ja lepingutingimusi, et parandada auditite ja aruannete kvaliteeti. Positiivsed tulemused ilmnesid juba 2005. aasta lõpus.

---

8. PEATÜKK

Välistegevus

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Auditi ulatus

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Delegatsioonide tasandil läbiviidud tehingute audit

Rakendusorganisatsioonide tasandil läbiviidud tehingute audit

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Riskianalüüs

Teave ja teabevahetus

Komisjonipoolne kontroll ja audititegevus

Sisekontroll

Detsentraliseerimine CARDS

Järeldused ja soovitused

Varasemate tähelepanekute järelkontroll

ÜRO organisatsioonide kontrollimine

Sissejuhatus

Finants- ja haldusraamistiku leping (FAFA)

2005. aastal tehtud edusammud ÜROga kokkuleppe saavutamisel finantskontrolli aspektide osas

Järeldus

Eriaruanne nr 25/98 Euroopa Liidu Kesk- ja Ida-Euroopas ning uutes iseseisvunud riikides tuumaohutuse valdkonnas võetud meetmete kohta (aastatel 1990–1997)

Sissejuhatus

Sekkumise strateegia määratletud, kuid mitte puudusteta

Personali ja programmide juhtimine on paranenud

Projektide elluviimine on paranenud, kuid mõned probleemid püsivad

Abisaajate kaasamine on vähesel määral paranenud

Järeldus ja soovitused

Pärast viimast aastaaruannet avaldatud eriaruanded

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 8.1. | Käesolevas peatükis käsitletakse üldeelarvest rahastatavat välisabi (1). Põhilisteks huvivaldkondadeks on toiduabi/toiduainetega kindlustamine, humanitaarabi, valitsusväliste organisatsioonide kaasfinantseerimine ning koostöö Aasia, Ladina-Ameerika, Sõltumatute Riikide Ühenduse, Lääne-Balkani, Lähis-Ida ning Vahemere lõunaosa riikidega. Arengukoostöö põhimõtete ja riiklike/piirkondlike strateegiate väljatöötamise ning mitmeaastaste programmide koostamise eest vastutavad välissuhete ja arengu peadirektoraadid; EuropeAid koostöötalitus (EuropeAid) vastutab aga arengukoostöö rakendamise eest. Humanitaarabi peadirektoraat (ECHO) ja laienemise peadirektoraat (ELARG) vastutavad nii poliitika ja strateegia väljatöötamise kui ka selle rakendamise eest. Humanitaarabi peadirektoraat vastutab humanitaarabi rakendamise ja laienemise peadirektoraadi CARDS. (2) eest.
  Lisa I diagrammides III ja IV
  on esitatud 2005. eelarveaasta vahendite kasutamine finantsperspektiivi 4. rubriigi osas (kulukohustused: 5 516 miljonit eurot; maksed: 5 013 miljonit eurot). CARDS programmi rakendatake kas EÜ delegatsioonide (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ja Horvaatia) või Euroopa Ülesehitusameti (Serbia ja Montenegro, Kosovo ja FYROM) kaudu. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

8.1.

Käesolevas peatükis käsitletakse üldeelarvest rahastatavat välisabi (1). Põhilisteks huvivaldkondadeks on toiduabi/toiduainetega kindlustamine, humanitaarabi, valitsusväliste organisatsioonide kaasfinantseerimine ning koostöö Aasia, Ladina-Ameerika, Sõltumatute Riikide Ühenduse, Lääne-Balkani, Lähis-Ida ning Vahemere lõunaosa riikidega. Arengukoostöö põhimõtete ja riiklike/piirkondlike strateegiate väljatöötamise ning mitmeaastaste programmide koostamise eest vastutavad välissuhete ja arengu peadirektoraadid; EuropeAid koostöötalitus (EuropeAid) vastutab aga arengukoostöö rakendamise eest. Humanitaarabi peadirektoraat (ECHO) ja laienemise peadirektoraat (ELARG) vastutavad nii poliitika ja strateegia väljatöötamise kui ka selle rakendamise eest. Humanitaarabi peadirektoraat vastutab humanitaarabi rakendamise ja laienemise peadirektoraadi CARDS. (2) eest.
  Lisa I diagrammides III ja IV
  on esitatud 2005. eelarveaasta vahendite kasutamine finantsperspektiivi 4. rubriigi osas (kulukohustused: 5 516 miljonit eurot; maksed: 5 013 miljonit eurot). CARDS programmi rakendatake kas EÜ delegatsioonide (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ja Horvaatia) või Euroopa Ülesehitusameti (Serbia ja Montenegro, Kosovo ja FYROM) kaudu.

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi ulatus

| 8.2. | Erihinnangu üldeesmärk oli teha kokkuvõte välistegevuse valdkonna seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audit hõlmas järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist, mis pidi tagama tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, ja seda toetavat tehingute kontrollimist delegatsioonides ja rakendusorganisatsioonides. Kontrollikoja auditi valim ei sisaldanud komisjoni peakorteri menetletud tehinguid, mis peamiselt seondusid otsese eelarvetoetuse ja mitut piirkonda hõlmavate programmidega. CARDS osa, mida rakendatakse Euroopa Ülesehitusameti (3) kaudu, käsitletakse iga-aastases finantsauditis eraldi. |
| --- | --- |

8.2.

Erihinnangu üldeesmärk oli teha kokkuvõte välistegevuse valdkonna seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audit hõlmas järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist, mis pidi tagama tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, ja seda toetavat tehingute kontrollimist delegatsioonides ja rakendusorganisatsioonides. Kontrollikoja auditi valim ei sisaldanud komisjoni peakorteri menetletud tehinguid, mis peamiselt seondusid otsese eelarvetoetuse ja mitut piirkonda hõlmavate programmidega. CARDS osa, mida rakendatakse Euroopa Ülesehitusameti (3) kaudu, käsitletakse iga-aastases finantsauditis eraldi.

| 8.3. | Välistegevusmaksete põhiosa moodustavad ettemaksed projektide rakendusorganisatsioonidele (rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja selleks otstarbeks loodud programmi juhtimisüksused). Lõppmaksed tehakse tavaliselt pärast projektide lõpuleviimist ja lõpparuannete heakskiitmist komisjonis. Nagu varasematel aastatel, tuvastas kontrollikoda, et kõige riskantsemateks valdkondadeks osutusid lepingute sõlmimise korra järgimine ja projektidega seonduvate kulude abikõlblikkus. |
| --- | --- |

8.3.

Välistegevusmaksete põhiosa moodustavad ettemaksed projektide rakendusorganisatsioonidele (rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja selleks otstarbeks loodud programmi juhtimisüksused). Lõppmaksed tehakse tavaliselt pärast projektide lõpuleviimist ja lõpparuannete heakskiitmist komisjonis. Nagu varasematel aastatel, tuvastas kontrollikoda, et kõige riskantsemateks valdkondadeks osutusid lepingute sõlmimise korra järgimine ja projektidega seonduvate kulude abikõlblikkus.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Delegatsioonide tasandil läbiviidud tehingute audit

| 8.4. | Kontrollikoda auditeeris kriitilise hindamise põhjal koostatud 33 makse (kokku 23 miljoni euro ulatuses) ja 17 pakkumise (kokku 29 miljoni euro ulatuses) valimit, keskendudes kuues delegatsioonis suure väärtusega summadele (4). Maksete puhul vigu ei leitud, kuid pakkumiste osas leiti kaks viga: ühel juhul ei olnud võitnud pakkumine kooskõlas pakkumise nõuetega ja teisel juhul muudeti maksetingimusi pärast lepingu sõlmimist. |
| --- | --- |

8.4.

Kontrollikoda auditeeris kriitilise hindamise põhjal koostatud 33 makse (kokku 23 miljoni euro ulatuses) ja 17 pakkumise (kokku 29 miljoni euro ulatuses) valimit, keskendudes kuues delegatsioonis suure väärtusega summadele (4). Maksete puhul vigu ei leitud, kuid pakkumiste osas leiti kaks viga: ühel juhul ei olnud võitnud pakkumine kooskõlas pakkumise nõuetega ja teisel juhul muudeti maksetingimusi pärast lepingu sõlmimist.

| 8.4. | Juhtumi osas, mille puhul kontrollikoda on veendunud, et maksetingimusi muudeti pärast lepingu sõlmimist, on komisjon seisukohal, et potentsiaalsete taotlejate võrdse kohtlemise põhimõttest on täielikult kinni peetud. Nimetatud muutus maksegraafikus, mis tehti pärast erandi ametlikku heakskiitmist, oli täielikult kooskõlas rakendatavate komisjoni finantseeskirjade, suuniste ja menetlustega. |
| --- | --- |

8.4.

Juhtumi osas, mille puhul kontrollikoda on veendunud, et maksetingimusi muudeti pärast lepingu sõlmimist, on komisjon seisukohal, et potentsiaalsete taotlejate võrdse kohtlemise põhimõttest on täielikult kinni peetud. Nimetatud muutus maksegraafikus, mis tehti pärast erandi ametlikku heakskiitmist, oli täielikult kooskõlas rakendatavate komisjoni finantseeskirjade, suuniste ja menetlustega.

Rakendusorganisatsioonide tasandil läbiviidud tehingute audit

| 8.5. | Kontrollikoda külastas 17 rakendusorganisatsioonide juhitud projekti ning, keskendudes suure väärtusega summadele, auditeeris kriitilise hindamise põhjal koostatud 170 makse (kokku 6,2 miljoni euro ulatuses) ja 40 pakkumise (kokku 5,8 miljoni euro ulatuses) valimit. Kontrollitud tehingutes esines olulisel määral järgmisi vigu: ettenähtud lepingute sõlmimise korra mittejärgimine (17 kohapeal kontrollitud projektist seitsmes), abikõlbmatud kulud (17st kolmes) ja ebapiisav tõendav dokumentatsioon (17st kahes). |
| --- | --- |

8.5.

Kontrollikoda külastas 17 rakendusorganisatsioonide juhitud projekti ning, keskendudes suure väärtusega summadele, auditeeris kriitilise hindamise põhjal koostatud 170 makse (kokku 6,2 miljoni euro ulatuses) ja 40 pakkumise (kokku 5,8 miljoni euro ulatuses) valimit. Kontrollitud tehingutes esines olulisel määral järgmisi vigu: ettenähtud lepingute sõlmimise korra mittejärgimine (17 kohapeal kontrollitud projektist seitsmes), abikõlbmatud kulud (17st kolmes) ja ebapiisav tõendav dokumentatsioon (17st kahes).

| 8.5. | Komisjon on jätkuvalt parandanud oma järelevalve- ja kontrollisüsteemi, et tagada, et abisaajad lepingulisi menetlusi korrektselt rakendaksid. Abisaajate poolt tehtavaid finantsauditeid reguleerivaid eeskirju on muudetud, et tugevdada kontrolli hankeid ja abikõlblikkust käsitlevatest ja muudest lepingutingimustest kinnipidamise üle. |
| --- | --- |

8.5.

Komisjon on jätkuvalt parandanud oma järelevalve- ja kontrollisüsteemi, et tagada, et abisaajad lepingulisi menetlusi korrektselt rakendaksid. Abisaajate poolt tehtavaid finantsauditeid reguleerivaid eeskirju on muudetud, et tugevdada kontrolli hankeid ja abikõlblikkust käsitlevatest ja muudest lepingutingimustest kinnipidamise üle.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Riskianalüüs

Koostöötalitus EuropeAid kesktasandil

| 8.6. | EuropeAid tegi 2005. aastal kaks riskianalüüsi. 2005. aasta jaanuaris 2005. aasta halduskava jaoks lõpetatud analüüsi käsitles kontrollikoda 2004. eelarveaasta aastaaruandes, (5) kus märkis, et EuropeAid ei hinnanud projekti rakendusorganisatsioonidega seonduvaid finantsriske kõrgeimateks. 2005. aasta detsembris 2006. aasta halduskava jaoks lõpetatud riskianalüüsis tuvastati kontrollikoja varasematel märkustel põhinev risk raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes projektitasemel. Analüüs on mittetäielik, kuna selles ei viidata komisjoni talituste ega projekte auditeerinud välisaudiitorite leidudele; ei analüüsita erinevate rakendusorganisatsioonidega (valitsusvälised organisatsioonid, rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusasutused jne) ja rahastamismeetoditega (toetused, eelarvetoetus, sihtfondid jne) seonduvaid riske. |
| --- | --- |

8.6.

EuropeAid tegi 2005. aastal kaks riskianalüüsi. 2005. aasta jaanuaris 2005. aasta halduskava jaoks lõpetatud analüüsi käsitles kontrollikoda 2004. eelarveaasta aastaaruandes, (5) kus märkis, et EuropeAid ei hinnanud projekti rakendusorganisatsioonidega seonduvaid finantsriske kõrgeimateks. 2005. aasta detsembris 2006. aasta halduskava jaoks lõpetatud riskianalüüsis tuvastati kontrollikoja varasematel märkustel põhinev risk raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes projektitasemel. Analüüs on mittetäielik, kuna selles ei viidata komisjoni talituste ega projekte auditeerinud välisaudiitorite leidudele; ei analüüsita erinevate rakendusorganisatsioonidega (valitsusvälised organisatsioonid, rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusasutused jne) ja rahastamismeetoditega (toetused, eelarvetoetus, sihtfondid jne) seonduvaid riske.

| 8.6. | Kontrollikoja poolt nimetatud kriteeriumid on EuropeAid oma lähenemises riskijuhtimisse juba arvesse võtnud. Komisjon üritab praegust mehhanismi veelgi tugevdada ja oma analüüside aluseid paremini edastada. |
| --- | --- |

8.6.

Kontrollikoja poolt nimetatud kriteeriumid on EuropeAid oma lähenemises riskijuhtimisse juba arvesse võtnud. Komisjon üritab praegust mehhanismi veelgi tugevdada ja oma analüüside aluseid paremini edastada.

Humanitaarabi peadirektoraat (ECHO)

| 8.7. | Humanitaarabi peadirektoraat viis läbi riskianalüüsi, jõudes järeldusele, et peale rakenduspartnerite kvaliteedi, oli mitu riski humanitaarabi valdkonnale loomupärased ja jäi seetõttu ameti kontrolli alt välja. Nagu varasematel aastatel, toimub selle riski haldamine rakenduspartnerite valimismenetluste kaudu. |
| --- | --- |

8.7.

Humanitaarabi peadirektoraat viis läbi riskianalüüsi, jõudes järeldusele, et peale rakenduspartnerite kvaliteedi, oli mitu riski humanitaarabi valdkonnale loomupärased ja jäi seetõttu ameti kontrolli alt välja. Nagu varasematel aastatel, toimub selle riski haldamine rakenduspartnerite valimismenetluste kaudu.

| 8.7. | Humanitaarabi peadirektoraadi riskianalüüsi tulemusel leiti, et neid riske, mis kaasnevad humanitaarabi andmisega, leevendatakse teatud määral komisjoni poolt kehtestatud kontrollimeetmete abil Brüsselis (näiteks rakenduspartnerite valik ja hindamine) ja kohapeal (nt projektide seire ja audit). |
| --- | --- |

8.7.

Humanitaarabi peadirektoraadi riskianalüüsi tulemusel leiti, et neid riske, mis kaasnevad humanitaarabi andmisega, leevendatakse teatud määral komisjoni poolt kehtestatud kontrollimeetmete abil Brüsselis (näiteks rakenduspartnerite valik ja hindamine) ja kohapeal (nt projektide seire ja audit).

Teave ja teabevahetus

Koostöötalitus EuropeAid kesktasandil

| 8.8. | Välissuhete peadirektoraadi ühine teabesüsteem (CRIS) sisaldab andmeid meetmete rakendamise kohta. Selle kasutamine on praegu piiratud, kuna kõiki andmeid pole süstemaatiliselt sisestatud, mille tulemusel on vastavalt rakendusorganisatsioonide või rahastamismeetodite tüübile kättesaadav finantsteave, millele üksikasjalikum punktis 8.6 mainitud analüüs saaks põhineda, ebapiisav või ebaühtlane. |
| --- | --- |

8.8.

Välissuhete peadirektoraadi ühine teabesüsteem (CRIS) sisaldab andmeid meetmete rakendamise kohta. Selle kasutamine on praegu piiratud, kuna kõiki andmeid pole süstemaatiliselt sisestatud, mille tulemusel on vastavalt rakendusorganisatsioonide või rahastamismeetodite tüübile kättesaadav finantsteave, millele üksikasjalikum punktis 8.6 mainitud analüüs saaks põhineda, ebapiisav või ebaühtlane.

| 8.8. | Komisjon töötab andmekogumise kvaliteedi parandamise kallal. Sellest hoolimata saab finantsandmeid riskianalüüsi tarbeks otsida rakendusorganisatsioonide, lepingutüübi ja juhtimisviisi järgi. |
| --- | --- |

8.8.

Komisjon töötab andmekogumise kvaliteedi parandamise kallal. Sellest hoolimata saab finantsandmeid riskianalüüsi tarbeks otsida rakendusorganisatsioonide, lepingutüübi ja juhtimisviisi järgi.

| 8.9. | Kontrollikoda on varasematel aastatel (6) juhtinud tähelepanu sellise andmebaasi vajadusele, mis sisaldaks kogu teavet auditite kohta (sh auditi tulemuste ja vajalike ning võetud parandusmeetmete kohta). See oleks kasulik riskianalüüsi ning EuropeAid'i auditistrateegia loomise ja järelevalve teabeallikas. CRIS-auditi mooduli eesmärgiks on selle teabe pakkumine, kuid praegu hõlmab see ainult väikest osa välisauditeid ning seos nende auditite ja nendega seonduva projekti juhtimisteabe vahel on kohmakas. CRIS ei sisalda komisjoni töötajate poolt läbi viidud auditite tulemusi. |
| --- | --- |

8.9.

Kontrollikoda on varasematel aastatel (6) juhtinud tähelepanu sellise andmebaasi vajadusele, mis sisaldaks kogu teavet auditite kohta (sh auditi tulemuste ja vajalike ning võetud parandusmeetmete kohta). See oleks kasulik riskianalüüsi ning EuropeAid'i auditistrateegia loomise ja järelevalve teabeallikas. CRIS-auditi mooduli eesmärgiks on selle teabe pakkumine, kuid praegu hõlmab see ainult väikest osa välisauditeid ning seos nende auditite ja nendega seonduva projekti juhtimisteabe vahel on kohmakas. CRIS ei sisalda komisjoni töötajate poolt läbi viidud auditite tulemusi.

| 8.9. | Praegune välisauditite kavandamise ja tsentraliseeritud järelevalve süsteem võimaldab EuropeAidil edastada kogu EuropeAidi riskianalüüsiks ja auditistrateegiaks vajaliku teabe. |
| --- | --- |

8.9.

Praegune välisauditite kavandamise ja tsentraliseeritud järelevalve süsteem võimaldab EuropeAidil edastada kogu EuropeAidi riskianalüüsiks ja auditistrateegiaks vajaliku teabe.

CRISi auditisüsteemi tuleb vaadelda praegust süsteemi täiendava abivahendina. Seda silmas pidades kavatseb EuropeAid CRISi auditisüsteemi toimimist saadud kogemustele tuginedes veelgi paremaks muuta. Eesmärk on sisestatava teabe lihtsustamine ja ühtlustamine, et võimaldada süsteemi paremat kasutamist nii peakorteris kui ka delegatsioonides.

| 8.10. | Välisabi korraldamise aruanded võimaldavad delegatsioonidel esitada peakorterile kuue kuu kaupa olulist finants- ja tehnilist teavet. Kontrollikoda tuvastas 16 sellise aruande valimi läbivaatamise käigus, et 2005. aasta välisauditite kohta esitatud teave oli ebatäielik (ainult üks aruanne sisaldas teavet tulemuste kohta) ja käsitletud auditite lõikes vastuoluline (kavandatud ja/või käimasolev, juhitud kas delegatsiooni või projekti rakendusorgansiatsiooni poolt). Sarnastest leidudest anti teada eelmise aasta aastaaruandes (7). |
| --- | --- |

8.10.

Välisabi korraldamise aruanded võimaldavad delegatsioonidel esitada peakorterile kuue kuu kaupa olulist finants- ja tehnilist teavet. Kontrollikoda tuvastas 16 sellise aruande valimi läbivaatamise käigus, et 2005. aasta välisauditite kohta esitatud teave oli ebatäielik (ainult üks aruanne sisaldas teavet tulemuste kohta) ja käsitletud auditite lõikes vastuoluline (kavandatud ja/või käimasolev, juhitud kas delegatsiooni või projekti rakendusorgansiatsiooni poolt). Sarnastest leidudest anti teada eelmise aasta aastaaruandes (7).

| 8.10. | Delegatsioonid peavad välisabi korraldamise aruandes kirjeldama auditikava täitmist. 2006. aastal kirjeldavad delegatsioonid lisaks tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse taganud võtmeteguritele vajaduse korral ka üldhuvi pakkuvaid tegureid. Audititulemuste käsitlemisel EuropeAidi ja delegatsioonide vahel tehtav koostöö tagab asjakohase, tihedama ja põhjalikuma teabevahetuse. |
| --- | --- |

8.10.

Delegatsioonid peavad välisabi korraldamise aruandes kirjeldama auditikava täitmist. 2006. aastal kirjeldavad delegatsioonid lisaks tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse taganud võtmeteguritele vajaduse korral ka üldhuvi pakkuvaid tegureid. Audititulemuste käsitlemisel EuropeAidi ja delegatsioonide vahel tehtav koostöö tagab asjakohase, tihedama ja põhjalikuma teabevahetuse.

Iga-aastane auditikava kajastab talituste kogu tegevust, sealhulgas vajaduse korral riskianalüüside raames määratud kohustuslikke auditeid, mida teostab komisjon või komisjoni tellimusel välisaudiitorid. Teave lepinguosaliste teostatud kohustuslike auditite kohta on seega täiendava iseloomuga ning ei kuulu kohustusliku aruandluse korras esitamisele.

Osa delegatsioone on nimetatud aruannetele lisanud ka 2005. aasta kolmandas kvartalis koostatud kava 2006. aastaks planeeritud auditite kohta.

Humanitaarabi peadirektoraat (ECHO)

| 8.11. | Humanitaarabi peadirektoraadi aruandluse ja juhtimise infosüsteemid on selle tegevuse suhtes piisavad. Siiski täheldas kontrollikoda oma eriaruandes tsunami kohta, (8) et humanitaarabi peadirektoraadil ei ole mõnikord üksikasjalikku teavet keerukate organisatsiooniliste struktuuridega projektide kohta, nagu näiteks juhtudel, kus humanitaarabi peadirektoraadi rakenduspartnerid on osa töid tellinud allhankena kolmandatelt isikutelt. |
| --- | --- |

8.11.

Humanitaarabi peadirektoraadi aruandluse ja juhtimise infosüsteemid on selle tegevuse suhtes piisavad. Siiski täheldas kontrollikoda oma eriaruandes tsunami kohta, (8) et humanitaarabi peadirektoraadil ei ole mõnikord üksikasjalikku teavet keerukate organisatsiooniliste struktuuridega projektide kohta, nagu näiteks juhtudel, kus humanitaarabi peadirektoraadi rakenduspartnerid on osa töid tellinud allhankena kolmandatelt isikutelt.

| 8.11. | Nagu nähtub komisjoni vastustes kontrollikoja eriaruandele, tugevdab komisjon järelevalvesüsteemi, et võtta kontrollikoja soovitusi arvesse parimal viisil. |
| --- | --- |

8.11.

Nagu nähtub komisjoni vastustes kontrollikoja eriaruandele, tugevdab komisjon järelevalvesüsteemi, et võtta kontrollikoja soovitusi arvesse parimal viisil.

Komisjonipoolne kontroll ja audititegevus

Koostöötalitus EuropeAid

| 8.12. | EuropeAidil on järelkontrollide süsteem, mis seisneb valimi alusel hindamises, kas eelarvevahendite volitatud käsutajad viisid nõutud kontrollid läbi. Siiani vastavad tulemused kontrollikoja auditi tulemustele (vt punkt 8.4), näidates, et komisjoni tasandil maksed on madala riskiga valdkond. Kuna kontrollid ei hõlma tehinguid projekte rakendavate organisatsioonide tasandil, on nende panus süsteemide ja menetluste ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kinnitamisse piiratud. |
| --- | --- |

8.12.

EuropeAidil on järelkontrollide süsteem, mis seisneb valimi alusel hindamises, kas eelarvevahendite volitatud käsutajad viisid nõutud kontrollid läbi. Siiani vastavad tulemused kontrollikoja auditi tulemustele (vt punkt 8.4), näidates, et komisjoni tasandil maksed on madala riskiga valdkond. Kuna kontrollid ei hõlma tehinguid projekte rakendavate organisatsioonide tasandil, on nende panus süsteemide ja menetluste ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kinnitamisse piiratud.

| 8.12. | Tehingute järelkontrolli omaduste (ulatus, tüüp ...) määratlus lähtub veaohule antavast hinnangust ja tehingute järelkontrolli ühitamisest teiste kontrollisüsteemi komponentidega. |
| --- | --- |

8.12.

Tehingute järelkontrolli omaduste (ulatus, tüüp ...) määratlus lähtub veaohule antavast hinnangust ja tehingute järelkontrolli ühitamisest teiste kontrollisüsteemi komponentidega.

Kontrollides keskendutakse peamistele tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse aspektidele, näiteks abikõlblikkus (sisuline ja vormiline), abisaaja ja pangakonto ning pangatagatised. Tehingute järelkontrolli edasise ümberkorraldamise aluseks on esimese kahe aasta jooksul saadud kogemus.

| 8.13. | Kolmest detsentraliseeritud tegevust juhtiva geograafilise direktoraadi (9) puhul kahe finantsüksused viisid oma delegatsioonides läbi erineva ulatusega auditeid, vaadates läbi finantssüsteemid tehingute menetlemiseks, lepingute sõlmimise süsteemi ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid, samuti auditeeriti delegatsioonide ja projekti mõne rakendusorganisatsiooni menetletud tehinguid. Kolmas üksus viis auditeid läbi ainult kahes delegatsioonis. |
| --- | --- |

8.13.

Kolmest detsentraliseeritud tegevust juhtiva geograafilise direktoraadi (9) puhul kahe finantsüksused viisid oma delegatsioonides läbi erineva ulatusega auditeid, vaadates läbi finantssüsteemid tehingute menetlemiseks, lepingute sõlmimise süsteemi ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid, samuti auditeeriti delegatsioonide ja projekti mõne rakendusorganisatsiooni menetletud tehinguid. Kolmas üksus viis auditeid läbi ainult kahes delegatsioonis.

| 8.13. | Kõik geograafilised direktoraadid annavad hinnangu tehingute hajutatud haldamisele oma delegatsiooni poolt, kasutades selleks erinevalt kombineeritud kontrollkäike, inspektsioone ja auditeid. |
| --- | --- |

8.13.

Kõik geograafilised direktoraadid annavad hinnangu tehingute hajutatud haldamisele oma delegatsiooni poolt, kasutades selleks erinevalt kombineeritud kontrollkäike, inspektsioone ja auditeid.

EuropeAid kavatseb nende hinnangute koostamisel edendada parimat tava, toetudes saadud kogemustele, ning töötab välja ühtlustatud metoodikat.

| 8.14. | EuropeAidi auditistrateegia püüab tõendada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust projekti tasemel. Esimene osa koosneb enamuse projekti rahastamislepingute puhul nõutavatest tõendavatest audititest ja teine osa koosneb riskianalüüsi põhjal valitud 140 projekti hõlmavast auditi aastaplaanist. Aasta auditikava ei hõlma rahvusvaheliste organisatsioonide juhitud projekte, mis esindavad kulude olulist osa ja nõuavad erilist kontrollimetoodikat. |
| --- | --- |

8.14.

EuropeAidi auditistrateegia püüab tõendada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust projekti tasemel. Esimene osa koosneb enamuse projekti rahastamislepingute puhul nõutavatest tõendavatest audititest ja teine osa koosneb riskianalüüsi põhjal valitud 140 projekti hõlmavast auditi aastaplaanist. Aasta auditikava ei hõlma rahvusvaheliste organisatsioonide juhitud projekte, mis esindavad kulude olulist osa ja nõuavad erilist kontrollimetoodikat.

| 8.14. | Vastavalt kehtivatele finantseeskirjadele ja rahvusvahelistele lepingutele teevad komisjoni talitused rahvusvaheliste organisatsioonide projektide suhtes, mida komisjon on kaasrahastanud, erikontrollimisi. |
| --- | --- |

8.14.

Vastavalt kehtivatele finantseeskirjadele ja rahvusvahelistele lepingutele teevad komisjoni talitused rahvusvaheliste organisatsioonide projektide suhtes, mida komisjon on kaasrahastanud, erikontrollimisi.

| 8.15. | Riikides, mida kontrollikoda külastas, vaadati läbi 13 rakendusorganisatsioonide välisauditit. Peamiseks leitud puuduseks oli see, et kümme 13 välisaudiitorite üle vaadatud aruandest ei sisaldanud piisavalt juhendeid, st et auditis ei käsitletud osasid riskivaldkondi, nagu näiteks vajadust kontrollida ettenähtud lepingute sõlmimise korra järgimist. 2006. aastal lisas EuropeAid oma praktilisse juhendisse välisauditite standardjuhendid. |
| --- | --- |

8.15.

Riikides, mida kontrollikoda külastas, vaadati läbi 13 rakendusorganisatsioonide välisauditit. Peamiseks leitud puuduseks oli see, et kümme 13 välisaudiitorite üle vaadatud aruandest ei sisaldanud piisavalt juhendeid, st et auditis ei käsitletud osasid riskivaldkondi, nagu näiteks vajadust kontrollida ettenähtud lepingute sõlmimise korra järgimist. 2006. aastal lisas EuropeAid oma praktilisse juhendisse välisauditite standardjuhendid.

| 8.15. | Praktilise juhendi 2006. aastal muudetud versioonis sätestatud välisauditite standardtingimused käsitlevad eelkõige vastavust lepingutingimustele, kaasa arvatud nendele, mis on seotud abisaajate algatatud hankemenetlustega. |
| --- | --- |

8.15.

Praktilise juhendi 2006. aastal muudetud versioonis sätestatud välisauditite standardtingimused käsitlevad eelkõige vastavust lepingutingimustele, kaasa arvatud nendele, mis on seotud abisaajate algatatud hankemenetlustega.

Humanitaarabi peadirektoraat (ECHO)

| 8.16. | Humanitaarabi peadirektoraat kasutab rakenduspartnerite auditeerimiseks üldist lähenemisviisi. Audit hõlmas rakenduspartnerite sisekontrolli hindamist ja nende poolt rakendatud projektide kulude valimi kontrolli. |
| --- | --- |

8.16.

Humanitaarabi peadirektoraat kasutab rakenduspartnerite auditeerimiseks üldist lähenemisviisi. Audit hõlmas rakenduspartnerite sisekontrolli hindamist ja nende poolt rakendatud projektide kulude valimi kontrolli.

Sisekontroll

| 8.17. | 2005. aastal valmisid siseauditi talituse aruanded humanitaarabi peadirektoraadi ja EuropeAidi meetmete rahastamise kohta valitsusväliste organisatsioonide kaudu. Nende järeldused on kooskõlas kontrollikoja järeldustega ning siseauditi talitus esitas asjakohaseid soovitusi aruannete, valitsusväliste asutuste konkreetsete riskianalüüside ja välisauditite kohta. |
| --- | --- |

8.17.

2005. aastal valmisid siseauditi talituse aruanded humanitaarabi peadirektoraadi ja EuropeAidi meetmete rahastamise kohta valitsusväliste organisatsioonide kaudu. Nende järeldused on kooskõlas kontrollikoja järeldustega ning siseauditi talitus esitas asjakohaseid soovitusi aruannete, valitsusväliste asutuste konkreetsete riskianalüüside ja välisauditite kohta.

| 8.17. | EuropeAid ja humanitaarabi peadirektoraat koostasid siseauditi talituse soovituste alusel tegevuskava ja rakendavad seda. |
| --- | --- |

8.17.

EuropeAid ja humanitaarabi peadirektoraat koostasid siseauditi talituse soovituste alusel tegevuskava ja rakendavad seda.

Mitmed siseauditi talituse soovitused olid kahe talituse käimasolevatel aruteludel ja algatustes juba tõstatatud, näiteks EuropeAidi sisekontrolli tugevdamine, auditistrateegia määratlemine ja sertifitseerimisauditi ja toetuste tüüplepingute läbivaatamine suureneva detsentraliseerimise tingimustes.

| 8.18. | 2005. aastal lõpetas siseauditi suutlikkust hindav üksus osa ülesannetest, sealhulgas sisekontrollistandardite rakendamise järelkontrolli EuropeAidi direktoraatides. Nagu varasematel aastatel, ei olnud siseauditi talituse tööd võimalik lõpetada peamiselt personali vähesuse tõttu. |
| --- | --- |

8.18.

2005. aastal lõpetas siseauditi suutlikkust hindav üksus osa ülesannetest, sealhulgas sisekontrollistandardite rakendamise järelkontrolli EuropeAidi direktoraatides. Nagu varasematel aastatel, ei olnud siseauditi talituse tööd võimalik lõpetada peamiselt personali vähesuse tõttu.

| 8.18. | Iga-aastane tööprogramm on dünaamiline dokument, mida muudetakse vastavalt esilekerkivatele prioriteetidele ning tuginedes saadud kogemustele. Vajadusel võib osa ülesandeid lükata järgmisse aastasse. |
| --- | --- |

8.18.

Iga-aastane tööprogramm on dünaamiline dokument, mida muudetakse vastavalt esilekerkivatele prioriteetidele ning tuginedes saadud kogemustele. Vajadusel võib osa ülesandeid lükata järgmisse aastasse.

Detsentraliseerimine CARDS

| 8.19. | Ühe CARDS projekti juhtimine Albaanias ja seitsme projekti juhtimine Horvaatias, samuti hangete ja toetuste andmise eelkontroll, hajutati riiklike rakendusasutuste vahel. Enne hajutamist ei hinnatud nende rakendusasutuste haldussuutlikkust vastavalt finantsmääruse artiklites 53 ja 164 sätestatud eeskirjadele. Projektijuhtimine kulges probleemideta Horvaatias, kuid Albaanias pidi delegatsioon vastutuse projekti juhtimise eest tagasi võtma. |
| --- | --- |

8.19.

Ühe CARDS projekti juhtimine Albaanias ja seitsme projekti juhtimine Horvaatias, samuti hangete ja toetuste andmise eelkontroll, hajutati riiklike rakendusasutuste vahel. Enne hajutamist ei hinnatud nende rakendusasutuste haldussuutlikkust vastavalt finantsmääruse artiklites 53 ja 164 sätestatud eeskirjadele. Projektijuhtimine kulges probleemideta Horvaatias, kuid Albaanias pidi delegatsioon vastutuse projekti juhtimise eest tagasi võtma.

| 8.19. | Horvaatia puhul on asjakohane õigusraamistik detsentraliseeritud haldamise õiguse andmiseks sätestatud komisjoni 23. juuli 2002. aasta otsuses PE/1378/2002 riikliku programmi CARDS 2002 heakskiitmise kohta. Sellest komisjoni otsusest lähtudes sõlmiti 9. oktoobril 2002 Horvaatia ametiasutustega rahastamisleping. Rahastamislepingus nähakse ette detsentraliseeritud rakendusmeetodi võimalus. Sellele tuginedes ja kooskõlas sel ajal kehtinud finantsmäärusega (nõukogu 21. detsembri 1977. aasta määrus) sõlmisid komisjon ja Horvaatia ametiasutused 13. veebruaril 2003 vastastikuse mõistmise memorandumi keskse rahastamis- ja lepinguüksuse loomise kohta. |
| --- | --- |

8.19.

Horvaatia puhul on asjakohane õigusraamistik detsentraliseeritud haldamise õiguse andmiseks sätestatud komisjoni 23. juuli 2002. aasta otsuses PE/1378/2002 riikliku programmi CARDS 2002 heakskiitmise kohta. Sellest komisjoni otsusest lähtudes sõlmiti 9. oktoobril 2002 Horvaatia ametiasutustega rahastamisleping. Rahastamislepingus nähakse ette detsentraliseeritud rakendusmeetodi võimalus. Sellele tuginedes ja kooskõlas sel ajal kehtinud finantsmäärusega (nõukogu 21. detsembri 1977. aasta määrus) sõlmisid komisjon ja Horvaatia ametiasutused 13. veebruaril 2003 vastastikuse mõistmise memorandumi keskse rahastamis- ja lepinguüksuse loomise kohta.

Albaania puhul tegi komisjon kohapealse kontrollkäigu programmijuhtimisüksusse ajavahemikus 1.–4. juuli 2003. Pärast seda külastust kirjutati 14. juulil 2003 Albaania ametiasutustega alla vastastikuse mõistmise memorandum, millega anti programmijuhtimisüksusele kohalike kogukondade arendamise programmide rakendamiseks detsentraliseeritud haldamise õigus.

Järeldused ja soovitused

| 8.20. | Nagu varasematel aastatel, tuvastas kontrollikoda auditi käigus delegatsioonide tasandil mõned tehinguid mõjutavad vead (vt punkt 8.4). Valimi kontrollimise käigus projektide rakendusorganisatsioonide tasandil avastati suur hulk rahalise mõjuga vigu (vt punkt 8.5). Kõige levinum viga oli suutmatus tagada, et lepingute sõlmimise menetlused, kaasa arvatud pakkumiste puhul, oleksid kooskõlas komisjoni nõuetega. |
| --- | --- |

8.20.

Nagu varasematel aastatel, tuvastas kontrollikoda auditi käigus delegatsioonide tasandil mõned tehinguid mõjutavad vead (vt punkt 8.4). Valimi kontrollimise käigus projektide rakendusorganisatsioonide tasandil avastati suur hulk rahalise mõjuga vigu (vt punkt 8.5). Kõige levinum viga oli suutmatus tagada, et lepingute sõlmimise menetlused, kaasa arvatud pakkumiste puhul, oleksid kooskõlas komisjoni nõuetega.

| 8.20. | Komisjon hindab, et nagu varasematel aastatelgi, peab kontrollikoda komisjoni talituste, eelkõige delegatsioonide finantsjuhtimist heaks. Komisjon on teadlik riskidest projektide rakendusorganisatsioonide tasemel ja on viimaste aastate jooksul vastu võtnud rea meetmeid selliste riskide leevendamiseks ja kontrollikoja poolt tõstatatud küsimuste lahendamiseks (vt ka punkt 8.5). |
| --- | --- |

8.20.

Komisjon hindab, et nagu varasematel aastatelgi, peab kontrollikoda komisjoni talituste, eelkõige delegatsioonide finantsjuhtimist heaks. Komisjon on teadlik riskidest projektide rakendusorganisatsioonide tasemel ja on viimaste aastate jooksul vastu võtnud rea meetmeid selliste riskide leevendamiseks ja kontrollikoja poolt tõstatatud küsimuste lahendamiseks (vt ka punkt 8.5).

| 8.21. | Kontrollikoja üldine hinnang järelevalve ja kontrollisüsteemide kohta 2005. aastal on esitatud
  tabelis 8.1
  . Nagu on selgitatud punktides 8.14 ja 8.15, esines projekti rakendusorganisatsioonide tasemel raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud süsteemides endiselt puudusi. |
| --- | --- |

8.21.

Kontrollikoja üldine hinnang järelevalve ja kontrollisüsteemide kohta 2005. aastal on esitatud
  tabelis 8.1
  . Nagu on selgitatud punktides 8.14 ja 8.15, esines projekti rakendusorganisatsioonide tasemel raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud süsteemides endiselt puudusi.

| 8.21. | Selleks et eelarvest ei tehtaks kulutusi mitteabikõlblikele projektidele, on vastu võetud juba mitmeid õigusakte. Hiljuti vastu võetud erimeetmed on kontrollimehhanisme veelgi tugevdanud. Näiteks praktilise juhise lisas esitatud uued tüüplepingud ja kulude kontrollimise tingimused käsitlevad konkreetselt kontrollikoja mainitud lepingulisi aspekte. |
| --- | --- |

8.21.

Selleks et eelarvest ei tehtaks kulutusi mitteabikõlblikele projektidele, on vastu võetud juba mitmeid õigusakte. Hiljuti vastu võetud erimeetmed on kontrollimehhanisme veelgi tugevdanud. Näiteks praktilise juhise lisas esitatud uued tüüplepingud ja kulude kontrollimise tingimused käsitlevad konkreetselt kontrollikoja mainitud lepingulisi aspekte.

Tabel 8.1

a) Kontrollikoja hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele 2005. aastal

| | Humanitaarabi amet ECHO | Koostöötalitus EuropeAid | Esindused |
| --- | --- | --- | --- |
| Üldine kontseptsioon | A | B | — |
| Menetlused ja juhendid | A | A | A |
| Toimimine praktikas | A | B (10) | B (10) |
| Siseauditid | B (11) | B (11) | B (11) |
| Juhtkonnapoolne aruandlus | A | B (10) | B |

Humanitaarabi amet ECHO

Koostöötalitus EuropeAid

Esindused

Üldine kontseptsioon

A

B

—

Menetlused ja juhendid

A

A

A

Toimimine praktikas

A

B (10)

B (10)

Siseauditid

B (11)

B (11)

B (11)

Juhtkonnapoolne aruandlus

A

B (10)

B

b) Kontrollikoja hinnang EuropeAidi rahastatud projekte ellu viivate organisatsioonide tasandil läbi viidud välisaudititele

| Auditite kvaliteet | A |
| --- | --- |
| Auditite kvantiteet | B |
| Juhendite ja volituste määratlemine | B (12) |
| Komisjoni osa audiitorite määramisel | B (12) |
| Pakkumismenetluste lülitamine auditeeritavate valdkondade alla | B (12) |
| Raamatupidamissüsteemi kontrolli tulemuste esitamine | C |
| Auditiaruannete kasutamist ja järelkontrolli tõendavad dokumendid | B |

Auditite kvaliteet

A

Auditite kvantiteet

B

Juhendite ja volituste määratlemine

B (12)

Komisjoni osa audiitorite määramisel

B (12)

Pakkumismenetluste lülitamine auditeeritavate valdkondade alla

B (12)

Raamatupidamissüsteemi kontrolli tulemuste esitamine

C

Auditiaruannete kasutamist ja järelkontrolli tõendavad dokumendid

B

Näitajate selgitus

| Hinnang järelevalvesüsteemidele ja kontrollile |
| --- |
| Toimib hästi. Vaja teha mõningaid või väiksemaid muudatusi. | A |
| Toimib, kuid on vaja teha muudatusi. | B |
| Ei toimi vajalikul tasemel. | C |

Hinnang järelevalvesüsteemidele ja kontrollile

Toimib hästi. Vaja teha mõningaid või väiksemaid muudatusi.

A

Toimib, kuid on vaja teha muudatusi.

B

Ei toimi vajalikul tasemel.

C

c) Põhivaldkonnad, milles kontrollikoda viis 2005. aastal läbi järelauditi

| | Humanitaarabi amet ECHO | Koostöötalitus EuropeAid | Esindused |
| --- | --- | --- | --- |
| Riskianalüüs | Viis analüüsi läbi nagu eelmistel aastatel. | 2005. aasta detsembri riskianalüüsis märgitakse projekti tasemel finantsriske. | — |
| Aruandlussüsteemid | Säilitas hea taseme. | Aruandlussüsteemid vajavad edasiarendamist:






  — | CRIS-auditi moodul ei ole seotud juhtimisteabega; |

Humanitaarabi amet ECHO

Koostöötalitus EuropeAid

Esindused

Riskianalüüs

Viis analüüsi läbi nagu eelmistel aastatel.

2005. aasta detsembri riskianalüüsis märgitakse projekti tasemel finantsriske.

—

Aruandlussüsteemid

Säilitas hea taseme.

Aruandlussüsteemid vajavad edasiarendamist:

—

CRIS-auditi moodul ei ole seotud juhtimisteabega;

| — | EAMR-aruanded on puudulikud. |
| --- | --- |

—

EAMR-aruanded on puudulikud.

Delegatsioonide aruandlus põhines kord kahe aasta jooksul esitatavatel välisabi korraldamise aruannetel (EAMRs).

Välisauditite ja kontrollide kontseptsioon

Rakendati täielikult.

2005. aastal tehtud parandused.

—

Välisauditite läbiviimine ja järelkontroll

Auditid viidi läbi ja teostati järelkontroll.

Juhendid väljastati 2006. aasta veebruaris. Järelkontrolli osas tuleb teha edasisi parandusi.

—

| 8.22. | Teatud CARDS projektide juhtimine Albaanias ja Horvaatias detsentraliseeriti ilma eelneva nõuetekohase hindamiseta. |
| --- | --- |

8.22.

Teatud CARDS projektide juhtimine Albaanias ja Horvaatias detsentraliseeriti ilma eelneva nõuetekohase hindamiseta.

| 8.22. | Horvaatia puhul oli 2002. aastal vastu võetud otsus haldamise detsentraliseerimise kohta kooskõlas eelmise finantsmääruse sätetega. |
| --- | --- |

8.22.

Horvaatia puhul oli 2002. aastal vastu võetud otsus haldamise detsentraliseerimise kohta kooskõlas eelmise finantsmääruse sätetega.

Albaania puhul põhines haldamise detsentraliseerimise otsus 2003. aasta juulis programmihaldamisüksusse tehtud külastuse tulemustel, misjärel kirjutati 14. juulil 2003 Albaania ametiasutustega alla vastastikuse mõistmise memorandum.

| 8.23. | Eespool esitatu põhjal soovitab kontrollikoda järgmist: |
| --- | --- |

8.23.

Eespool esitatu põhjal soovitab kontrollikoda järgmist:

| 8.23. | |
| --- | --- |

8.23.

| a) | EuropeAidi riskide hindamist tuleks edasi arendada, viidates sise- ja välisaudiitorite leidudele projekti tasandil ja eristades erinevaid rakendusorganisatsioone ja rahastamismeetodit (vt punkt 8.6); |
| --- | --- |

a)

EuropeAidi riskide hindamist tuleks edasi arendada, viidates sise- ja välisaudiitorite leidudele projekti tasandil ja eristades erinevaid rakendusorganisatsioone ja rahastamismeetodit (vt punkt 8.6);

| a) | Kontrollikoja nimetatud kriteeriumid võttis EuropeAid oma lähenemises riskijuhtimisse juba arvesse. Komisjon üritab praegust mehhanismi veelgi tugevdada ja oma analüüside aluseid paremini edastada. |
| --- | --- |

a)

Kontrollikoja nimetatud kriteeriumid võttis EuropeAid oma lähenemises riskijuhtimisse juba arvesse. Komisjon üritab praegust mehhanismi veelgi tugevdada ja oma analüüside aluseid paremini edastada.

| b) | kõikide projektide välisaudiitorite töö peaks põhinema kõigil teadaolevatel riskivaldkondi katvatel juhenditel, sealhulgas peaksid nad järgima komisjoni nõudeid lepingute sõlmimise menetluste ja kulude abikõlblikkuse kohta (vt punkt 8.15); |
| --- | --- |

b)

kõikide projektide välisaudiitorite töö peaks põhinema kõigil teadaolevatel riskivaldkondi katvatel juhenditel, sealhulgas peaksid nad järgima komisjoni nõudeid lepingute sõlmimise menetluste ja kulude abikõlblikkuse kohta (vt punkt 8.15);

| b) | Komisjon jagab kontrollikoja vaateid ja on selles osas juba mitmeid meetmeid võtnud. Muudetud praktilise juhise lisas esitatud uued tüüplepingud ja kulude kontrollimise tingimused, mis jõustusid 1. veebruaril 2006, käsitlevad konkreetselt kontrollikoja mainitud lepingulisi aspekte. |
| --- | --- |

b)

Komisjon jagab kontrollikoja vaateid ja on selles osas juba mitmeid meetmeid võtnud. Muudetud praktilise juhise lisas esitatud uued tüüplepingud ja kulude kontrollimise tingimused, mis jõustusid 1. veebruaril 2006, käsitlevad konkreetselt kontrollikoja mainitud lepingulisi aspekte.

| c) | CRIS peaks sisaldama teavet välisaudiitorite ja komisjoni personali läbiviidud kõigi projektide auditite kohta ja see teave peaks olema paremini seotud projekti juhtimisteabega (vt punkt 8.9); |
| --- | --- |

c)

CRIS peaks sisaldama teavet välisaudiitorite ja komisjoni personali läbiviidud kõigi projektide auditite kohta ja see teave peaks olema paremini seotud projekti juhtimisteabega (vt punkt 8.9);

| c) | EuropeAid kavatseb CRISi auditisüsteemi toimimisega seoses saadud kogemustele tuginedes veelgi paremaks muuta. Eesmärk on sisestatava teabe lihtsustamine ja ühtlustamine, et võimaldada süsteemi paremat kasutamist nii peakorteris kui ka delegatsioonides. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid kavatseb CRISi auditisüsteemi toimimisega seoses saadud kogemustele tuginedes veelgi paremaks muuta. Eesmärk on sisestatava teabe lihtsustamine ja ühtlustamine, et võimaldada süsteemi paremat kasutamist nii peakorteris kui ka delegatsioonides.

| d) | EuropeAidi peakorter peaks delegatsioonide esitatud teavet paremini kontrollima, et tagada selle täielikkus ja ühtsus. Seda tuleks toetada peakorteri auditite kaudu, mida viivad läbi kõik direktoraadid (vt punktid 8.10 ja 8.13); |
| --- | --- |

d)

EuropeAidi peakorter peaks delegatsioonide esitatud teavet paremini kontrollima, et tagada selle täielikkus ja ühtsus. Seda tuleks toetada peakorteri auditite kaudu, mida viivad läbi kõik direktoraadid (vt punktid 8.10 ja 8.13);

| d) | Nagu punktis 8.10 on selgitatud, tagab praegune süsteem auditeid käsitleva teabe edastamise. Et delegatsioonide esitatavat teavet veelgi parandada ja fokuseerida, muudeti hiljuti delegatsioonide korrapäraste aruannete vormi, sealhulgas auditeid käsitlevat osa ja lisa.
  Kõik peadirektoraadid korraldavad järelevalve-/kontrollikäike, et hinnata tehingute hajutatud haldamist oma delegatsiooni poolt. EuropeAid kavatseb nende hinnangute koostamisel edendada parimat tava, toetudes saadud kogemustele, ning töötab välja ühtlustatud metoodikat. |
| --- | --- |

d)

Nagu punktis 8.10 on selgitatud, tagab praegune süsteem auditeid käsitleva teabe edastamise. Et delegatsioonide esitatavat teavet veelgi parandada ja fokuseerida, muudeti hiljuti delegatsioonide korrapäraste aruannete vormi, sealhulgas auditeid käsitlevat osa ja lisa.

Kõik peadirektoraadid korraldavad järelevalve-/kontrollikäike, et hinnata tehingute hajutatud haldamist oma delegatsiooni poolt. EuropeAid kavatseb nende hinnangute koostamisel edendada parimat tava, toetudes saadud kogemustele, ning töötab välja ühtlustatud metoodikat.

| e) | komisjon peaks tagama riigisiseste rakendusasutuste haldussuutlikkuse hindamise enne detsentraliseerimist (vt punkt 8.19). |
| --- | --- |

e)

komisjon peaks tagama riigisiseste rakendusasutuste haldussuutlikkuse hindamise enne detsentraliseerimist (vt punkt 8.19).

| e) | Komisjon on kogu aeg olnud teadlik vajadusest hinnata riiklike rakendusasutuste suutlikkust ja kvaliteeti ning tagab jätkuvalt, et järgitakse kõiki selle hindamisega seotud aspekte. |
| --- | --- |

e)

Komisjon on kogu aeg olnud teadlik vajadusest hinnata riiklike rakendusasutuste suutlikkust ja kvaliteeti ning tagab jätkuvalt, et järgitakse kõiki selle hindamisega seotud aspekte.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

ÜRO organisatsioonide kontrollimine

Sissejuhatus

| 8.24. | Eelmistes aastaaruannetes on esile toodud, et Euroopa Kontrollikojal esineb probleeme juurdepääsul ÜRO dokumentidele (13) Oma resolutsioonis ELi 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta nõudis Euroopa Parlament, et komisjon selgitaks kontrollikoja juurdepääsuõigust ÜRO organisatsioonide juhitud projektidele (14). |
| --- | --- |

8.24.

Eelmistes aastaaruannetes on esile toodud, et Euroopa Kontrollikojal esineb probleeme juurdepääsul ÜRO dokumentidele (13) Oma resolutsioonis ELi 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta nõudis Euroopa Parlament, et komisjon selgitaks kontrollikoja juurdepääsuõigust ÜRO organisatsioonide juhitud projektidele (14).

| 8.24. | Küsimus kontrollikoja õigusest omada juurdepääsu projektide dokumentidele tõstatati Euroopa Ühenduse ja ÜRO vahelise finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) kolmandas töörühmas, kus seda ka arutati. |
| --- | --- |

8.24.

Küsimus kontrollikoja õigusest omada juurdepääsu projektide dokumentidele tõstatati Euroopa Ühenduse ja ÜRO vahelise finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) kolmandas töörühmas, kus seda ka arutati.

Finants- ja haldusraamistiku leping (FAFA)

| 8.25. | Finants- ja haldusraamistiku lepingus (FAFA) sätestatakse komisjoni poolt ÜROle antava rahalise toetuse haldamise alused. See sisaldab kontrolliklauslit, milles esmalt lepiti kokku 1994. aastal, mis võimaldab Euroopa ühendustel teostada nende rahastatatud meetmetega seonduvaid kontrolle koha peal. Sama klausli kohaselt peab ÜRO tegema Euroopa ühendustele kättesaadavaks kogu asjakohase finantsteabe. |
| --- | --- |

8.25.

Finants- ja haldusraamistiku lepingus (FAFA) sätestatakse komisjoni poolt ÜROle antava rahalise toetuse haldamise alused. See sisaldab kontrolliklauslit, milles esmalt lepiti kokku 1994. aastal, mis võimaldab Euroopa ühendustel teostada nende rahastatatud meetmetega seonduvaid kontrolle koha peal. Sama klausli kohaselt peab ÜRO tegema Euroopa ühendustele kättesaadavaks kogu asjakohase finantsteabe.

2005. aastal tehtud edusammud ÜROga kokkuleppe saavutamisel finantskontrolli aspektide osas

| 8.26. | Komisjon ja ÜRO lõid finants- ja haldusalused lepingu töörühma sisese kontrolli alatöögrupi, et käsitleda nii kontrollikoja kui komisjoni probleeme, mis on seotud juurdepääsuga dokumentidele (15). See alatöögrupp tuli kokku 2005. aasta detsembris ja tegi ettepaneku usaldust suurendavate keskmiste ja pikaajaliste meetmete kohta, et näidata ÜRO asutuste pakutavat kinnitust komisjoni volitatud käsutajatele ja et parandada kooskõlastamist komisjoniga. Alatöögrupp tõi ka esile konkreetsete meetmete vajaduse lähiajal, et lahendada vaidlusi probleemide üle kontrollide ajal. |
| --- | --- |

8.26.

Komisjon ja ÜRO lõid finants- ja haldusalused lepingu töörühma sisese kontrolli alatöögrupi, et käsitleda nii kontrollikoja kui komisjoni probleeme, mis on seotud juurdepääsuga dokumentidele (15). See alatöögrupp tuli kokku 2005. aasta detsembris ja tegi ettepaneku usaldust suurendavate keskmiste ja pikaajaliste meetmete kohta, et näidata ÜRO asutuste pakutavat kinnitust komisjoni volitatud käsutajatele ja et parandada kooskõlastamist komisjoniga. Alatöögrupp tõi ka esile konkreetsete meetmete vajaduse lähiajal, et lahendada vaidlusi probleemide üle kontrollide ajal.

| 8.26. | Kontrollikoda keskendub õigustatult FAFA aluseks oleva finantskontrolli klausli eduka rakendamise tähtsusele ja tunnistab komisjoni ja ÜRO jõupingutusi uuendatud partnerluse süvendamisel. |
| --- | --- |

8.26.

Kontrollikoda keskendub õigustatult FAFA aluseks oleva finantskontrolli klausli eduka rakendamise tähtsusele ja tunnistab komisjoni ja ÜRO jõupingutusi uuendatud partnerluse süvendamisel.

| 8.27. | Alatöögrupi ülesandeks oli ka esitada suunised kokkulepitud üksikasjaliku teabe määra kohta ÜRO agentuuride aruannetes projektide elluviimise kohta. Ainult juhul, kui ÜRO aruannetes ei ole esitatud piisavalt üksikasjalikku teavet, võimaldab finants- ja haldusraamistiku lepingu artikkel 2 komisjonil nõuda aruannete esitamist konkreetses vormis. Aruandluse alatöögrupp kohtus 2005. aasta märtsis ja detsembris ning kinnitas, et aruandluse vigade parandamiseks on vaja praktilisi suuniseid. |
| --- | --- |

8.27.

Alatöögrupi ülesandeks oli ka esitada suunised kokkulepitud üksikasjaliku teabe määra kohta ÜRO agentuuride aruannetes projektide elluviimise kohta. Ainult juhul, kui ÜRO aruannetes ei ole esitatud piisavalt üksikasjalikku teavet, võimaldab finants- ja haldusraamistiku lepingu artikkel 2 komisjonil nõuda aruannete esitamist konkreetses vormis. Aruandluse alatöögrupp kohtus 2005. aasta märtsis ja detsembris ning kinnitas, et aruandluse vigade parandamiseks on vaja praktilisi suuniseid.

Järeldus

| 8.28. | Komisjon arutleb ÜROga finants- ja haldusraamistiku lepingu raames mitmete kontrolli valdkondade üle. Tehakse lisatööd, et arendada selged suunised ja menetlused tugevdamaks komisjoni poolt rahastatud ÜRO projektide osas tehtud kontrollide antavat kinnitust (16). |
| --- | --- |

8.28.

Komisjon arutleb ÜROga finants- ja haldusraamistiku lepingu raames mitmete kontrolli valdkondade üle. Tehakse lisatööd, et arendada selged suunised ja menetlused tugevdamaks komisjoni poolt rahastatud ÜRO projektide osas tehtud kontrollide antavat kinnitust (16).

| 8.28. | Nagu kontrollikoda on tõdenud, keskendub komisjon partnerluse vaimust kantuna koos ÜROga mõlemale poolele vastuvõetavate lahenduste otsimisele kontrollikoja poolt viidatud valdkondades. |
| --- | --- |

8.28.

Nagu kontrollikoda on tõdenud, keskendub komisjon partnerluse vaimust kantuna koos ÜROga mõlemale poolele vastuvõetavate lahenduste otsimisele kontrollikoja poolt viidatud valdkondades.

FAFA töörühm on institutsiooniline foorum nende ja tulevikus esilekerkivate küsimuste lahendamiseks.

Eriaruanne nr 25/98 Euroopa Liidu Kesk- ja Ida-Euroopas ning uutes iseseisvunud riikides tuumaohutuse valdkonnas võetud meetmete kohta (aastatel 1990–1997)

Sissejuhatus

| 8.29. | 1998. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 25/98 PHARE ja TACIS programmide kaudu rahastatud tuumaohutustegevuse kohta (17). Aastaaruandes 2000. eelarveaasta kohta avaldas kontrollikoda aruande esimese järelkontrolli tulemused, järeldades järgmist: |
| --- | --- |

8.29.

1998. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 25/98 PHARE ja TACIS programmide kaudu rahastatud tuumaohutustegevuse kohta (17). Aastaaruandes 2000. eelarveaasta kohta avaldas kontrollikoda aruande esimese järelkontrolli tulemused, järeldades järgmist:

| a) | komisjon on oma strateegia määranud, kuid tulemusnäitajad tuumaohutusalaste edusammude mõõtmiseks puudusid; |
| --- | --- |

a)

komisjon on oma strateegia määranud, kuid tulemusnäitajad tuumaohutusalaste edusammude mõõtmiseks puudusid;

| b) | programmi juhtimiseks oli vaja piisavalt personali ja suurendada delegatsioonide osalust; |
| --- | --- |

b)

programmi juhtimiseks oli vaja piisavalt personali ja suurendada delegatsioonide osalust;

| c) | pakkumiskutsete ettevalmistamise suhtes tuleks kehtestada ranged ajapiirangud; |
| --- | --- |

c)

pakkumiskutsete ettevalmistamise suhtes tuleks kehtestada ranged ajapiirangud;

| d) | üldiselt tuleks sekkumiste suhtes kehtestada rangemad tingimused; |
| --- | --- |

d)

üldiselt tuleks sekkumiste suhtes kehtestada rangemad tingimused;

| e) | tuleb lahendada abisaajate piiratud omanikutunde, osavõtu ning projektidevahelise ebapiisava kooskõlastamisega seonduvad probleemid. |
| --- | --- |

e)

tuleb lahendada abisaajate piiratud omanikutunde, osavõtu ning projektidevahelise ebapiisava kooskõlastamisega seonduvad probleemid.

Hiljem, vastuses kontrollikoja algsele eriaruandele kiitis nõukogu (18) komisjoni võetud meetmed heaks ja märkis ära likvideerimata puudused.

| 8.30. | Teise järelkontrolli eesmärgiks oli hinnata, millisel määral kontrollikoja tähalepanekutega on tegeletud. Teine läbivaatamine piirdus programmi TACIS raames rahastatud tuumaohutusalaste sekkumistega Vene Föderatsioonis ja Ukrainas (v.a Tšernobõli tuumaelektrijaam). |
| --- | --- |

8.30.

Teise järelkontrolli eesmärgiks oli hinnata, millisel määral kontrollikoja tähalepanekutega on tegeletud. Teine läbivaatamine piirdus programmi TACIS raames rahastatud tuumaohutusalaste sekkumistega Vene Föderatsioonis ja Ukrainas (v.a Tšernobõli tuumaelektrijaam).

| 8.31. | Perioodil 1991–2000 ulatusid TACIS tuumaohutusprogrammidele eraldatud vahendid 774 miljoni euroni. Perioodil 2001–2005 eraldati 342 miljonit eurot (v.a Tsernobõli tuumaelektrijaamale eraldatud vahendid). |
| --- | --- |

8.31.

Perioodil 1991–2000 ulatusid TACIS tuumaohutusprogrammidele eraldatud vahendid 774 miljoni euroni. Perioodil 2001–2005 eraldati 342 miljonit eurot (v.a Tsernobõli tuumaelektrijaamale eraldatud vahendid).

Sekkumise strateegia määratletud, kuid mitte puudusteta

| 8.32. | Komisjon esitas oma uue tulevikus tuumaohutuse jaoks antava abi strateegia uutes iseseisvunud riikides ning Kesk- ja Ida-Euroopas nõukogule ja Euroopa Parlamendile septembris 2000 saadetud teatises (19). See strateegiadokument on ühtne ja terviklik. Selle rakendamisega kaasnesid siiski puudused. |
| --- | --- |

8.32.

Komisjon esitas oma uue tulevikus tuumaohutuse jaoks antava abi strateegia uutes iseseisvunud riikides ning Kesk- ja Ida-Euroopas nõukogule ja Euroopa Parlamendile septembris 2000 saadetud teatises (19). See strateegiadokument on ühtne ja terviklik. Selle rakendamisega kaasnesid siiski puudused.

| 8.32. | Sekkumisstrateegia rakendamisega seoses palume vaadata allpool toodud vastuseid. |
| --- | --- |

8.32.

Sekkumisstrateegia rakendamisega seoses palume vaadata allpool toodud vastuseid.

| 8.33. | Lääneliku ohutuskultuuri edendamine uute iseseisvunud riikide tuumaelektrijaamades on olnud kõikide TACIS sekkumiste põhieesmärgiks. Tuumaelektrijaamade tasemel on seda tehtud, pakkudes nii tarkvaraabi koha peal kui ka kaasaegseid seadmeid. Alates 2001. aastast on komisjon rakendanud uut kaheosalist lähemisviisi, kus tegelikud tuumajaamade parandamise projektid viiakse ellu alles pärast projekti planeerimise eelosa lõpetamist. 2005. aastal leidis kontrollikoda, et planeerimissüsteem oli hästi kavandatud ning heakskiidetud projektid olid asjakohased ja elluviidavad. |
| --- | --- |

8.33.

Lääneliku ohutuskultuuri edendamine uute iseseisvunud riikide tuumaelektrijaamades on olnud kõikide TACIS sekkumiste põhieesmärgiks. Tuumaelektrijaamade tasemel on seda tehtud, pakkudes nii tarkvaraabi koha peal kui ka kaasaegseid seadmeid. Alates 2001. aastast on komisjon rakendanud uut kaheosalist lähemisviisi, kus tegelikud tuumajaamade parandamise projektid viiakse ellu alles pärast projekti planeerimise eelosa lõpetamist. 2005. aastal leidis kontrollikoda, et planeerimissüsteem oli hästi kavandatud ning heakskiidetud projektid olid asjakohased ja elluviidavad.

| 8.34. | Vaatamata sellele, et EL on aidanud edendada ohutuskultuuri tuumaelektrijaamades, on alles hiljuti hakatud radioaktiivsete jäätmete käitlusele rohkem tähelepanu pöörama, olgugi et see on sekkumisstrateegia osa. 2005. aasta lõpus olid riiklikud jäätmekäitluse strateegiad mõlemas riigis varases arenguetapis ja alustatud oldi ainult piiratud arvu tuumaelektrijaamade radioaktiivsete jäätmete käitlusprojektiga, hoolimata küsimuse tähtsusest kõikidele osapooltele. |
| --- | --- |

8.34.

Vaatamata sellele, et EL on aidanud edendada ohutuskultuuri tuumaelektrijaamades, on alles hiljuti hakatud radioaktiivsete jäätmete käitlusele rohkem tähelepanu pöörama, olgugi et see on sekkumisstrateegia osa. 2005. aasta lõpus olid riiklikud jäätmekäitluse strateegiad mõlemas riigis varases arenguetapis ja alustatud oldi ainult piiratud arvu tuumaelektrijaamade radioaktiivsete jäätmete käitlusprojektiga, hoolimata küsimuse tähtsusest kõikidele osapooltele.

| 8.34. | Viimastel aastatel on suurenenud tähelepanu radioaktiivsete jäätmete käitlemisele suhtes, sest see on osa sekkumisstrateegiast. Radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks tuumaelektrijaamades on algatatud mitmeid programme, sest kõik osapooled omistavad küsimusele suurt tähtsust. |
| --- | --- |

8.34.

Viimastel aastatel on suurenenud tähelepanu radioaktiivsete jäätmete käitlemisele suhtes, sest see on osa sekkumisstrateegiast. Radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks tuumaelektrijaamades on algatatud mitmeid programme, sest kõik osapooled omistavad küsimusele suurt tähtsust.

| 8.35. | Rahvusvaheline Tuumaenergiaagentuur ja teised asutused on tuumaelektrijaamade jaoks kindlaks määranud tulemusnäitajad. Riiklikud reguleerivad asutused esitavad ohutusstandardite kohta Tuumaenergiaagentuurile iga-aastaseid üldiseid aruandeid. Nende teabe kohaselt on näitajad järk-järgult paranenud. Komisjonil on sellele teabele juurdepääs ning komisjoni hinnangu kohaselt puudub vajadus oma üldiste ohutusnäitajate väljaarendamiseks. |
| --- | --- |

8.35.

Rahvusvaheline Tuumaenergiaagentuur ja teised asutused on tuumaelektrijaamade jaoks kindlaks määranud tulemusnäitajad. Riiklikud reguleerivad asutused esitavad ohutusstandardite kohta Tuumaenergiaagentuurile iga-aastaseid üldiseid aruandeid. Nende teabe kohaselt on näitajad järk-järgult paranenud. Komisjonil on sellele teabele juurdepääs ning komisjoni hinnangu kohaselt puudub vajadus oma üldiste ohutusnäitajate väljaarendamiseks.

| 8.36. | Komisjon peaks siiski suutma TACIS kulude mõjusust kontrollida. Isegi 2005. aasta lõpus ei olnud komisjonil võimalik määrata TACIS programmile toetust, et parandada üksikute tuumaelektrijaamade turvalisust. Komisjon ei saa tuumaelektrijaamadelt ega oma tehnilise abi meeskondadelt teavet. Sellistes oludes on raske (kui mitte võimatu) ratsionaalselt tulevikus selles valdkonnas tehtavateks kulutusteks eesmärke kehtestada ning kavandada meetmeid ja võimalikku lõpetamise strateegiat. |
| --- | --- |

8.36.

Komisjon peaks siiski suutma TACIS kulude mõjusust kontrollida. Isegi 2005. aasta lõpus ei olnud komisjonil võimalik määrata TACIS programmile toetust, et parandada üksikute tuumaelektrijaamade turvalisust. Komisjon ei saa tuumaelektrijaamadelt ega oma tehnilise abi meeskondadelt teavet. Sellistes oludes on raske (kui mitte võimatu) ratsionaalselt tulevikus selles valdkonnas tehtavateks kulutusteks eesmärke kehtestada ning kavandada meetmeid ja võimalikku lõpetamise strateegiat.

| 8.36. | 2006. aastal alustati mõju analüüsimise eesmärgil kõigi kohapealsete abiprojektide hindamist. |
| --- | --- |

8.36.

2006. aastal alustati mõju analüüsimise eesmärgil kõigi kohapealsete abiprojektide hindamist.

Et kehtestada selles valdkonnas tulevased kulueesmärgid ja et kavandada tulevast tegevust, käivitatakse koos Viinis asuva Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga algatus, mille tulemuseks peaks olema üldine ühishinnang Ukraina ja Venemaa VVER-tüüpi reaktorite praegusele ohutustasemele.

Personali ja programmide juhtimine on paranenud

| 8.37. | Oma kesktalituste tasemel on komisjon tugevdanud üksust, kes vastutab TACIS tuumaohutusprogrammi operatiivjuhtimise eest, suurendades alalise tööjõu kasutamist 50 % võrra. Komisjon on programmijuhtimisse kaasanud ka Teadusuuringute Ühiskeskuse energiainstituudi teenused. |
| --- | --- |

8.37.

Oma kesktalituste tasemel on komisjon tugevdanud üksust, kes vastutab TACIS tuumaohutusprogrammi operatiivjuhtimise eest, suurendades alalise tööjõu kasutamist 50 % võrra. Komisjon on programmijuhtimisse kaasanud ka Teadusuuringute Ühiskeskuse energiainstituudi teenused.

| 8.38. | Moskvas ja Kiievis kaasas komisjon programmitöösse ja selle elluviimisesse oma delegatsioonid. 2004. aasta lõpus loodi Kiievis ühine toetamisasutus, et toetada abisaajaid organisatsioone ja komisjoni. See sarnaneb ühisele 1997. aastal rajatud juhtimisüksusele Moskvas ja on, nagu allpool selgitatud, aidanud muuta tuumaohutuse alaseid sekkumisi tõhusamaks ja mõjusamaks. Komisjon ei ole siiski piisavalt määratlenud delegatsioonide ja toetamisasutuste rolli, ülesandeid ja volitusi. |
| --- | --- |

8.38.

Moskvas ja Kiievis kaasas komisjon programmitöösse ja selle elluviimisesse oma delegatsioonid. 2004. aasta lõpus loodi Kiievis ühine toetamisasutus, et toetada abisaajaid organisatsioone ja komisjoni. See sarnaneb ühisele 1997. aastal rajatud juhtimisüksusele Moskvas ja on, nagu allpool selgitatud, aidanud muuta tuumaohutuse alaseid sekkumisi tõhusamaks ja mõjusamaks. Komisjon ei ole siiski piisavalt määratlenud delegatsioonide ja toetamisasutuste rolli, ülesandeid ja volitusi.

| 8.38. | Tsentraliseeritud programmijuhtimise tõttu on delegatsiooni kaasatus olnud piiratud. Kui tuumaohutuses peaks delegeerimine rakenduma ja kui see on kooskõlas tuumaohutuse parandamise ja parema programmijuhtimise saavutamise eesmärgiga, määratletakse vastavalt ka delegatsioonide ja toetusüksuste roll, ülesanded ja pädevus. |
| --- | --- |

8.38.

Tsentraliseeritud programmijuhtimise tõttu on delegatsiooni kaasatus olnud piiratud. Kui tuumaohutuses peaks delegeerimine rakenduma ja kui see on kooskõlas tuumaohutuse parandamise ja parema programmijuhtimise saavutamise eesmärgiga, määratletakse vastavalt ka delegatsioonide ja toetusüksuste roll, ülesanded ja pädevus.

Projektide elluviimine on paranenud, kuid mõned probleemid püsivad

| 8.39. | Kumulatiivne summa, mille osas lepinguid ei oldud sõlmitud, (20) püsis 2002. aasta lõpuni stabiilsena, mil see oli 168 miljonit eurot, 2004. aasta lõpus vähendati seda kuni 108 miljoni euroni. Keskmine aeg, mis kulus lepingu allkirjastamiseni vähenes 700 päevalt 2000. aastal 200 päevale 2005. aastal. |
| --- | --- |

8.39.

Kumulatiivne summa, mille osas lepinguid ei oldud sõlmitud, (20) püsis 2002. aasta lõpuni stabiilsena, mil see oli 168 miljonit eurot, 2004. aasta lõpus vähendati seda kuni 108 miljoni euroni. Keskmine aeg, mis kulus lepingu allkirjastamiseni vähenes 700 päevalt 2000. aastal 200 päevale 2005. aastal.

| 8.40. | Kogu projekti elluviimise jooksul tekib endiselt viivitusi. Komisjon ei ole kõigile sellega seotud osapooltele rangeid tähtaegu kehtestanud. Komisjoni statistika näitab, et viivitusi põhjustasid enamasti abisaaja organisatsioonide pikad käsitlemisajad. Finantsmääruses sätestatud n + 3 reegel (21) innustab siiski kõiki huvirühmi tegutsema kiiremini. |
| --- | --- |

8.40.

Kogu projekti elluviimise jooksul tekib endiselt viivitusi. Komisjon ei ole kõigile sellega seotud osapooltele rangeid tähtaegu kehtestanud. Komisjoni statistika näitab, et viivitusi põhjustasid enamasti abisaaja organisatsioonide pikad käsitlemisajad. Finantsmääruses sätestatud n + 3 reegel (21) innustab siiski kõiki huvirühmi tegutsema kiiremini.

| 8.40. | Tuumaohutusprojektide keerukusest tingitult võib projekti rakendamisel ette tulla viivitusi. Komisjon on hoidunud kehtestamast asjaomastele osapooltele rangeid piiranguid, sest projektide elluviimisel on esmatähtis tuumaohutuse parandamine, mistõttu viivitusi ei vaadelda nii rangelt. Kuid samme astutakse ka viivituste vältimiseks; komisjon teostab järelevalvet projektipartnerite (lepinguosalised, abisaajad ja tellijad) üle, et tagada tõhususe kõrgeim aste ja parimad tulemused. |
| --- | --- |

8.40.

Tuumaohutusprojektide keerukusest tingitult võib projekti rakendamisel ette tulla viivitusi. Komisjon on hoidunud kehtestamast asjaomastele osapooltele rangeid piiranguid, sest projektide elluviimisel on esmatähtis tuumaohutuse parandamine, mistõttu viivitusi ei vaadelda nii rangelt. Kuid samme astutakse ka viivituste vältimiseks; komisjon teostab järelevalvet projektipartnerite (lepinguosalised, abisaajad ja tellijad) üle, et tagada tõhususe kõrgeim aste ja parimad tulemused.

| 8.41. | Seadmete hangetega seonduvad probleemid põhjustasid tuumaelektrijaamade projektide puhul endiselt väga pikki viivitusi (mõnel juhul kuni neli aastat). Need hõlmasid tehniliste kirjelduste ülesehitust ja tunnustamist (punkti 8.29 alapunkt a), hankementlusi, mida paljud ja tihti kogenematud osalejad hindasid keerulisteks ja vähepaindlikeks (punkti 8.29 alapunkt b), ja piiratud konkurentsi, mida põhjustas väga spetsiifiline tehnoloogia ja väike võimalike tarnijate arv (punkti 8.29 alapunkt c). |
| --- | --- |

8.41.

Seadmete hangetega seonduvad probleemid põhjustasid tuumaelektrijaamade projektide puhul endiselt väga pikki viivitusi (mõnel juhul kuni neli aastat). Need hõlmasid tehniliste kirjelduste ülesehitust ja tunnustamist (punkti 8.29 alapunkt a), hankementlusi, mida paljud ja tihti kogenematud osalejad hindasid keerulisteks ja vähepaindlikeks (punkti 8.29 alapunkt b), ja piiratud konkurentsi, mida põhjustas väga spetsiifiline tehnoloogia ja väike võimalike tarnijate arv (punkti 8.29 alapunkt c).

| 8.41. | Tehnilise keerukuse tõttu võetakse otsus iga tööstusliku projekti (elektrijaama parandamise projekt, PIP) kohta vastu alles pärast eelprojekti (elektrijaama ettevalmistamise projekt, PPP) teostamist. Elektrijaama ettevalmistamise projekt võimaldab kindlaks määrata ülesanded ja tingimused, millest järgmises etapis saavad elektrijaama parandamise projekti alused. Sellised ettevalmistavad etapid on väga vajalikud, et tagada põhjalikult väljatöötatud määratlus ja suurima ohutuse saavutamiseks vajalik litsentsimistegevus. |
| --- | --- |

8.41.

Tehnilise keerukuse tõttu võetakse otsus iga tööstusliku projekti (elektrijaama parandamise projekt, PIP) kohta vastu alles pärast eelprojekti (elektrijaama ettevalmistamise projekt, PPP) teostamist. Elektrijaama ettevalmistamise projekt võimaldab kindlaks määrata ülesanded ja tingimused, millest järgmises etapis saavad elektrijaama parandamise projekti alused. Sellised ettevalmistavad etapid on väga vajalikud, et tagada põhjalikult väljatöötatud määratlus ja suurima ohutuse saavutamiseks vajalik litsentsimistegevus.

| 8.42. | Kontrollikoda ei leidnud, et läbivaadatud 2005. aasta tarne- ja teenuslepingute osas oleks eeskirju rikutud. Siiski püsisid imporditud või koha pealt ostetud seadmete käibemaksu vabastuse probleemid. |
| --- | --- |

8.42.

Kontrollikoda ei leidnud, et läbivaadatud 2005. aasta tarne- ja teenuslepingute osas oleks eeskirju rikutud. Siiski püsisid imporditud või koha pealt ostetud seadmete käibemaksu vabastuse probleemid.

| 8.42. | Komisjon on teadlik püsivatest probleemidest TACISe määruses sätestatud käibemaksuvabastuse eeskirjadest kinnipidamisel toetust saavate riikide ametiasutustes. Seda probleemi rõhutatakse korrapäraselt poliitilisel tasandil, kuid seni edutult. |
| --- | --- |

8.42.

Komisjon on teadlik püsivatest probleemidest TACISe määruses sätestatud käibemaksuvabastuse eeskirjadest kinnipidamisel toetust saavate riikide ametiasutustes. Seda probleemi rõhutatakse korrapäraselt poliitilisel tasandil, kuid seni edutult.

Abisaajate kaasamine on vähesel määral paranenud

| 8.43. | Venemaa ja Ukraina tuumaohutusasutuste ülesehitust ja haldussuutlikkust on kesktasemel tugevdatud. 2005. aastal väljendasid mõlema riigi ametiasutused rahulolu oma osavõtu suhtes TACIS meetmete kavandamisel ja elluviimisel. |
| --- | --- |

8.43.

Venemaa ja Ukraina tuumaohutusasutuste ülesehitust ja haldussuutlikkust on kesktasemel tugevdatud. 2005. aastal väljendasid mõlema riigi ametiasutused rahulolu oma osavõtu suhtes TACIS meetmete kavandamisel ja elluviimisel.

| 8.44. | Koha peal tegutsevad lääne eksperdid ja tuumaelektrijaamade esindajad rõhutasid oma üldiselt paranenud koostööd. Omanikutunne projektide suhtes ja turvameetmete rakendamine tuumaelektrijaamades on olnud rahuldavad. Ettevõtete, st tuumaelektrijaamade omanike kesktasandil ei võetud aktiivselt osa projektitulemuste levitamisest ega taaskasutamisest. |
| --- | --- |

8.44.

Koha peal tegutsevad lääne eksperdid ja tuumaelektrijaamade esindajad rõhutasid oma üldiselt paranenud koostööd. Omanikutunne projektide suhtes ja turvameetmete rakendamine tuumaelektrijaamades on olnud rahuldavad. Ettevõtete, st tuumaelektrijaamade omanike kesktasandil ei võetud aktiivselt osa projektitulemuste levitamisest ega taaskasutamisest.

| 8.44. | Komisjon on Teadusuuringute Ühiskeskuse – IE Petteni toetusel välja töötanud kaks projekti (üks Venemaa ja hiljuti ka Ukraina jaoks), mis on pühendatud peamiste projektide tulemuste levitamisele lõppkasutajate (tuumaelektrijaamade ja instituutide) seas. |
| --- | --- |

8.44.

Komisjon on Teadusuuringute Ühiskeskuse – IE Petteni toetusel välja töötanud kaks projekti (üks Venemaa ja hiljuti ka Ukraina jaoks), mis on pühendatud peamiste projektide tulemuste levitamisele lõppkasutajate (tuumaelektrijaamade ja instituutide) seas.

Järgmises programmis on peamised jõupingutused suunatud ohutuskultuuri parandamisele toetust saavates riikides (Venemaal ja Ukrainas). See hõlmab parimate tavade levitamist ja projektide tulemuste lõppkasutajani (tuumaelektrijaam) viimiseks vajalikke meetmeid.

| 8.45. | Hoolimata positiivsetest arengutest osutus soovitud teabe ja andmete saamine Venemaa ja Ukraina ametiasutustelt tuumaelektrijaamade konstruktsiooniparameetrite kohta endiselt keeruliseks. |
| --- | --- |

8.45.

Hoolimata positiivsetest arengutest osutus soovitud teabe ja andmete saamine Venemaa ja Ukraina ametiasutustelt tuumaelektrijaamade konstruktsiooniparameetrite kohta endiselt keeruliseks.

Järeldus ja soovitused

| 8.46. | Komisjon on alates 2000. aastast teinud tuumaohutusprogrammide juhtimisel suuri edusamme. Et programmi mõjusust veelgi parandada, soovitab kontrollikoda komisjonil tõhustada järgmist: |
| --- | --- |

8.46.

Komisjon on alates 2000. aastast teinud tuumaohutusprogrammide juhtimisel suuri edusamme. Et programmi mõjusust veelgi parandada, soovitab kontrollikoda komisjonil tõhustada järgmist:

| 8.46. | Komisjon edendab jätkuvalt järgmist: |
| --- | --- |

8.46.

Komisjon edendab jätkuvalt järgmist:

| a) | sekkumisstrateegia rakendamine: |
| --- | --- |

a)

sekkumisstrateegia rakendamine:

| a) | oma sekkumisstrateegia rakendamist: |
| --- | --- |

a)

oma sekkumisstrateegia rakendamist:

| | i) | arendada välja TACIS tuumaohutusprogrammi mõjususe mõõtmissüsteem üksikute tuumaelektrijaamade tasemel ja kehtestada uueks programmitöö perioodiks kontrollitavad eesmärgid; |
| --- | --- | --- |

i)

arendada välja TACIS tuumaohutusprogrammi mõjususe mõõtmissüsteem üksikute tuumaelektrijaamade tasemel ja kehtestada uueks programmitöö perioodiks kontrollitavad eesmärgid;

| | i) | komisjon töötab meetodi kallal, millega saaks mõõta TACISe projektide mõju konkreetsete tuumaelektrijaamade tasandil ja levitada seda kogu tuumaenergiasektoris. Need jõupingutused tuleb ellu viia järgmise programmi varajases järgus; |
| --- | --- | --- |

i)

komisjon töötab meetodi kallal, millega saaks mõõta TACISe projektide mõju konkreetsete tuumaelektrijaamade tasandil ja levitada seda kogu tuumaenergiasektoris. Need jõupingutused tuleb ellu viia järgmise programmi varajases järgus;

| | ii) | suurendada jõupingutusi projektide määratlemisel ja elluviimisel ka radioaktiivsete jäätmete valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

ii)

suurendada jõupingutusi projektide määratlemisel ja elluviimisel ka radioaktiivsete jäätmete valdkonnas;

| | ii) | komisjon arendab koos abisaajatega lisaprojekte radioaktiivsete jäätmete valdkonnas, pidades silmas tähtsaimaid prioriteete; |
| --- | --- | --- |

ii)

komisjon arendab koos abisaajatega lisaprojekte radioaktiivsete jäätmete valdkonnas, pidades silmas tähtsaimaid prioriteete;

| | iii) | kasutada projektitulemuste levitamisel ja taaskasutamisel kogu ettevõtet hõlmavat lähenemist; |
| --- | --- | --- |

iii)

kasutada projektitulemuste levitamisel ja taaskasutamisel kogu ettevõtet hõlmavat lähenemist;

| | iii) | komisjoni eesmärk on rakendada projekte, millel on suurim mõju abisaajatele ja lõppkasutajatele tehnilisel, juhtimis- ja rahanduslikul tasandil, kuid ta ei sea seda tingimuseks; |
| --- | --- | --- |

iii)

komisjoni eesmärk on rakendada projekte, millel on suurim mõju abisaajatele ja lõppkasutajatele tehnilisel, juhtimis- ja rahanduslikul tasandil, kuid ta ei sea seda tingimuseks;

| b) | programmi juhtimine: |
| --- | --- |

b)

programmi juhtimine:

| b) | projektijuhtimist: |
| --- | --- |

b)

projektijuhtimist:

| | i) | suurendada delegatsioonide osalust, eraldada piisavalt personali ja määrata nende kohustused; |
| --- | --- | --- |

i)

suurendada delegatsioonide osalust, eraldada piisavalt personali ja määrata nende kohustused;

| | i) | komisjon uurib delegatsioonide aktiivsema kaasamise võimalusi, sealhulgas asjakohaste inimressursside eraldamine ja nende kohustuste määratlemine, juhul kui see on kooskõlas tuumaohutuse parandamise ja parema programmijuhtimise eesmärgiga; |
| --- | --- | --- |

i)

komisjon uurib delegatsioonide aktiivsema kaasamise võimalusi, sealhulgas asjakohaste inimressursside eraldamine ja nende kohustuste määratlemine, juhul kui see on kooskõlas tuumaohutuse parandamise ja parema programmijuhtimise eesmärgiga;

| | ii) | kaaluda võimalust teha edasine rahastamine sõltuvaks abisaajate lepinguliste kohustuste täitmisest; |
| --- | --- | --- |

ii)

kaaluda võimalust teha edasine rahastamine sõltuvaks abisaajate lepinguliste kohustuste täitmisest;

| | ii) | komisjon jätkab toetust saavatelt riikidelt lepingukohustuste täitmise nõudmist; |
| --- | --- | --- |

ii)

komisjon jätkab toetust saavatelt riikidelt lepingukohustuste täitmise nõudmist;

| | iii) | analüüsida üksikasjalikult kogu teenuste hankimise protsessi ja rakendada selle tõhustamiseks kontrollitud parimaid lahendusi, näiteks kaasrahastamist. |
| --- | --- | --- |

iii)

analüüsida üksikasjalikult kogu teenuste hankimise protsessi ja rakendada selle tõhustamiseks kontrollitud parimaid lahendusi, näiteks kaasrahastamist.

| | iii) | komisjon vaatab läbi kogu varustushangete protsessi, pidades silmas, et see ei tohiks sattuda vastuollu eesmärgiga, milleks on tuumaohutuse parandamine, ja peaks pakkuma paremaid projektijuhtimistingimusi. |
| --- | --- | --- |

iii)

komisjon vaatab läbi kogu varustushangete protsessi, pidades silmas, et see ei tohiks sattuda vastuollu eesmärgiga, milleks on tuumaohutuse parandamine, ja peaks pakkuma paremaid projektijuhtimistingimusi.

PÄRAST VIIMAST AASTAARUANNET AVALDATUD ERIARUANDED

| 8.47. | Kontrollikoda on viimase 12 kuu jooksul avaldanud seoses välistegevusega neli eriaruannet, mis käsitlevad järgmist: |
| --- | --- |

8.47.

Kontrollikoda on viimase 12 kuu jooksul avaldanud seoses välistegevusega neli eriaruannet, mis käsitlevad järgmist:

| a) | programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemusi (eriaruanne nr 2/2006); |
| --- | --- |

a)

programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemusi (eriaruanne nr 2/2006);

| b) | Euroopa Komisjoni humanitaarabi tsunami ohvritele (eriaruanne nr 3/2006); |
| --- | --- |

b)

Euroopa Komisjoni humanitaarabi tsunami ohvritele (eriaruanne nr 3/2006);

| c) | MEDA programmi (eriaruanne nr 5/2006); |
| --- | --- |

c)

MEDA programmi (eriaruanne nr 5/2006);

| d) | komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspekte (eriaruanne nr 6/2006). |
| --- | --- |

d)

komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspekte (eriaruanne nr 6/2006).

Need asuvad kontrollikoja veebilehel (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Euroopa arengufondidest rahastatava abi kohta esitatakse eraldi aruanne, kuna seda ei rahastata üldeelarvest.

(2)  CARDS programm edendab stabiilsust ja rahu Lääne-Balkani riikides.

(3)  Rohkem kui 60 % CARDS 2005. aasta kulukohustustest.

(4)  Külastati järgmisi delegatsioone: Albaania, Kolumbia, Horvaatia, India, Gruusia ja Liibanon.

(5)  Punkt 7.17.

(6)  Vt 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 7.21.

(7)  Vt 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 7.19.

(8)  Vt eriaruande nr 3/2006 (komisjoni humanitaarabi kohta tsunami ohvritele) punkt 37.

(9)  Kaheksa osa on: Aasia ja Kesk-Aasia; Euroopa, Vahemere lõunaosa riigid, Lähis-Ida ja Euroopa naaberluse poliitika; Ladina-Ameerika.

(10)  Enamus elemente toimib, kuid mõned vajavad veel parandamist.

(11)  Siseaudit keskendus süsteemianalüüsile ega ole veel kontrollinud süsteeme, humanitaarabi peadirektoraadi puhul algas süsteemide kontroll 2005. aastal ja lõpetatakse komisjoni andmetel 2006. aasta jooksul.

(12)  Rakendusorganisatsioonide algatatud välisauditite puhul tuleb teha edusamme, komisjoni poolt kasutusele võetud uued meetmed peaksid 2006. aastal mõju avaldama.

(13)  Aastaaruannetes 2001. ja 2004. eelarveaasta kohta kirjeldati kontrollikoja raskusi juurdepääsul ÜRO allasutuste teabele. Aastaaruandes 2004. eelarveaasta kohta soovitati komisjonil ÜRO allasutustele selgitada kontrollikoja juurdepääsuõigust nende poolt juhitud projektidele. 2005. aastal ei olnud kontrollikoja audititöö kinnitava avalduse jaoks valitud ühtki ÜRO allasutust.

(14)  ELi 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmist käsitlevas aruandes sisalduva resolutsiooni punkt 171 A6–0108/2006.

(15)  Finants- ja haldusraamistiku lepingu artikli 13 kohaselt kohtub töögrupp vähemalt korra aastas, et edendada korrapärast teabevahetust kõikide lepingu üle tekkivate küsimuste kohta.

(16)  Pärast esialgset keeldumist tagati ÜRO projekti puhul Indoneesias humanitaarabi peadirektoraadile juurdepääs 2005. aastal pärast finants- ja haldusraamistiku lepingu nõuetekohast rakendamist.

(17)  EÜT C 35, 9.2.1999.

(18)  Nõukogu soovitus 2000. aasta eelarve täitmise kinnitamise kohta.

(19)  KOM(2000) 493 lõplik.

(20)  RAC (reste à contracter).

(21)  Nõukogu 15. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 166 lõige 2: osutatud rahastamiskokkulepped abi saavate kolmandate riikidega sõlmitakse hiljemalt aasta n + 1 31. detsembril, kusjuures aasta n on eelarvelise kulukohustuse võtmise aasta. Individuaallepingud, millega selliseid rahastamiskokkuleppeid rakendatakse, sõlmitakse hiljemalt kolme aasta möödudes eelarvelise kulukohustuse võtmise päevast. Auditeerimist ja hindamist käsitlevad individuaallepingud võib sõlmida hiljem.

---

9. PEATÜKK

Ühinemiseelne strateegia

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Auditi ulatus

Auditi leiud

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Järeldused ja soovitused

Pärast viimast aastaaruannet avaldatud eriaruanded

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 9.1. | Aastaaruande käesolev peatükk käsitleb finantsperspektiivi 7. rubriiki, mis hõlmab assigneeringuid ühinemiseelseteks rahastamisvahenditeks (Phare, ISPA ja Sapard) Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikidele (1) ning Türgi ühinemiseelsele abiprogrammile. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

9.1.

Aastaaruande käesolev peatükk käsitleb finantsperspektiivi 7. rubriiki, mis hõlmab assigneeringuid ühinemiseelseteks rahastamisvahenditeks (Phare, ISPA ja Sapard) Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikidele (1) ning Türgi ühinemiseelsele abiprogrammile.

| 9.2. | Phare programmi (2) ja ühinemiseelset abiprogrammi Türgile (3) juhib laienemise peadirektoraat. Nende ühinemiseelsete programmidega toetatakse institutsioonide ülesehitamist ja investeeringuid. ISPA (4) loodi ühinemisele kaasaaitamiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas ning seda juhib regionaalarengu peadirektoraat. Programmi Sapard (5) viiakse ellu põllumajanduse peadirektoraadi vastutusel ja selle eesmärk on aidata abisaajariikidel toime tulla põllumajandussektori ja maapiirkondade strukturaalse kohandamise probleemidega ning aidata kaasa ühise põllumajanduspoliitika rakendamisele. |
| --- | --- |

9.2.

Phare programmi (2) ja ühinemiseelset abiprogrammi Türgile (3) juhib laienemise peadirektoraat. Nende ühinemiseelsete programmidega toetatakse institutsioonide ülesehitamist ja investeeringuid. ISPA (4) loodi ühinemisele kaasaaitamiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas ning seda juhib regionaalarengu peadirektoraat. Programmi Sapard (5) viiakse ellu põllumajanduse peadirektoraadi vastutusel ja selle eesmärk on aidata abisaajariikidel toime tulla põllumajandussektori ja maapiirkondade strukturaalse kohandamise probleemidega ning aidata kaasa ühise põllumajanduspoliitika rakendamisele.

| 9.3. | Phare, Türgi ja ISPA programme ning projekte rakendatakse põhiliselt detsentraliseeritud rakendussüsteemi (DIS) kaudu koos hangete ja lepingute sõlmimise otsuste eelkontrolliga, mida teostavad komisjoni delegatsioonid, või laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi EDIS kaudu, mille puhul komisjon ei teosta pakkumiste ja lepingute sõlmimise eelkontrolli (6) Detsentraliseeritud juhtimise puhul maksavad töövõtjatele ja abisaajatele siseriiklikud asutused ning komisjon teostab järelkontrolli. |
| --- | --- |

9.3.

Phare, Türgi ja ISPA programme ning projekte rakendatakse põhiliselt detsentraliseeritud rakendussüsteemi (DIS) kaudu koos hangete ja lepingute sõlmimise otsuste eelkontrolliga, mida teostavad komisjoni delegatsioonid, või laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi EDIS kaudu, mille puhul komisjon ei teosta pakkumiste ja lepingute sõlmimise eelkontrolli (6) Detsentraliseeritud juhtimise puhul maksavad töövõtjatele ja abisaajatele siseriiklikud asutused ning komisjon teostab järelkontrolli.

| 9.4. | Sapardit rakendatakse samuti detsentraliseeritult, kuid ilma komisjoni eelneva heakskiiduta projekti valiku, pakkumise ja tellimise osas. Enda hinnangutele tuginedes on komisjon andnud volitused programmi juhtimiseks igale abisaajariigile. Rakendamis- ja maksefunktsioonid on volitatud makseasutustel, kes hüvitavad abisaajatele tehtud kulutused. Iga makseasutus peab komisjonile igal aastal esitama tõendi oma raamatupidamisarvestuse kohta ja sõltumatu sertifitseerimisasutuse auditiaruande. Komisjon kontrollib, kas süsteemid on asjakohased ja toimivad vastavalt kavandatule ning viib eelarveaasta lõpus läbi raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise. |
| --- | --- |

9.4.

Sapardit rakendatakse samuti detsentraliseeritult, kuid ilma komisjoni eelneva heakskiiduta projekti valiku, pakkumise ja tellimise osas. Enda hinnangutele tuginedes on komisjon andnud volitused programmi juhtimiseks igale abisaajariigile. Rakendamis- ja maksefunktsioonid on volitatud makseasutustel, kes hüvitavad abisaajatele tehtud kulutused. Iga makseasutus peab komisjonile igal aastal esitama tõendi oma raamatupidamisarvestuse kohta ja sõltumatu sertifitseerimisasutuse auditiaruande. Komisjon kontrollib, kas süsteemid on asjakohased ja toimivad vastavalt kavandatule ning viib eelarveaasta lõpus läbi raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise.

| 9.5. | 2005. aastal ulatusid ühinemiseelsete programmide maksed 2 985 miljoni euroni.
  Diagrammil 9.1
  on toodud 2005. aastal ette nähtud ja kulutatud rahaliste vahendite jagunemine. Kaheksa Kesk- ja Ida-Euroopa riigi osas, kes liitusid 2004. aastal, ei kavandatud peale ühinemist uusi kulusid (v.a Sapardi programm, kus võeti kulukohustusi kuni 2004. aasta lõpuni), ehkki makseid tehakse vähemalt 2006. aastani. Nende riikide endisi ISPA projekte käsitletakse ühtekuuluvusfondi projektidena. |
| --- | --- |

9.5.

2005. aastal ulatusid ühinemiseelsete programmide maksed 2 985 miljoni euroni.
  Diagrammil 9.1
  on toodud 2005. aastal ette nähtud ja kulutatud rahaliste vahendite jagunemine. Kaheksa Kesk- ja Ida-Euroopa riigi osas, kes liitusid 2004. aastal, ei kavandatud peale ühinemist uusi kulusid (v.a Sapardi programm, kus võeti kulukohustusi kuni 2004. aasta lõpuni), ehkki makseid tehakse vähemalt 2006. aastani. Nende riikide endisi ISPA projekte käsitletakse ühtekuuluvusfondi projektidena.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

| 9.6. | Phare ja Türgi programmide osas viis kontrollikoda läbi: |
| --- | --- |

9.6.

Phare ja Türgi programmide osas viis kontrollikoda läbi:

| a) | põhjalikud testid tsentraalse juhtimise alusel teostatud tehingute osas komisjonis (8 makset) ja detsentraliseeritud juhtimise alusel teostatud tehingute osas Bulgaarias, Rumeenias ja Türgis (26 eraldi pakkumist ja 13 projekti 39 makset); |
| --- | --- |

a)

põhjalikud testid tsentraalse juhtimise alusel teostatud tehingute osas komisjonis (8 makset) ja detsentraliseeritud juhtimise alusel teostatud tehingute osas Bulgaarias, Rumeenias ja Türgis (26 eraldi pakkumist ja 13 projekti 39 makset);

Image

Image

| b) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise, pöörates erilist tähelepanu riiklike kaasfinantseerimislepingute kontrollimiseks mõeldud süsteemide toimimisele (11 Bulgaarias, Lätis, Poolas, Rumeenias ja Slovakkias testitud projekti), EDISe alusel kasutatavale hankesüsteemile (13 Lätis, Poolas ja Slovakkias testitud pakkumist) ning detsentraliseeritud juhtimisele Horvaatias (7). |
| --- | --- |

b)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise, pöörates erilist tähelepanu riiklike kaasfinantseerimislepingute kontrollimiseks mõeldud süsteemide toimimisele (11 Bulgaarias, Lätis, Poolas, Rumeenias ja Slovakkias testitud projekti), EDISe alusel kasutatavale hankesüsteemile (13 Lätis, Poolas ja Slovakkias testitud pakkumist) ning detsentraliseeritud juhtimisele Horvaatias (7).

| 9.7. | ISPA osas viis kontrollikoda komisjonis läbi piiratud kontrolli, mis hõlmas peamiselt komisjoni tegevuste kontrollimist seoses ühe kandidaatriigi (Horvaatia) ja liituvate riikide (Bulgaaria ja Rumeenia) juhtimis- ja kontrollisüsteemidega, keskendudes ka EDISe arengule viimatimainitud riikides. Auditiga ei kontrollitud konkreetseid tehinguid. |
| --- | --- |

9.7.

ISPA osas viis kontrollikoda komisjonis läbi piiratud kontrolli, mis hõlmas peamiselt komisjoni tegevuste kontrollimist seoses ühe kandidaatriigi (Horvaatia) ja liituvate riikide (Bulgaaria ja Rumeenia) juhtimis- ja kontrollisüsteemidega, keskendudes ka EDISe arengule viimatimainitud riikides. Auditiga ei kontrollitud konkreetseid tehinguid.

| 9.8. | Sapardi osas koosnes kontrollikoja audit kontrollide ja tehingute testidest Bulgaarias ja Rumeenias, hõlmates viit kummaski riigis rakendatud projekti ja peamisi auditi läbiviimise ajal rakendatud meetmeid. Auditid sisaldasid projektidokumentide kontrollimist vastavates makseasutustes ning projektide seaduslikkuse ja korrektsuse kohapealset kontrolli. Audit hõlmas ka hinnangu andmist järelevalve- ja kontrollisüsteemidele, sealhulgas sertifitseerimisasutuse aruannete komisjonipoolsele kontrollile. |
| --- | --- |

9.8.

Sapardi osas koosnes kontrollikoja audit kontrollide ja tehingute testidest Bulgaarias ja Rumeenias, hõlmates viit kummaski riigis rakendatud projekti ja peamisi auditi läbiviimise ajal rakendatud meetmeid. Auditid sisaldasid projektidokumentide kontrollimist vastavates makseasutustes ning projektide seaduslikkuse ja korrektsuse kohapealset kontrolli. Audit hõlmas ka hinnangu andmist järelevalve- ja kontrollisüsteemidele, sealhulgas sertifitseerimisasutuse aruannete komisjonipoolsele kontrollile.

Auditi leiud

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 9.9. | Phare ja Türgi programmide osas ei esinenud kontrollikoja testitud tehingutes olulisi vigu. Phare programmi osas tuvastas kontrollikoda aga riikliku paralleelse kaasfinantseerimisena deklareeritud kulude hulgas abikõlbmatuid kulusid, peamiselt käibemaksu, samuti väljaspool abikõlblikkusperioodi tehtud kulutusi. Seoses komisjoni vastusega kordab kontrollikoda, et käibemaksu aktsepteerimine laienemise peadirektoraadi poolt abikõlbliku kuluna paralleelse kaasfinantseerimise alusel ei ole õiguslikult põhjendatud. Phare määruse kohaselt ei kuulu käibemaks ühendusepoolse rahastamise alla, seega oleks käibemaksu arvamine kaasfinantseerimiseks kõlblike kulude alla määruse põhimõttega vastuolus (8). |
| --- | --- |

9.9.

Phare ja Türgi programmide osas ei esinenud kontrollikoja testitud tehingutes olulisi vigu. Phare programmi osas tuvastas kontrollikoda aga riikliku paralleelse kaasfinantseerimisena deklareeritud kulude hulgas abikõlbmatuid kulusid, peamiselt käibemaksu, samuti väljaspool abikõlblikkusperioodi tehtud kulutusi. Seoses komisjoni vastusega kordab kontrollikoda, et käibemaksu aktsepteerimine laienemise peadirektoraadi poolt abikõlbliku kuluna paralleelse kaasfinantseerimise alusel ei ole õiguslikult põhjendatud. Phare määruse kohaselt ei kuulu käibemaks ühendusepoolse rahastamise alla, seega oleks käibemaksu arvamine kaasfinantseerimiseks kõlblike kulude alla määruse põhimõttega vastuolus (8).

| 9.9. | Neis tehingutes olulisi vigu ei leitud. Käibemaksu käsitlemine abikõlbliku kuluna liikmesriigi paralleelse kaasrahastamise raames on Phare-määrusega kooskõlas, sest komisjon on seisukohal, et selles määruses on sätestatud ainult ühenduse rahastamist käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

9.9.

Neis tehingutes olulisi vigu ei leitud. Käibemaksu käsitlemine abikõlbliku kuluna liikmesriigi paralleelse kaasrahastamise raames on Phare-määrusega kooskõlas, sest komisjon on seisukohal, et selles määruses on sätestatud ainult ühenduse rahastamist käsitlevad eeskirjad.

Finantsprotokollis seisvad lepingu sõlmimise ja väljamaksmise tähtajad on viitega “EÜ toetus”. Seetõttu võivad riiklikud asutused väita, et neid tähtaegu kohaldatakse üksnes ELi toetuse ja mitte nende kaasrahastamise suhtes.

| 9.10. | Kontrollikoja auditeeritud Sapardi tehinguid mõjutasid olulised vead. Kontrollikoda leidis, et Bulgaarias läbiviidavate projektide heakskiitmismenetluste muudatustel puudus nõutav komisjonipoolne eelnev heakskiit. Seetõttu olid 53 projektiga seotud Sapardi kulud väärtuses 3,4 miljonit eurot abikõlbmatud. Nii Rumeenias kui Bulgaarias leidis kontrollikoda projekte, kus abisaajad ei täitnud oma lepingulisi kohustusi. Täpsemalt leiti üks Rumeenias auditeeritud projekt olevat ELi rahastamiseks mittesobiv, kuna ei täidetud toetuse abil moderniseeritavate hoonete kasutamisele seatud põhitingimusi. Lisaks ei olnud makseasutused asjakohaselt kontrollinud mõningaid nõudmisi, mis viis olukorrani, kus projektid kiideti heaks ja väljamakseid teostati ilma piisavate tõenditeta abikõlblikkuskriteeriumide täitmise kohta. |
| --- | --- |

9.10.

Kontrollikoja auditeeritud Sapardi tehinguid mõjutasid olulised vead. Kontrollikoda leidis, et Bulgaarias läbiviidavate projektide heakskiitmismenetluste muudatustel puudus nõutav komisjonipoolne eelnev heakskiit. Seetõttu olid 53 projektiga seotud Sapardi kulud väärtuses 3,4 miljonit eurot abikõlbmatud. Nii Rumeenias kui Bulgaarias leidis kontrollikoda projekte, kus abisaajad ei täitnud oma lepingulisi kohustusi. Täpsemalt leiti üks Rumeenias auditeeritud projekt olevat ELi rahastamiseks mittesobiv, kuna ei täidetud toetuse abil moderniseeritavate hoonete kasutamisele seatud põhitingimusi. Lisaks ei olnud makseasutused asjakohaselt kontrollinud mõningaid nõudmisi, mis viis olukorrani, kus projektid kiideti heaks ja väljamakseid teostati ilma piisavate tõenditeta abikõlblikkuskriteeriumide täitmise kohta.

| 9.10. | Komisjon on seisukohal, et need vead, kaasa arvatud juhud, mil toetuse saajad ei pidanud kinni lepingulistest kohustustest, ei ole Bulgaaria puhul märkimisväärsed. |
| --- | --- |

9.10.

Komisjon on seisukohal, et need vead, kaasa arvatud juhud, mil toetuse saajad ei pidanud kinni lepingulistest kohustustest, ei ole Bulgaaria puhul märkimisväärsed.

Komisjon tunneb kahetsust, et Bulgaaria ametiasutused ei taotlenud tehtud menetluslike muudatuste jaoks eelnevat heakskiitu. Komisjon on oma seisukoha asjaomastele ametiasutustele teatavaks teinud ja meenutanud neile kohustust esitada komisjonile mis tahes kavandatud menetluslikud muudatused enne nende rakendamist. Sellest hoolimata on komisjon arvamusel, et see ei mõjuta projektide abikõlblikkust. 2005. aastal lükkas eesti konsultant uue menetluse tagasi, kuid välisaudiitori poolt pärast seda tehtud auditis tõdeti, et “ajaliselt piiratud menetluse rakendamisest ei tulene märkimisväärseid ohte”. Kõik kontrollid toimusid enne maksete tegemist.

Projektide osas, mille puhul lepingutingimustest kinni ei peetud, ja küsimuses nõuetest kinnipidamise kohta on komisjon läbi vaadanud täiendava teabe ja on seisukohal, et tegemist ei ole oluliste vigadega.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 9.11. | Kontrollitud sulgemisauditi aruanded, mis käsitlesid 1999. ja 2000. aasta Phare riiklike programmide alusel rahastatavaid projekte ja mis aasta vältel esitati lepinguliste välisaudiitorite poolt, olid kooskõlas kontrollikoja testide tulemustega tehingute osas, kus leiti rahaliselt väheolulisel määral vigu. |
| --- | --- |

9.11.

Kontrollitud sulgemisauditi aruanded, mis käsitlesid 1999. ja 2000. aasta Phare riiklike programmide alusel rahastatavaid projekte ja mis aasta vältel esitati lepinguliste välisaudiitorite poolt, olid kooskõlas kontrollikoja testide tulemustega tehingute osas, kus leiti rahaliselt väheolulisel määral vigu.

| 9.12. | Phare ja ISPA osas oli detsentraliseeritud juhtimise alusel toimuvate pakkumis- ja lepingute sõlmimise menetluste ELi delegatsioonide poolne eelkontroll jätkuvalt efektiivne põhikontrollivahend tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

9.12.

Phare ja ISPA osas oli detsentraliseeritud juhtimise alusel toimuvate pakkumis- ja lepingute sõlmimise menetluste ELi delegatsioonide poolne eelkontroll jätkuvalt efektiivne põhikontrollivahend tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks.

| 9.13. | Phare ja Türgi programmide osas tuvastati kontrollikoja auditiga suhteliselt kõrge parandusmeetmete määr, mis tulenes delegatsioonide eelkontrollidest. See viitab liituvate ja kandidaatriikide siseriiklike järelevalvesüsteemide nõrgale toimimisele. Ex ante heakskiidu andmise kohta puudub aga ühtlustatud menetlus ja kontrollide ulatust ei ole selgelt määratletud. |
| --- | --- |

9.13.

Phare ja Türgi programmide osas tuvastati kontrollikoja auditiga suhteliselt kõrge parandusmeetmete määr, mis tulenes delegatsioonide eelkontrollidest. See viitab liituvate ja kandidaatriikide siseriiklike järelevalvesüsteemide nõrgale toimimisele. Ex ante heakskiidu andmise kohta puudub aga ühtlustatud menetlus ja kontrollide ulatust ei ole selgelt määratletud.

| 9.13. | Eelkontrollid on kesksel kohal õppimisprotsessis, kus riiklike rakendusasutuste tegevust jälgitakse, eesmärgiga parandada järjepidevalt nende haldussuutlikkust, et nad võiksid saada EDIS-akrediteeringu. Seetõttu võib kontrollide rangus muutuda aja jooksul, kui haldussuutlikkus leitakse olevat paranenud ja menetluse standardiseerimist ei peeta vajalikuks. |
| --- | --- |

9.13.

Eelkontrollid on kesksel kohal õppimisprotsessis, kus riiklike rakendusasutuste tegevust jälgitakse, eesmärgiga parandada järjepidevalt nende haldussuutlikkust, et nad võiksid saada EDIS-akrediteeringu. Seetõttu võib kontrollide rangus muutuda aja jooksul, kui haldussuutlikkus leitakse olevat paranenud ja menetluse standardiseerimist ei peeta vajalikuks.

| 9.14. | Phare raames sõlmitavate riiklike kaasfinantseerimislepingute kontroll on paranenud, eriti Rumeenias, kus rakendusasutused lülitasid oma tavapärasesse kontrollimenetlusse paralleelse riikliku kaasfinantseerimise järelevalve. Komisjonis leidis kontrollikoda aga, et laienemise peadirektoraadis puudus järjepidev menetlus, mille abil tuletada siseriiklikele ametiasutustele meelde nende kohustust esitada lõppdeklaratsioonid õigeks ajaks, ning kontrolliprotsessi jaoks ei oldud koostatud kontroll-lehti. |
| --- | --- |

9.14.

Phare raames sõlmitavate riiklike kaasfinantseerimislepingute kontroll on paranenud, eriti Rumeenias, kus rakendusasutused lülitasid oma tavapärasesse kontrollimenetlusse paralleelse riikliku kaasfinantseerimise järelevalve. Komisjonis leidis kontrollikoda aga, et laienemise peadirektoraadis puudus järjepidev menetlus, mille abil tuletada siseriiklikele ametiasutustele meelde nende kohustust esitada lõppdeklaratsioonid õigeks ajaks, ning kontrolliprotsessi jaoks ei oldud koostatud kontroll-lehti.

| 9.14. | Komisjon teeb kõik võimaliku, et lõppdeklaratsioonid saadetaks rahastamislepingutes sätestatud tähtaja jooksul, kuigi see võib mõnikord tähendada maksenõuete peatamist. Teatavatel riikidel on siiski raskusi dokumentide õigeaegse esitamisega. Et anda riiklikele fondidele rohkem aega vajalike andmete kogumiseks, pikendati deklaratsioonide esitamise tähtaega. |
| --- | --- |

9.14.

Komisjon teeb kõik võimaliku, et lõppdeklaratsioonid saadetaks rahastamislepingutes sätestatud tähtaja jooksul, kuigi see võib mõnikord tähendada maksenõuete peatamist. Teatavatel riikidel on siiski raskusi dokumentide õigeaegse esitamisega. Et anda riiklikele fondidele rohkem aega vajalike andmete kogumiseks, pikendati deklaratsioonide esitamise tähtaega.

| 9.15. | EDISe võimaldamisega uutele liikmesriikidele anti rakendusasutustele volitused Phare programmi rakendamiseks, ilma et komisjon teostaks pakkumiste ja lepingute sõlmimise eelkontrolli. Kontrollikoda leidis aga juhtumeid, (9) kus volitatud rakendusasutused ei olnud tegelikud tellijad ega teostanud alati EDISe volitustes ettenähtud kontrolli. Siiski on EDISe kasutuselevõtt olnud oluliseks sammuks uute liikmesriikide haldussuutlikkuse ja kontrollisüsteemide parandamisel. |
| --- | --- |

9.15.

EDISe võimaldamisega uutele liikmesriikidele anti rakendusasutustele volitused Phare programmi rakendamiseks, ilma et komisjon teostaks pakkumiste ja lepingute sõlmimise eelkontrolli. Kontrollikoda leidis aga juhtumeid, (9) kus volitatud rakendusasutused ei olnud tegelikud tellijad ega teostanud alati EDISe volitustes ettenähtud kontrolli. Siiski on EDISe kasutuselevõtt olnud oluliseks sammuks uute liikmesriikide haldussuutlikkuse ja kontrollisüsteemide parandamisel.

| 9.15. | Arvestades EDIS-süsteemi kontrollisüsteemide põhjalikkust ja kõikehõlmavust pole üllatav, et EDIS-akrediteeringu rakendamisega seotud järelevalvetegevuses võib leida mõningaid puudusi. Kõigis riikides, kellele on antud EDIS-akrediteering, on järelauditite käigus tuvastatud kontrollikoja poolt kirjeldatud olukordi. Kõigil nimetatud juhtudel on komisjon nõudnud riiklikult ametiasutuselt teavet ja meetmeid ja on vajadusel kaalunud meetmete võtmist (maksete peatamine jne). |
| --- | --- |

9.15.

Arvestades EDIS-süsteemi kontrollisüsteemide põhjalikkust ja kõikehõlmavust pole üllatav, et EDIS-akrediteeringu rakendamisega seotud järelevalvetegevuses võib leida mõningaid puudusi. Kõigis riikides, kellele on antud EDIS-akrediteering, on järelauditite käigus tuvastatud kontrollikoja poolt kirjeldatud olukordi. Kõigil nimetatud juhtudel on komisjon nõudnud riiklikult ametiasutuselt teavet ja meetmeid ja on vajadusel kaalunud meetmete võtmist (maksete peatamine jne).

| 9.16. | Bulgaarias ja Rumeenias tekkisid Phare ja ISPAga seonduvas EDISe volitamisprotsessis edasised viivitused. Rumeenia esitas EDISe taotluse 2005. aasta lõpus; Bulgaaria ei olnud selleks ajaks taotlust esitanud. Mõlemad riigid olid kavandanud EDISe kasutuselevõtu 2006. aasta jaanuariks (10) Lisaks leidis kontrollikoda seoses ISPAga, et Bulgaaria rahandusministeeriumis olid omavahel ühendatud kokkusobimatud juhtimis- ja kontrolliülesanded, Rumeenia infrastruktuuri haldaval asutusel kui riiklikul ISPA koordineerimisasutusel ei olnud aga piisavalt ressursse. |
| --- | --- |

9.16.

Bulgaarias ja Rumeenias tekkisid Phare ja ISPAga seonduvas EDISe volitamisprotsessis edasised viivitused. Rumeenia esitas EDISe taotluse 2005. aasta lõpus; Bulgaaria ei olnud selleks ajaks taotlust esitanud. Mõlemad riigid olid kavandanud EDISe kasutuselevõtu 2006. aasta jaanuariks (10) Lisaks leidis kontrollikoda seoses ISPAga, et Bulgaaria rahandusministeeriumis olid omavahel ühendatud kokkusobimatud juhtimis- ja kontrolliülesanded, Rumeenia infrastruktuuri haldaval asutusel kui riiklikul ISPA koordineerimisasutusel ei olnud aga piisavalt ressursse.

| 9.16. | Kontrollikoja poolt nimetatud viivitused toimusid hoolimata sellest, et komisjon avaldas asjaomastele riiklikele asutustele survet meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

9.16.

Kontrollikoja poolt nimetatud viivitused toimusid hoolimata sellest, et komisjon avaldas asjaomastele riiklikele asutustele survet meetmete võtmiseks.

Rumeenias korraldati saadud taotluste alusel kohapealseid kontrollkäike. Komisjon andis EDIS-akrediteeringu kõigile ISPA rakendusasutustele 28. juunil 2006. Komisjon loodab anda PHARE akrediteeringu 2006. aasta lõpuks.

Bulgaaria on oma taotluste esitamisel olnud aeglasem ja nii ISPA kui PHARE osas saab akrediteerimisprotsess alata vaid pärast mõningaid kohapealseid lisakontrolle, mis mõlemal juhul peaksid kavakohaselt toimuma enne 2006. aasta sügise lõppu.

2006. aasta märtsis lahendati ISPA tegevuste eristamise probleem Bulgaarias ülesannete ümberjagamise teel. Pärast komisjoni antud soovitusi on Rumeenia riikliku ISPA-koordineerimisasutuse personali arv 2006. aastal märkimisväärselt kasvanud.

| 9.17. | Kontrollikoja audit Bulgaarias ja Rumeenias näitas, et Sapardi süsteemid sisaldasid keskseid põhimõtteid, kuid nende toimimisel esines puudusi: |
| --- | --- |

9.17.

Kontrollikoja audit Bulgaarias ja Rumeenias näitas, et Sapardi süsteemid sisaldasid keskseid põhimõtteid, kuid nende toimimisel esines puudusi:

| 9.17. | |
| --- | --- |

9.17.

| a) | Rumeenias ei taganud avalike pakkumiste dokumendid pakkumiste esitamist õigeks tähtajaks ega nende nõuetekohast kontrolli; |
| --- | --- |

a)

Rumeenias ei taganud avalike pakkumiste dokumendid pakkumiste esitamist õigeks tähtajaks ega nende nõuetekohast kontrolli;

| a) | Rumeenia ametiasutused on juba võtnud meetmeid, et lahendada probleeme omavalitsuste avalikes hankemenetlustes. Alates 2005. aasta juunist on piirkondlike talituste eksperdid pidanud osalema kõigi hangete avamisel ja tegema koopiad kõigist saadud pakkumistest, et suurendada kindlust hankemenetluste järgimise suhtes. Komisjon uurib avalike hankemenetluste korraldamist Rumeenias ja võtab selles kontekstis kontrollikoja märkusi arvesse raamatupidamisarvestuse kontrollimisel. |
| --- | --- |

a)

Rumeenia ametiasutused on juba võtnud meetmeid, et lahendada probleeme omavalitsuste avalikes hankemenetlustes. Alates 2005. aasta juunist on piirkondlike talituste eksperdid pidanud osalema kõigi hangete avamisel ja tegema koopiad kõigist saadud pakkumistest, et suurendada kindlust hankemenetluste järgimise suhtes. Komisjon uurib avalike hankemenetluste korraldamist Rumeenias ja võtab selles kontekstis kontrollikoja märkusi arvesse raamatupidamisarvestuse kontrollimisel.

| b) | teatud summade (11) abisaajatele hüvitamise kohta ei esitatud asjakohaseid tõendavaid dokumente, mistõttu ei olnud makseasutusel võimalik kindlaks teha, kas kulud oli reaalselt kantud ja/või abikõlblikud (Rumeenia). Bulgaarias hüvitatakse osa kuludest (Sapardi poolt) kindla summa alusel. Nende summade täpset koosseisu ja põhjendust ei olnud võimalik välja selgitada; |
| --- | --- |

b)

teatud summade (11) abisaajatele hüvitamise kohta ei esitatud asjakohaseid tõendavaid dokumente, mistõttu ei olnud makseasutusel võimalik kindlaks teha, kas kulud oli reaalselt kantud ja/või abikõlblikud (Rumeenia). Bulgaarias hüvitatakse osa kuludest (Sapardi poolt) kindla summa alusel. Nende summade täpset koosseisu ja põhjendust ei olnud võimalik välja selgitada;

| b) | Rumeenia ametiasutused teavitasid komisjoni nende lisakulude arvutamiseks kasutatud meetodist ja on veendunud, et kõik maksekaustad sisaldavad kõiki vajalikke lisadokumente. Kuna hinnatõusuarvutused ületavad tavaliselt 5 või 10 protsendilise ülemmäära, jääb mulje, et ülemmäärasid kohaldatakse automaatselt, kuid see pole nii. Seda kontrollitakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise käigus.
  Bulgaaria SAPARDi asutus on kulud kindla summa alusel tagasi maksnud nii, et toetusesaajale makstakse kindel summa (tavaliselt ruutkilomeetri kohta) või arvel esitatud summa, vastavalt sellele, kumb on väiksem. See tagab, et parimal juhul kaasrahastatakse vaid arvetel esitatud summasid. |
| --- | --- |

b)

Rumeenia ametiasutused teavitasid komisjoni nende lisakulude arvutamiseks kasutatud meetodist ja on veendunud, et kõik maksekaustad sisaldavad kõiki vajalikke lisadokumente. Kuna hinnatõusuarvutused ületavad tavaliselt 5 või 10 protsendilise ülemmäära, jääb mulje, et ülemmäärasid kohaldatakse automaatselt, kuid see pole nii. Seda kontrollitakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise käigus.

Bulgaaria SAPARDi asutus on kulud kindla summa alusel tagasi maksnud nii, et toetusesaajale makstakse kindel summa (tavaliselt ruutkilomeetri kohta) või arvel esitatud summa, vastavalt sellele, kumb on väiksem. See tagab, et parimal juhul kaasrahastatakse vaid arvetel esitatud summasid.

| c) | süsteemid abikõlblikke summasid mõjutavate hindade mõistlikkuse kontrollimiseks (nagu hindade andmebaas) ei olnud Rumeenias veel käivitunud ning Bulgaarias ei toiminud nad täies mahus ja nende kohta puudus dokumentatsioon; |
| --- | --- |

c)

süsteemid abikõlblikke summasid mõjutavate hindade mõistlikkuse kontrollimiseks (nagu hindade andmebaas) ei olnud Rumeenias veel käivitunud ning Bulgaarias ei toiminud nad täies mahus ja nende kohta puudus dokumentatsioon;

| c) | Komisjon jagab kontrollikoja muret. Andmebaaside olemasolu, mis pole seadusega nõutav, tagaks veelgi suurema kindluse usaldusväärse finantsjuhtimise suhtes erahangete puhul. |
| --- | --- |

c)

Komisjon jagab kontrollikoja muret. Andmebaaside olemasolu, mis pole seadusega nõutav, tagaks veelgi suurema kindluse usaldusväärse finantsjuhtimise suhtes erahangete puhul.

| d) | abisaaja tasus mõned suureväärtuseliste tehingute arved sularahas (Bulgaaria), mida on keerulisem kontrollida ja mis seetõttu kujutab endast suuremat riski. |
| --- | --- |

d)

abisaaja tasus mõned suureväärtuseliste tehingute arved sularahas (Bulgaaria), mida on keerulisem kontrollida ja mis seetõttu kujutab endast suuremat riski.

| d) | Komisjon tunnistab, et sularahamaksed on kõrgema riskiga. |
| --- | --- |

d)

Komisjon tunnistab, et sularahamaksed on kõrgema riskiga.

| 9.18. | Kontrollikoja aastaaruandes 2004. eelarveaasta kohta (12) rõhutati, et Sapardi taotluste ja nendega seotud maksetaotluste lepinguperioodi lõpus sooritatava hindamise kvaliteet on suuremas ohus ajapiirangu ja võimaliku personalinappuse tõttu. Selle ohu tähtsust tõendab Ungaris 2005. aastal tuvastatud olukord, kus projektide heakskiitmise menetlust muudeti projektitaotluste kontrollide arvu vähendamisega. Muudatusi rakendati 2004. aasta aprillist, ilma et komisjon oleks andnud oma eelneva heakskiidu. Seetõttu tuleb mainitud ohu olulisust veelgi rõhutada. |
| --- | --- |

9.18.

Kontrollikoja aastaaruandes 2004. eelarveaasta kohta (12) rõhutati, et Sapardi taotluste ja nendega seotud maksetaotluste lepinguperioodi lõpus sooritatava hindamise kvaliteet on suuremas ohus ajapiirangu ja võimaliku personalinappuse tõttu. Selle ohu tähtsust tõendab Ungaris 2005. aastal tuvastatud olukord, kus projektide heakskiitmise menetlust muudeti projektitaotluste kontrollide arvu vähendamisega. Muudatusi rakendati 2004. aasta aprillist, ilma et komisjon oleks andnud oma eelneva heakskiidu. Seetõttu tuleb mainitud ohu olulisust veelgi rõhutada.

| 9.18. | On kahetsusväärne, et komisjoni ei teavitatud muudatustest Ungari menetlustes. Kuid praeguseks on komisjon uurinud muudatuste mõju ja on seisukohal, et järelevalve on piisav. |
| --- | --- |

9.18.

On kahetsusväärne, et komisjoni ei teavitatud muudatustest Ungari menetlustes. Kuid praeguseks on komisjon uurinud muudatuste mõju ja on seisukohal, et järelevalve on piisav.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 9.19. | Võttes arvesse auditi ulatust (punktid 9.6–9.8), ei olnud kontrollikoja auditeeritud tehingud üldjuhul olulisel määral vigadest mõjutatud, välja arvatud Sapardi programmi raames rahastatud tehingud, mille puhul leiti märkimisväärseid vigu. Kui komisjoni tasandil täheldas kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteemides edasiminekut, siis riiklikul tasandil tuvastati olulisi puudusi. Phare ja Türgi programmide ning ISPA projektide puhul kompenseeriti suhteliselt suur vigade määr delegatsioonide eelkontrolli tulemusel võetud parandusmeetmetega. |
| --- | --- |

9.19.

Võttes arvesse auditi ulatust (punktid 9.6–9.8), ei olnud kontrollikoja auditeeritud tehingud üldjuhul olulisel määral vigadest mõjutatud, välja arvatud Sapardi programmi raames rahastatud tehingud, mille puhul leiti märkimisväärseid vigu. Kui komisjoni tasandil täheldas kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteemides edasiminekut, siis riiklikul tasandil tuvastati olulisi puudusi. Phare ja Türgi programmide ning ISPA projektide puhul kompenseeriti suhteliselt suur vigade määr delegatsioonide eelkontrolli tulemusel võetud parandusmeetmetega.

| 9.19. | Komisjon nõustub kontrollikoja järeldusega, et komisjoni tasandil on järelevalve- ja kontrollisüsteemid edasi arenenud. Kontrollikoja eriettekandes nr 4/2006 (Phare investeerimisprojektide kohta Bulgaarias ja Rumeenias) jõuti järeldusele, et komisjonipoolne projektide rahastamiseelne kontroll osutus tõhusaks, sest nii hoiti ära eeskirjade eiramine hankemenetluses. |
| --- | --- |

9.19.

Komisjon nõustub kontrollikoja järeldusega, et komisjoni tasandil on järelevalve- ja kontrollisüsteemid edasi arenenud. Kontrollikoja eriettekandes nr 4/2006 (Phare investeerimisprojektide kohta Bulgaarias ja Rumeenias) jõuti järeldusele, et komisjonipoolne projektide rahastamiseelne kontroll osutus tõhusaks, sest nii hoiti ära eeskirjade eiramine hankemenetluses.

Komisjon tunnistab, et SAPARDi osas on leitud vigu, kuid ei pea neid märkimisväärseteks, arvestamata ehk siiski avalikke hankemenetlusi Rumeenias.

Komisjon on arvamusel, et SAPARDi rakendamisel on olukord 2005. aastal üldiselt sarnane 2004. aasta olukorraga.

| 9.20. | Kontrollikoda soovitab komisjonil: |
| --- | --- |

9.20.

Kontrollikoda soovitab komisjonil:

| 9.20. | |
| --- | --- |

9.20.

| — | tähelepanelikult jälgida siseriiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusat toimimist, eriti mis puudutab pakkumiste vastuvõtmist ja maksete tegemist, |
| --- | --- |

—

tähelepanelikult jälgida siseriiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusat toimimist, eriti mis puudutab pakkumiste vastuvõtmist ja maksete tegemist,

| — | Komisjon jätkab riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise ranget jälgimist. |
| --- | --- |

—

Komisjon jätkab riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise ranget jälgimist.

| — | täpselt määratleda delegatsioonide poolt eelkontrolli käigus rakendatavad menetlused, |
| --- | --- |

—

täpselt määratleda delegatsioonide poolt eelkontrolli käigus rakendatavad menetlused,

| — | Komisjon on seisukohal, et need menetlused on juba selged. Sellest hoolimata on komisjon valmis menetlused läbi vaatama viimaste aastate kogemusi arvestades. |
| --- | --- |

—

Komisjon on seisukohal, et need menetlused on juba selged. Sellest hoolimata on komisjon valmis menetlused läbi vaatama viimaste aastate kogemusi arvestades.

| — | tähtsustada senisest enam Phare programmide lõplike kuludeklaratsioonide järelkontrolli, eriti paralleelse kaasfinantseerimise osas, |
| --- | --- |

—

tähtsustada senisest enam Phare programmide lõplike kuludeklaratsioonide järelkontrolli, eriti paralleelse kaasfinantseerimise osas,

| — | Komisjon teeb kõik võimaliku et lõppdeklaratsioonid saadetaks rahastamislepingutes sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

—

Komisjon teeb kõik võimaliku et lõppdeklaratsioonid saadetaks rahastamislepingutes sätestatud tähtaja jooksul.

| — | Sapardi osas pöörata erilist tähelepanu riskidele, mis kaasnevad lepinguperioodi lõpus heakskiidetud projektidega, |
| --- | --- |

—

Sapardi osas pöörata erilist tähelepanu riskidele, mis kaasnevad lepinguperioodi lõpus heakskiidetud projektidega,

| — | Komisjon on teadlik potentsiaalsest riskist, kuid pole seni leidnud tõendeid sellest tuleneva majandusliku riski kohta. |
| --- | --- |

—

Komisjon on teadlik potentsiaalsest riskist, kuid pole seni leidnud tõendeid sellest tuleneva majandusliku riski kohta.

| — | tagada tõhusa järelevalve abil, et Sapardi makseasutused ei teeks kinnitatud menetlustesse muudatusi ilma komisjoni eelneva heakskiiduta. |
| --- | --- |

—

tagada tõhusa järelevalve abil, et Sapardi makseasutused ei teeks kinnitatud menetlustesse muudatusi ilma komisjoni eelneva heakskiiduta.

| — | Asjaomastele riikidele meenutatakse korrapäraselt kohustust esitada komisjonile mis tahes kavandatavad menetluslikud muutused enne nende rakendamist. Komisjon vaatab heakskiitmata menetluslikud muudatused läbi ja hindab vajadusel nende mõju järelevalvele. |
| --- | --- |

—

Asjaomastele riikidele meenutatakse korrapäraselt kohustust esitada komisjonile mis tahes kavandatavad menetluslikud muutused enne nende rakendamist. Komisjon vaatab heakskiitmata menetluslikud muudatused läbi ja hindab vajadusel nende mõju järelevalvele.

PÄRAST VIIMAST AASTAARUANNET AVALDATUD ERIARUANDED

| 9.21. | Kontrollikoda on avaldanud eriaruande seoses liitumiseelse strateegiaga viimase kaheteistkümne kuu jooksul, mis puudutab Phare investeerimisprojekte Bulgaarias ja Rumeenias (Eriaruanne nr 4/2006). Aruandega saab tutvuda kontrollikoja veebilehel (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

9.21.

Kontrollikoda on avaldanud eriaruande seoses liitumiseelse strateegiaga viimase kaheteistkümne kuu jooksul, mis puudutab Phare investeerimisprojekte Bulgaarias ja Rumeenias (Eriaruanne nr 4/2006). Aruandega saab tutvuda kontrollikoja veebilehel (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Kaheksa uut liikmesriiki (Eesti, Läti, Leedu, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariik, Ungari), kaks liituvat riiki (Bulgaaria ja Rumeenia) ja kandidaatriik Horvaatia.

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3906/89 Poola, Ungari ja ümberkorralduste kohta Ida-Euroopas (EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11).

(3)  Nõukogu 17. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2500/2001, milles käsitletakse ühinemiseelset finantsabi Türgile (EÜT L 342, 27.12.2001, lk 1), parandatud väljaandes ELT L 285, 23.10.2002, lk 26.

(4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999 ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).

(5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999 ühenduse ühinemiseelsete meetmete toetamise eriprogrammi kohta põllumajanduse ja maaelu arendamisel (ELT L 161, 26.6.1999, lk 87).

(6)  EDISt kasutati kaheksa uue Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriigi puhul, kus anti Phare ja ISPA programmide rakendamiseks volitused rakendusasutustele ilma komisjonipoolse pakkumiste ja lepingute sõlmimise eelkontrollita.

(7)  Esimese Horvaatias läbiviidava Phare programmiga seotud kohustused võeti 2005. aastal. Testimaks Horvaatia haldussuutlikkust, auditeeris kontrollikoda programmi CARDS alusel rahastatavaid ja siseriiklike ametiasutuste poolt tehtavaid tehinguid.

(8)  Vt 2004. eelarveaasta aastaaruande punktid 8.24–8.26.

(9)  Läti, Poola.

(10)  Vt 2004. eelarveaasta aruande punkt 8.18.

(11)  “Aktualiseerimiskulud” ja “kulud ettenägematuteks asjaoludeks”.

(12)  Punkt 4.70.

---

10. PEATÜKK

Halduskulud

SISUKORD

Ühenduse institutsioonide ja asutuste halduskulud

Sissejuhatus

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Auditi ulatus

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Konkreetsed tähelepanekud

Parlament

Nõukogu

Komisjon

Euroopa Kohus

Kontrollikoda

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Regioonide Komitee

Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor

Üldine järeldus

Pärast viimast aastaaruannet avaldatud eriaruanded

Euroopa Liidu agentuurid

Euroopa koolid

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| ÜHENDUSE INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE HALDUSKULUD |
| Sissejuhatus |
| 10.1. | Käesolev peatükk käsitleb ühenduse institutsioonide ja asutuste halduskulusid. Nende kuludega seonduvaid assigneeringuid juhib otseselt vastav institutsioon või asutus ja neid kasutatakse ühenduse institutsioonides töötavatele isikutele palkade, toetuste ja pensionide maksmiseks, samuti rendikulude tasumiseks, ostude sooritamiseks ja mitmesugusteks muudeks kuludeks. 2005. aastal olid ELi institutsioonide halduskulud 6 191 miljonit eurot, nagu näidatud
  tabelis 10.1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

ÜHENDUSE INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE HALDUSKULUD

Sissejuhatus

10.1.

Käesolev peatükk käsitleb ühenduse institutsioonide ja asutuste halduskulusid. Nende kuludega seonduvaid assigneeringuid juhib otseselt vastav institutsioon või asutus ja neid kasutatakse ühenduse institutsioonides töötavatele isikutele palkade, toetuste ja pensionide maksmiseks, samuti rendikulude tasumiseks, ostude sooritamiseks ja mitmesugusteks muudeks kuludeks. 2005. aastal olid ELi institutsioonide halduskulud 6 191 miljonit eurot, nagu näidatud
  tabelis 10.1
  .

Tabel 10.1 – Maksed institutsioonide kaupa

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 2004 | 2005 |
| Euroopa Parlament | 1 166 | 1 235 |
| Nõukogu | 507 | 533 |
| Komisjon | 3 721 | 3 952 |
| Euroopa Kohus | 216 | 211 |
| Kontrollikoda | 84 | 92 |
| Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 92 | 96 |
| Regioonide Komitee | 63 | 64 |
| Euroopa ombudsman | 5 | 6 |
| Euroopa andmekaitseinspektor | 1 | 2 |
| Kokku | 5 856 | 6 191 |

(miljonit eurot)

2004

2005

Euroopa Parlament

1 166

1 235

Nõukogu

507

533

Komisjon

3 721

3 952

Euroopa Kohus

216

211

Kontrollikoda

84

92

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

92

96

Regioonide Komitee

63

64

Euroopa ombudsman

5

6

Euroopa andmekaitseinspektor

1

2

Kokku

5 856

6 191

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Auditi ulatus

| 10.2. | Auditiga hinnati institutsioonide halduskulude aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, et esitada erihinnang kinnitava avalduse kontekstis. Kontrollikoda kontrollis põhjalikult tehingute esinduslikku valimit ning hindas institutsioonide volitatud eelarvevahendite käsutajate poolt kasutusele võetud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. |
| --- | --- |

10.2.

Auditiga hinnati institutsioonide halduskulude aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, et esitada erihinnang kinnitava avalduse kontekstis. Kontrollikoda kontrollis põhjalikult tehingute esinduslikku valimit ning hindas institutsioonide volitatud eelarvevahendite käsutajate poolt kasutusele võetud järelevalve- ja kontrollisüsteeme.

| 10.2. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Euroopa Parlamendis teostatud volitatud eelarvevahendite käsutajate poolt kasutusele võetud sisejuhtimise ja -kontrolli 2005. aasta miinimumnõuete hindamine näitab, et kasutusele võetud kontrolli- ja järelevalvesüsteemid muutuvad üha kvaliteetsemaks ja usaldusväärsemaks, mida enam rakendatakse siseaudiitori tegevuskavasid ja soovitusi. |
| --- | --- |

10.2.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Euroopa Parlamendis teostatud volitatud eelarvevahendite käsutajate poolt kasutusele võetud sisejuhtimise ja -kontrolli 2005. aasta miinimumnõuete hindamine näitab, et kasutusele võetud kontrolli- ja järelevalvesüsteemid muutuvad üha kvaliteetsemaks ja usaldusväärsemaks, mida enam rakendatakse siseaudiitori tegevuskavasid ja soovitusi.

| 10.3. | Kontrollikoja varasemad auditid näitavad, et avastatud vead ei olnud olulise tähtsusega ega tulenenud kontrollisüsteemide tõsistest puudustest. Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlus on toodud
  tabelis 10.2
  . |
| --- | --- |

10.3.

Kontrollikoja varasemad auditid näitavad, et avastatud vead ei olnud olulise tähtsusega ega tulenenud kontrollisüsteemide tõsistest puudustest. Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlus on toodud
  tabelis 10.2
  .

| 10.3. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Vt vastust tabelis 10.2, viimane veerg. |
| --- | --- |

10.3.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Vt vastust tabelis 10.2, viimane veerg.

| 10.3. | NÕUKOGU VASTUS
  Kontrollikoda esitab tabelis 10.2 varem tehtud tähelepanekute järelmeetmed, eelkõige täiendava iga-aastase puhkuse tasustamise kohta. Ühelt poolt leitakse, et nõukogu peasekretariaat on võtnud asjakohaseid meetmeid hüvitava puhkuse varu järk-järguliseks kaotamiseks, kuid teiselt poolt märgitakse, et täiendava iga-aastase puhkuse tasustamine, mis moodustab võetud meetmete lahutamatu osa, tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

10.3.

NÕUKOGU VASTUS

Kontrollikoda esitab tabelis 10.2 varem tehtud tähelepanekute järelmeetmed, eelkõige täiendava iga-aastase puhkuse tasustamise kohta. Ühelt poolt leitakse, et nõukogu peasekretariaat on võtnud asjakohaseid meetmeid hüvitava puhkuse varu järk-järguliseks kaotamiseks, kuid teiselt poolt märgitakse, et täiendava iga-aastase puhkuse tasustamine, mis moodustab võetud meetmete lahutamatu osa, tuleks lõpetada.

Nõukogu peasekretariaat on täielikult teadlik sellest, et teatud sise-eeskirjad, mis käsitlevad väljaspool tavapärast tööaega tehtud töö tasustamist, läksid kaugemale personalieeskirjade sätetest ning on seetõttu praeter legem. Need eeskirjad kavandati eesmärgiga võtta arvesse poliitilisest vajadusest, mis on seotud nõukogu erilise rolliga õigusloomeprotsessis, tuleneva eriti pingelise tööaja (eelkõige pikad öised tööperioodid ja töö pühade ajal) mõju töötajate tervisele.

Nõukogu peasekretariaat võttis tuginedes mitmetele põhjalikele muudatustele nõukogu töömeetodite osas siiski rea meetmeid aastate vältel tekkinud ebakõlade kõrvaldamiseks. Nende erimeetmete eesmärk on viia nõukogu peasekretariaadi eeskirjad ja tavad personalieeskirjadega vastavusse nii kiiresti kui võimalik. Samal ajal tuleb nendega vältida neid kahjulikke tagajärgi, mida üksnes puhkuse andmisel põhinev lahendus võib nõukogu peasekretariaadi töös kaasa tuua. Lisaks sellele võetakse meetmetes arvesse neid õiguspäraseid ootusi, mis asjaomastel töötajatel on välja kujunenud pikka aega kehtinud varasemate nõukogu peasekretariaadi eeskirjade põhjal, ning mille tõttu on raske õigustada nimetatud praktika järsku lõpetamist.

Meetmeid, mis on võetud enne 31. detsembrit 1997 antud täiendava puhkuse varu kaotamiseks ja mida kontrollikoda peab asjakohasteks, võib kokku võtta järgmiselt:

| — | pöördumine töötajate poole palvega kasutada vabatahtlikult ära oma hüvitava puhkuse varud (17. mai 2005. aasta teatis 80/05) on juba viinud varude vähendamisele umbes ühe kolmandiku võrra. |
| --- | --- |

—

pöördumine töötajate poole palvega kasutada vabatahtlikult ära oma hüvitava puhkuse varud (17. mai 2005. aasta teatis 80/05) on juba viinud varude vähendamisele umbes ühe kolmandiku võrra.

| — | erimeetmed järelejäänud varude kaotamiseks esitati 10. veebruari 2006. aasta teatises 25/06 ja need kinnitati 30. juuni 2006. aasta teatises 115/06: |
| --- | --- |

—

erimeetmed järelejäänud varude kaotamiseks esitati 10. veebruari 2006. aasta teatises 25/06 ja need kinnitati 30. juuni 2006. aasta teatises 115/06:

| | — | kõigi üle 25-päevaste varude kohustuslik likvideerimine; |
| --- | --- | --- |

—

kõigi üle 25-päevaste varude kohustuslik likvideerimine;

| | — | vähemalt 25 % varude likvideerimine aastas maksimaalselt 4 aasta (2006–2009) jooksul; |
| --- | --- | --- |

—

vähemalt 25 % varude likvideerimine aastas maksimaalselt 4 aasta (2006–2009) jooksul;

| | — | varude likvideerimine toimub puhkuse või tasustamise vormis, kusjuures aasta lõpus makstakse automaatselt välja see osa kohustuslikust 25 %-st, mida ei ole ära kasutatud temps libre vormis; |
| --- | --- | --- |

—

varude likvideerimine toimub puhkuse või tasustamise vormis, kusjuures aasta lõpus makstakse automaatselt välja see osa kohustuslikust 25 %-st, mida ei ole ära kasutatud temps libre vormis;

| | — | varud, mis jäävad kasutamata nõukogu peasekretariaadist lahkumisel, makstakse välja. |
| --- | --- | --- |

—

varud, mis jäävad kasutamata nõukogu peasekretariaadist lahkumisel, makstakse välja.

Kokkuvõtteks, ja nagu juba eespool märgitud, jagab nõukogu peasekretariaat kontrollikoja arvamust, et olemasolevad varud tuleks võimalikult kiiresti kaotada.

Tabel 10.2 – Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlus

| Tähelepanekud | Võetud meetmed | Edasised meetmed vajalikud? | Euroopa Parlamendi vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kasutamata lisapuhkuse hüvitamine |
| 2004. eelarveaastat käsitleva aastaaruande punkt 9.18: |
| Nõukogus hüvitatakse enne 31. detsembrit 1997 ületunnitöö kompensatsiooniks määratud lisapuhkus ametniku pensionile jäämisel juhul, kui ametnik ei ole lisapuhkust välja võtnud. Kuna A– ja B– kategooriasse kuuluvatel töötajatel ei ole õigust ületunnitöö hüvitamisele, ei ole taolised maksed kooskõlas personalieeskirjade artikliga 56. | Peasekretariaat on võtnud asjakohaseid meetmeid, et järk-järgult kaotada enne 31. detsembrit 1997 A– ja B– kategooria ametnikele määratud järelejäänud lisapuhkusepäevad. | Kasutamata lisapuhkuse hüvitamine tuleks lõpetada. | |
| Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele | | | Parlamendiliikmete pensionifondi (mittetulundusühing) osamaksete õiguslik alus: |
| 2002. eelarveaastat käsitleva aastaaruande punktid 9.17–9.20:
  Kui Euroopa Parlamendi liikmete täiendav pensioniskeem jätkub, tuleb võimalikult kiiresti kehtestada selleks piisav õiguslik alus. Skeemis tuleb kehtestada selge kord, mis määratleks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutuse puudujäägi korral. | Täiendavat pensioniskeemi mainitakse parlamendi poolt 28. septembril 2005 vastu võetud Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artiklis 27. Põhimäärus jõustub 2009. aastal algava Euroopa Parlamendi ametiaja esimesel päeval. Korda, millega määratletaks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral, ei ole kehtestatud. | Kuni 2009. aasta Euroopa Parlamendi ametiaja esimese päevani ei ole põhimäärusel õiguslikku toimet, seega ei saa põhimäärus olla parlamendiliikmete pensionifondi (mis on mittetulundusühing) osamaksete õiguslikuks aluseks. Kehtestada tuleks selge kord, millega määratletaks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral. | Parlamendiliikmete põhimääruse artiklis 27 sätestatakse, et pensionifondi“säilitatakse pärast käesoleva põhimääruse jõustumist nende parlamendiliikmete või endiste parlamendiliikmete jaoks, kes on omandanud või omandavad pensionifondi suhtes õigusi”. Sõna “säilitatakse” kasutamisega tunnustatakse põhimääruses varjatult pensionifondi õiguslikku alust ka ajavahemikuks, mis eelneb põhimääruse jõustumisele. Üleminekuperioodi alates parlamendiliikmete põhimääruse vastuvõtmisest Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta otsusega kuni põhimääruse jõustumiseni 2009. aastal võib seega lugeda kaetuks põhimääruse artikliga 27. Kehtivat õiguslikku alust põhimääruse jõustumisele eelneval ajavahemikul on täpsustatud parlamendi vastuses punktile 9.18 kontrollikoja aastaaruandes 2002. aasta eelarve täitmise kohta.

  Kord, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral:

  30.11.2005 koosolekul arutas juhatus vabatahtliku pensioniskeemi fondide olukorda seoses parlamendiliikmete põhimääruse vastuvõtmisega. Juhatus otsustas sõltumatule kindlustusstatistilisele uuringule tuginedes kehtestada korra, millega reguleeritakse fondide ja parlamendi suhteid ja kohustusi pärast seda kui parlamendiliikmete põhimääruse rakendamisega seotud otsuste raames võetakse vastavalt põhimääruse artiklile 24 vajalikud meetmed, et tagada täiendavate pensionide maksmine pärast uue põhimääruse jõustumist 2009. aastal. Avalik pakkumiskutse sõltumatu kindlustusstatistilise uuringu läbiviimiseks avaldatakse lähiajal. Ka parlamendiliikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohaldamise eest vastutav töörühm on oma tööd alustanud. |

Tähelepanekud

Võetud meetmed

Edasised meetmed vajalikud?

Euroopa Parlamendi vastus

Kasutamata lisapuhkuse hüvitamine

2004. eelarveaastat käsitleva aastaaruande punkt 9.18:

Nõukogus hüvitatakse enne 31. detsembrit 1997 ületunnitöö kompensatsiooniks määratud lisapuhkus ametniku pensionile jäämisel juhul, kui ametnik ei ole lisapuhkust välja võtnud. Kuna A– ja B– kategooriasse kuuluvatel töötajatel ei ole õigust ületunnitöö hüvitamisele, ei ole taolised maksed kooskõlas personalieeskirjade artikliga 56.

Peasekretariaat on võtnud asjakohaseid meetmeid, et järk-järgult kaotada enne 31. detsembrit 1997 A– ja B– kategooria ametnikele määratud järelejäänud lisapuhkusepäevad.

Kasutamata lisapuhkuse hüvitamine tuleks lõpetada.

Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele

Parlamendiliikmete pensionifondi (mittetulundusühing) osamaksete õiguslik alus:

2002. eelarveaastat käsitleva aastaaruande punktid 9.17–9.20:

Kui Euroopa Parlamendi liikmete täiendav pensioniskeem jätkub, tuleb võimalikult kiiresti kehtestada selleks piisav õiguslik alus. Skeemis tuleb kehtestada selge kord, mis määratleks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutuse puudujäägi korral.

Täiendavat pensioniskeemi mainitakse parlamendi poolt 28. septembril 2005 vastu võetud Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artiklis 27. Põhimäärus jõustub 2009. aastal algava Euroopa Parlamendi ametiaja esimesel päeval. Korda, millega määratletaks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral, ei ole kehtestatud.

Kuni 2009. aasta Euroopa Parlamendi ametiaja esimese päevani ei ole põhimäärusel õiguslikku toimet, seega ei saa põhimäärus olla parlamendiliikmete pensionifondi (mis on mittetulundusühing) osamaksete õiguslikuks aluseks. Kehtestada tuleks selge kord, millega määratletaks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral.

Parlamendiliikmete põhimääruse artiklis 27 sätestatakse, et pensionifondi“säilitatakse pärast käesoleva põhimääruse jõustumist nende parlamendiliikmete või endiste parlamendiliikmete jaoks, kes on omandanud või omandavad pensionifondi suhtes õigusi”. Sõna “säilitatakse” kasutamisega tunnustatakse põhimääruses varjatult pensionifondi õiguslikku alust ka ajavahemikuks, mis eelneb põhimääruse jõustumisele. Üleminekuperioodi alates parlamendiliikmete põhimääruse vastuvõtmisest Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta otsusega kuni põhimääruse jõustumiseni 2009. aastal võib seega lugeda kaetuks põhimääruse artikliga 27. Kehtivat õiguslikku alust põhimääruse jõustumisele eelneval ajavahemikul on täpsustatud parlamendi vastuses punktile 9.18 kontrollikoja aastaaruandes 2002. aasta eelarve täitmise kohta.

Kord, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral:

30.11.2005 koosolekul arutas juhatus vabatahtliku pensioniskeemi fondide olukorda seoses parlamendiliikmete põhimääruse vastuvõtmisega. Juhatus otsustas sõltumatule kindlustusstatistilisele uuringule tuginedes kehtestada korra, millega reguleeritakse fondide ja parlamendi suhteid ja kohustusi pärast seda kui parlamendiliikmete põhimääruse rakendamisega seotud otsuste raames võetakse vastavalt põhimääruse artiklile 24 vajalikud meetmed, et tagada täiendavate pensionide maksmine pärast uue põhimääruse jõustumist 2009. aastal. Avalik pakkumiskutse sõltumatu kindlustusstatistilise uuringu läbiviimiseks avaldatakse lähiajal. Ka parlamendiliikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohaldamise eest vastutav töörühm on oma tööd alustanud.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 10.4. | Auditiga ei tuvastatud mingeid suuremaid probleeme. |
| --- | --- |

10.4.

Auditiga ei tuvastatud mingeid suuremaid probleeme.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 10.5. | 2005. aastal vastasid kõigi ELi institutsioonide järelevalve- ja kontrollisüsteemid uue finantsmääruse nõuetele. Mõned institutsioonid ei olnud siiski täiel määral rakendanud kõiki oma sisekontrollistandardeid (1). |
| --- | --- |

10.5.

2005. aastal vastasid kõigi ELi institutsioonide järelevalve- ja kontrollisüsteemid uue finantsmääruse nõuetele. Mõned institutsioonid ei olnud siiski täiel määral rakendanud kõiki oma sisekontrollistandardeid (1).

| 10.5. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Euroopa Kohtu administratsioon viis 2006. aasta esimesel poolaastal läbi hinnangu sisekontrolli miinimumnormide olukorra kohta. Selle hinnanguga kaasnesid ettepanekud olemasolevate süsteemide parandamiseks ning koostati tegevuskava nimetatud paranduste elluviimiseks mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

10.5.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Euroopa Kohtu administratsioon viis 2006. aasta esimesel poolaastal läbi hinnangu sisekontrolli miinimumnormide olukorra kohta. Selle hinnanguga kaasnesid ettepanekud olemasolevate süsteemide parandamiseks ning koostati tegevuskava nimetatud paranduste elluviimiseks mõistliku aja jooksul.

| 10.6. | 2005. aastal kasutasid kõik institutsioonid töötajate töötasude arvutamisel 2003. aastal loodud ning komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti poolt hallatavat uut arvutipõhist süsteemi NAP (Nouvelle Application Paie). 2005. aastal olid 2004. aastal tuvastatud tehnilised puudujäägid likvideeritud, mis minimeeris töötasude erinevate osade valesti arvutamise ohtu. Institutsioonid ei kasutanud aga pidevalt süsteemi aruandlusvõimalusi, kontrollimaks enne töötasude lõplikku arvutamist kõiki andmeid seoses töötajate individuaalse situatsiooniga (nt hüvitised, ametnike üleviimine ühest institutsioonist teise, edutamine, ja kokkuvõtlikult kõik süsteemi andmed, mida on käsitsi muudetud). Regulaarset järelkontrolli ei teostatud, kui välja arvata komisjoni Luxembourgis makstud töötasud ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Ehkki finantsmääruse alusel ei ole järelkontroll kohustuslik, suurendaks see töötasude haldamise menetluste usaldusväärsust ning aitaks leida süsteemi võimalikke puudusi ja vigu. |
| --- | --- |

10.6.

2005. aastal kasutasid kõik institutsioonid töötajate töötasude arvutamisel 2003. aastal loodud ning komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti poolt hallatavat uut arvutipõhist süsteemi NAP (Nouvelle Application Paie). 2005. aastal olid 2004. aastal tuvastatud tehnilised puudujäägid likvideeritud, mis minimeeris töötasude erinevate osade valesti arvutamise ohtu. Institutsioonid ei kasutanud aga pidevalt süsteemi aruandlusvõimalusi, kontrollimaks enne töötasude lõplikku arvutamist kõiki andmeid seoses töötajate individuaalse situatsiooniga (nt hüvitised, ametnike üleviimine ühest institutsioonist teise, edutamine, ja kokkuvõtlikult kõik süsteemi andmed, mida on käsitsi muudetud). Regulaarset järelkontrolli ei teostatud, kui välja arvata komisjoni Luxembourgis makstud töötasud ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Ehkki finantsmääruse alusel ei ole järelkontroll kohustuslik, suurendaks see töötasude haldamise menetluste usaldusväärsust ning aitaks leida süsteemi võimalikke puudusi ja vigu.

| 10.6. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Oma eelkäijaga võrreldes pakub NAP tõepoolest suuremaid võimalusi aruandluse teostamiseks ja andmevõtuks statistilistel ning kontrollieesmärkidel. Kuid 2005. aastal ei olnud võimalik nende võimaluste täielikuks kasutamiseks vajalikke teadmisi rakendada. Seetõttu teostas personali peadirektoraat 2005. aastal, nagu ka varasematel aastatel, süstemaatilist maksete ja toetuste üksuse saldo kontrolli ja kuni 2005. aasta detsembrini kontrolliti kõiki ametisse nimetava ametiisiku otsuseid (mis on palgaarvestust määravad olulised tegurid) enne palgaarvestussüsteemi sisestamist. Saldo kontroll, mida teostatakse igas palgakategoorias (“centre de paie”) on eriti tõhus kõrvalekallete tuvastamisel, mis võivad tekkida näiteks institutsioonidevaheliste üleviimistega. Lisaks kontrollitakse maksete ja toetuste üksuses süsteemi käsitsi sisestatud andmeid topelt. |
| --- | --- |

10.6.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Oma eelkäijaga võrreldes pakub NAP tõepoolest suuremaid võimalusi aruandluse teostamiseks ja andmevõtuks statistilistel ning kontrollieesmärkidel. Kuid 2005. aastal ei olnud võimalik nende võimaluste täielikuks kasutamiseks vajalikke teadmisi rakendada. Seetõttu teostas personali peadirektoraat 2005. aastal, nagu ka varasematel aastatel, süstemaatilist maksete ja toetuste üksuse saldo kontrolli ja kuni 2005. aasta detsembrini kontrolliti kõiki ametisse nimetava ametiisiku otsuseid (mis on palgaarvestust määravad olulised tegurid) enne palgaarvestussüsteemi sisestamist. Saldo kontroll, mida teostatakse igas palgakategoorias (“centre de paie”) on eriti tõhus kõrvalekallete tuvastamisel, mis võivad tekkida näiteks institutsioonidevaheliste üleviimistega. Lisaks kontrollitakse maksete ja toetuste üksuses süsteemi käsitsi sisestatud andmeid topelt.

Samuti on küsitav, kas NAP pakutavaid võimalusi mõistlikult kasutades on võimalik viia läbi sisulise kontrolli programmi enne lõplikku palgamakset. See on üks põhjus, miks personali peadirektoraat on asunud seisukohale, et palgaarvestuse kontrolli on tõhusam teostada järelkontrolli vormis. Kuna piiratud vahendid ja uue personalieeskirja kehtestamisega seotud probleemid takistasid 2005. aastal üldist suundumist järelkontrolli poole, siis alates märtsist 2006 toimib selline süstemaatiline kontrolliprogramm.

| 10.6. | NÕUKOGU VASTUS
  Nõukogu peasekretariaat soovib märkida, et NAPi juhtimismehhanismide piiratud kasutamine toimus NAPiga seotud tingimuste tõttu – NAPil olid vaid mõned vahendid ning neid ei dokumenteeritud ning nad ei olnud sageli töökorras. Nõukogu peasekretariaat peab olemasolevaid vahendeid (millest PMO on kasutajaid täielikult teavitanud alles mais 2006) väga kasulikeks, kuna niiviisi on võimalik tulemusi kontrollida, ning vastutav talitus on vaatamata toetava dokumentatsiooni puudumisele neid võimalikult palju kasutanud. |
| --- | --- |

10.6.

NÕUKOGU VASTUS

Nõukogu peasekretariaat soovib märkida, et NAPi juhtimismehhanismide piiratud kasutamine toimus NAPiga seotud tingimuste tõttu – NAPil olid vaid mõned vahendid ning neid ei dokumenteeritud ning nad ei olnud sageli töökorras. Nõukogu peasekretariaat peab olemasolevaid vahendeid (millest PMO on kasutajaid täielikult teavitanud alles mais 2006) väga kasulikeks, kuna niiviisi on võimalik tulemusi kontrollida, ning vastutav talitus on vaatamata toetava dokumentatsiooni puudumisele neid võimalikult palju kasutanud.

| 10.6. | KOMISJONI VASTUS
  Igas institutsioonis seab volitatud eelarvevahendite käsutaja sisse kontrollimenetlused, mis on kohased sealse olukorra jaoks. Ei ole kavandatud, et kõik institutsioonid kasutaksid süstemaatiliselt kõiki pakutavaid aruandlusvahendeid. Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet on taotluse alusel teinud aruanded kättesaadavaks kõigile eelarvevahendite käsutajatele. |
| --- | --- |

10.6.

KOMISJONI VASTUS

Igas institutsioonis seab volitatud eelarvevahendite käsutaja sisse kontrollimenetlused, mis on kohased sealse olukorra jaoks. Ei ole kavandatud, et kõik institutsioonid kasutaksid süstemaatiliselt kõiki pakutavaid aruandlusvahendeid. Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet on taotluse alusel teinud aruanded kättesaadavaks kõigile eelarvevahendite käsutajatele.

Mis puudutab eelkontrolle, siis määras individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet kontrollitavad tabelid kindlaks 2002. aastal, kui NAPi süsteemi hakati kasutama komisjoni personali esimese rühma peal, dokumenteeris selle 2003. aastal, mil NAPi süsteemi hakati kasutama ka teiste peal, ning on eelkontrolle kasutanud sellest ajast saadik. Need dokumendid tehti kättesaadavaks ka teistele institutsioonidele ja hiljuti said kõik NAPi süsteemi kasutajad ajakohastatud dokumendi, milles kirjeldati individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti poolt soovitatud minimaalselt vajalikke kontrolle.

Omandatud kogemuste valguses peab individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet eelkõige Luksemburgis makstud töötasude osas oma olemasolevaid kontrolle piisavaks ega kavanda praegu oma järelkontrollide tugevdamist. Viimased haaraksid kogenuimat personali, keda individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet kavatseb 2006. ja 2007. aastal kasutada suure hulga automaatsete eelkontrollide uude IT-süsteemi (IRIS) programmeerimisel, et hallata individuaalseid õigusi. Pärast selle süsteemi töölerakendamist vaatab individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet oma kontrollistrateegia üle.

| 10.7. | 1. mail 2004 jõustunud muudetud personalieeskirjad näevad ette, et lähetusega seotud majutuskulud hüvitatakse iga riigi jaoks kehtestatud maksimaalse määra ulatuses alusdokumentide esitamisel (personalieeskirjade VII lisa artikkel 13). Vastupidiselt sellele reeglile on kõik institutsioonid peale Euroopa Kohtu, kontrollikoja ja ombudsmani oma sisekorraeeskirjades kehtestanud maksimaalsest lubatud summast 30 kuni 60 protsenti moodustava kindla suurusega summa maksmise töötajatele, kes ei tõenda majutuskulude kandmist. Pärast Euroopa Kontrollikoja 2004. eelarveaasta aastaaruande avaldamist muutis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2005. aasta detsembris oma sisekorraeeskirju, et tagada personalieeskirjade järgimine. |
| --- | --- |

10.7.

1. mail 2004 jõustunud muudetud personalieeskirjad näevad ette, et lähetusega seotud majutuskulud hüvitatakse iga riigi jaoks kehtestatud maksimaalse määra ulatuses alusdokumentide esitamisel (personalieeskirjade VII lisa artikkel 13). Vastupidiselt sellele reeglile on kõik institutsioonid peale Euroopa Kohtu, kontrollikoja ja ombudsmani oma sisekorraeeskirjades kehtestanud maksimaalsest lubatud summast 30 kuni 60 protsenti moodustava kindla suurusega summa maksmise töötajatele, kes ei tõenda majutuskulude kandmist. Pärast Euroopa Kontrollikoja 2004. eelarveaasta aastaaruande avaldamist muutis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2005. aasta detsembris oma sisekorraeeskirju, et tagada personalieeskirjade järgimine.

| 10.7. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Parlamendil on lähetuste osas eriomased probleemid, mis tulenevad institutsiooni tegevuse loomusest ja jaotumisest kolme töökoha vahel. |
| --- | --- |

10.7.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Parlamendil on lähetuste osas eriomased probleemid, mis tulenevad institutsiooni tegevuse loomusest ja jaotumisest kolme töökoha vahel.

Kindlasummaliste maksete süsteemi rakendamisel võeti arvesse parlamendi juhatusele selles küsimuses antud juriidilist nõu ning selle eesmärk on mõistliku tasakaalu loomine reguleeriva raamistiku nõuete ja institutsiooni eriomase töökeskkonna vajaduste vahel. Lisaks võimaldab lihtsustatud eeskirjade rakendamine vähendada eriliselt suure arvu lähetustega kaasnevaid halduskulusid.

| 10.7. | NÕUKOGU VASTUS
  Nõukogu peasekretariaat tõstatas selle küsimuse haldusjuhtide koosolekul 26. jaanuaril 2006. Arutelu käigus sai selgeks, et mõned teised institutsioonid ei olnud veendunud vajaduses oma tegevust muuta. Nõukogu peasekretariaat kavandab läbi viia arutelusid selles küsimuses, et leida institutsioonide vahel kooskõlastatud lahendus. |
| --- | --- |

10.7.

NÕUKOGU VASTUS

Nõukogu peasekretariaat tõstatas selle küsimuse haldusjuhtide koosolekul 26. jaanuaril 2006. Arutelu käigus sai selgeks, et mõned teised institutsioonid ei olnud veendunud vajaduses oma tegevust muuta. Nõukogu peasekretariaat kavandab läbi viia arutelusid selles küsimuses, et leida institutsioonide vahel kooskõlastatud lahendus.

| 10.7. | KOMISJONI VASTUS
  Juhend töölähetuste kohta – komisjoni poolt vastuvõetud oma personali lähetusi käsitlevad sise-eeskirjad – on praegu läbivaatamisel, et kontrollikoja märkust asjakohaselt arvesse võtta. Uute eeskirjade vastuvõtmine on kavandatud 2007. aasta alguseks. |
| --- | --- |

10.7.

KOMISJONI VASTUS

Juhend töölähetuste kohta – komisjoni poolt vastuvõetud oma personali lähetusi käsitlevad sise-eeskirjad – on praegu läbivaatamisel, et kontrollikoja märkust asjakohaselt arvesse võtta. Uute eeskirjade vastuvõtmine on kavandatud 2007. aasta alguseks.

| 10.7. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  Lähetuskulude osas on Regioonide Komitee arvesse võtnud kontrollikoja märkusi ning ei maksnud 2005. aastal kindla suurusega summasid töötajatele, kes ei esitanud majutuskulude kandmise kohta tõendeid. Regioonide Komitee lähetusi käsitlevatesse sise-eeskirjadesse tehakse 2006. aastal mõned muudatused ning asjakohane säte kantakse ametlikult lähetuste juhendisse. |
| --- | --- |

10.7.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Lähetuskulude osas on Regioonide Komitee arvesse võtnud kontrollikoja märkusi ning ei maksnud 2005. aastal kindla suurusega summasid töötajatele, kes ei esitanud majutuskulude kandmise kohta tõendeid. Regioonide Komitee lähetusi käsitlevatesse sise-eeskirjadesse tehakse 2006. aastal mõned muudatused ning asjakohane säte kantakse ametlikult lähetuste juhendisse.

Konkreetsed tähelepanekud

| 10.8. | Järgnevalt on esitatud konkreetsed tähelepanekud iga institutsiooni kohta. |
| --- | --- |

10.8.

Järgnevalt on esitatud konkreetsed tähelepanekud iga institutsiooni kohta.

Parlament

| 10.9. | Nagu varasemalt (vt 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 9.16), täheldati ka nüüd puudusi Euroopa Parlamendi liikmetele hüvitiste maksmise järelevalve- ja kontrollisüsteemides. |
| --- | --- |

10.9.

Nagu varasemalt (vt 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 9.16), täheldati ka nüüd puudusi Euroopa Parlamendi liikmetele hüvitiste maksmise järelevalve- ja kontrollisüsteemides.

| 10.9. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Vastavalt kontrollikoja 2004. aastat puudutavatele märkustele ametiaja lõppemisega seotud hüvitiste maksmise kohta, hakkab hetkel välja töötatav NAP-rakendus edaspidi sisaldama teavet saajale hüvitiste saamise õiguse säilimise kohta. Küsimust käsitletakse ka parlamendiliikmete põhimääruse rakendamisega seotud toimingute kontekstis. |
| --- | --- |

10.9.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Vastavalt kontrollikoja 2004. aastat puudutavatele märkustele ametiaja lõppemisega seotud hüvitiste maksmise kohta, hakkab hetkel välja töötatav NAP-rakendus edaspidi sisaldama teavet saajale hüvitiste saamise õiguse säilimise kohta. Küsimust käsitletakse ka parlamendiliikmete põhimääruse rakendamisega seotud toimingute kontekstis.

Parlamendiliikmete assisteerimise kulude osas vt vastust punktis 10.10.

| 10.10. | Euroopa Parlamendi juhatus, kuhu kuulub parlamendi president ja 14 asepresidenti, muutis 2004. aastal parlamendiliikme assistendi hüvitise maksmise eeskirju. Parlamendiliikmete poolt esitatavate alusdokumentide osas nähti ette uued sätted. Nendest tulenevaid kohustusi selgitati parlamendiliikmetele 2005. aasta juuli kvestorite teatises, kus nõutakse parlamendiliikmetelt hüvitise kasutamist tõendavate dokumentide esitamist 1. novembriks 2005. Novembri lõpuks oli esitatud alla 20 % nõutavatest dokumentidest. 2006. aasta jaanuaris pikendasid kvestorid tähtaega 17. märtsini 2006. Seega ei rakendatud muudetud eeskirju 2005. aastal korrektselt ning maksed teenuseosutajatele või assistentidele makseasutuste kaudu tehtud maksed. (2) ei põhinenud endiselt asjakohastel tõendavatel dokumentidel, nagu parlamendiliikmete makstud arved või makseasutuse kulude üksikasjalikud selgitused. |
| --- | --- |

10.10.

Euroopa Parlamendi juhatus, kuhu kuulub parlamendi president ja 14 asepresidenti, muutis 2004. aastal parlamendiliikme assistendi hüvitise maksmise eeskirju. Parlamendiliikmete poolt esitatavate alusdokumentide osas nähti ette uued sätted. Nendest tulenevaid kohustusi selgitati parlamendiliikmetele 2005. aasta juuli kvestorite teatises, kus nõutakse parlamendiliikmetelt hüvitise kasutamist tõendavate dokumentide esitamist 1. novembriks 2005. Novembri lõpuks oli esitatud alla 20 % nõutavatest dokumentidest. 2006. aasta jaanuaris pikendasid kvestorid tähtaega 17. märtsini 2006. Seega ei rakendatud muudetud eeskirju 2005. aastal korrektselt ning maksed teenuseosutajatele või assistentidele makseasutuste kaudu tehtud maksed. (2) ei põhinenud endiselt asjakohastel tõendavatel dokumentidel, nagu parlamendiliikmete makstud arved või makseasutuse kulude üksikasjalikud selgitused.

| 10.10. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Kvestorite teatise saatmine parlamendiliikmetele oli võimalik alles 2005. aasta juuli lõpus. Uute sätete abil täpsustamine oli oluline esimene samm. EL-10 laienemise ja 2004. aasta parlamendivalimiste järel, kõigi nende mõjutuste tõttu, ei ole üllatav, et tähtaeg 1. november 2005 osutus liiga lühikeseks. Ka administratsiooni ülesanne anda teavet osutus eeskirjade keerukuse, kõigis 25 liikmesriigis erinevate riiklike kohustuste ja keelte suure arvu tõttu raskeks. |
| --- | --- |

10.10.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Kvestorite teatise saatmine parlamendiliikmetele oli võimalik alles 2005. aasta juuli lõpus. Uute sätete abil täpsustamine oli oluline esimene samm. EL-10 laienemise ja 2004. aasta parlamendivalimiste järel, kõigi nende mõjutuste tõttu, ei ole üllatav, et tähtaeg 1. november 2005 osutus liiga lühikeseks. Ka administratsiooni ülesanne anda teavet osutus eeskirjade keerukuse, kõigis 25 liikmesriigis erinevate riiklike kohustuste ja keelte suure arvu tõttu raskeks.

Seega pikendas kvestorite kogu tõendavate dokumentide esitamise tähtaega esimest korda 2006. aasta jaanuaris ja teist korda 2006. aasta aprillis. Muudetud eeskirjade rakendamine algas sellest hoolimata 2005. aastal. Eeskirja teatavaid osi rakendati täielikult alates 2005. aastast, näiteks parlamendiliikmete kohustust tõendada sotsiaalkindlustuse ja õnnetusjuhtumikindlustuse olemasolu kolme kuu jooksul alates töölepingu algamisest. 2006. aasta keskpaigaks oli esitatud umbes 54 % teenusepakkujate arvetest ajavahemiku kohta 2004. aasta juulist 2005. aasta juunini. Umbes 29 % kolmandatest maksjatest esitasid selleks perioodiks nõutud dokumendid.

Nõukogu

| 10.11. | Nõukogu uuendas nõukogu liikmete delegaatide reisikulude hüvitamise süsteemi otsusega 190/2003, mis jõustus 1. jaanuaril 2004. Hüvitissumma makstakse liikmesriigi suhtes kehtestatud kindlasummalise eraldise piires. Igale liikmesriigile tehakse kaks osamakset aastas: jaanuaris ja juulis. Enne veebruari lõppu esitab iga liikmesriik peasekretariaadile aruande, kus on näidatud riigile eelneval aastal eraldatud summade kasutamine. Kasutamata summad ja summad, mille kohta puuduvad tõendavad dokumendid, arvatakse järgmisest osamaksest maha. Kontrollikoja hinnangul vähendab uus süsteem suurel määral nõukogu delegaatide kulude hüvitamisega seonduvat halduskoormat, kuid enne 2005. aasta juuli osamakset esitatud liikmesriikide aruannete kehtivust ei kontrollitud piisavalt. |
| --- | --- |

10.11.

Nõukogu uuendas nõukogu liikmete delegaatide reisikulude hüvitamise süsteemi otsusega 190/2003, mis jõustus 1. jaanuaril 2004. Hüvitissumma makstakse liikmesriigi suhtes kehtestatud kindlasummalise eraldise piires. Igale liikmesriigile tehakse kaks osamakset aastas: jaanuaris ja juulis. Enne veebruari lõppu esitab iga liikmesriik peasekretariaadile aruande, kus on näidatud riigile eelneval aastal eraldatud summade kasutamine. Kasutamata summad ja summad, mille kohta puuduvad tõendavad dokumendid, arvatakse järgmisest osamaksest maha. Kontrollikoja hinnangul vähendab uus süsteem suurel määral nõukogu delegaatide kulude hüvitamisega seonduvat halduskoormat, kuid enne 2005. aasta juuli osamakset esitatud liikmesriikide aruannete kehtivust ei kontrollitud piisavalt.

| 10.11. | NÕUKOGU VASTUS
  Nõukogu peasekretariaat vaatab praegu läbi nõukogu liikmete esindajate reisikulude hüvitamise uut süsteemi nõukogu peasekretariaadi sisekontrolli talituse aruande alusel, mis käsitleb seda süsteemi üks aasta pärast selle kasutuselevõtmist 2004. aastal. |
| --- | --- |

10.11.

NÕUKOGU VASTUS

Nõukogu peasekretariaat vaatab praegu läbi nõukogu liikmete esindajate reisikulude hüvitamise uut süsteemi nõukogu peasekretariaadi sisekontrolli talituse aruande alusel, mis käsitleb seda süsteemi üks aasta pärast selle kasutuselevõtmist 2004. aastal.

Komisjon (3)

| 10.12. | Eri tüüpi peretoetusi makstakse töötajate esitatud teabe põhjal. Majapidamistoetust saavatelt töötajatelt, kellel ei ole ülalpeetavaid lapsi, ei nõuta teabe regulaarset uuendamist. Puudusid tõendid selle kohta, et 1 605 asjassepuutuvast Brüsselis töötavast komisjoni töötajast 676-l oleks kunagi palutud oma esialgset avaldust kinnitada või uuendada. Samuti ei kontrollitud piisavalt juhtumeid, kus oli võimalik ülalpeetava lapse toetuse maksmine riigi poolt, mis oleks sellisel juhul tulnud personalieeskirjade alusel makstavatest toetustest maha arvata. |
| --- | --- |

10.12.

Eri tüüpi peretoetusi makstakse töötajate esitatud teabe põhjal. Majapidamistoetust saavatelt töötajatelt, kellel ei ole ülalpeetavaid lapsi, ei nõuta teabe regulaarset uuendamist. Puudusid tõendid selle kohta, et 1 605 asjassepuutuvast Brüsselis töötavast komisjoni töötajast 676-l oleks kunagi palutud oma esialgset avaldust kinnitada või uuendada. Samuti ei kontrollitud piisavalt juhtumeid, kus oli võimalik ülalpeetava lapse toetuse maksmine riigi poolt, mis oleks sellisel juhul tulnud personalieeskirjade alusel makstavatest toetustest maha arvata.

| 10.12. | KOMISJONI VASTUS
  Eri tüüpi peretoetuste puhul rakendatakse erinevaid kontrollistrateegiaid. |
| --- | --- |

10.12.

KOMISJONI VASTUS

Eri tüüpi peretoetuste puhul rakendatakse erinevaid kontrollistrateegiaid.

Majapidamistoetuste osas on kontrolli tulemusi süstemaatiliselt registreeritud alles 2002. aastast.

Senini on komisjoni Brüsselis asuva personali puhul kasutatud riskihinnangul põhinevaid pistelisi kontrolle. Kuid kõiki siin mainitud juhtumeid kontrollitakse järgmise kahe aasta jooksul, et tagada kogu personali hõlmav korrapärane kontroll. Üldiselt tuleb toimikuid kontrollida hiljemalt iga nelja aasta järel, et võimaldada teha parandusi personalieeskirjade artiklis 83 sätestatud vüeaastase tähtaja jooksul.

Liikmesriikide lastetoetuste puhul on kavas kasutada sama kontrollimehhanismi, mida kirjeldati eespool majapidamistoetuste puhul.

Euroopa Kohus

| 10.13. | 2004. eelarveaasta aastaaruande punktis 9.21 märkis kontrollikoda, et siseauditi talituse juhataja vastutab eelarvevahendite käsutajate tehingute eelkontrolli eest. Sama olukorda täheldati 2005. eelarveaasta osas. Selline seotus finantstehingute täideviimisega ei ole vastavuses täieliku sõltumatusega, millega siseaudiitor peaks oma auditeerimiskohustusi täitma vastavalt finantsmääruse artiklis 86 sätestatud põhimõttele. |
| --- | --- |

10.13.

2004. eelarveaasta aastaaruande punktis 9.21 märkis kontrollikoda, et siseauditi talituse juhataja vastutab eelarvevahendite käsutajate tehingute eelkontrolli eest. Sama olukorda täheldati 2005. eelarveaasta osas. Selline seotus finantstehingute täideviimisega ei ole vastavuses täieliku sõltumatusega, millega siseaudiitor peaks oma auditeerimiskohustusi täitma vastavalt finantsmääruse artiklis 86 sätestatud põhimõttele.

| 10.13. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Nagu juba märgiti 2004. aasta aastaaruande punktile 9.21 antud vastuses, teostatakse ühelt poolt eelkontrolli ning teiselt poolt siseauditit erinevate isikute poolt sama haldusüksuse raames, mille eest vastutab üks ametnik, keda nimetatakse ka siseaudiitoriks. See haldusstruktuur säilitati, võttes arvesse Euroopa Kohtu suurust ja asjaolu, et puudusid finantskontrolli ja -halduse valdkonna kvalifitseeritud töötajaid. Lisaks sedastati, et siseaudiitorile pandud haldusvastutus, mis seisnes väikese kontrollijate rühma loomises, ei mõjuta mingil moel tema sõltumatust auditeerimisülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

10.13.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Nagu juba märgiti 2004. aasta aastaaruande punktile 9.21 antud vastuses, teostatakse ühelt poolt eelkontrolli ning teiselt poolt siseauditit erinevate isikute poolt sama haldusüksuse raames, mille eest vastutab üks ametnik, keda nimetatakse ka siseaudiitoriks. See haldusstruktuur säilitati, võttes arvesse Euroopa Kohtu suurust ja asjaolu, et puudusid finantskontrolli ja -halduse valdkonna kvalifitseeritud töötajaid. Lisaks sedastati, et siseaudiitorile pandud haldusvastutus, mis seisnes väikese kontrollijate rühma loomises, ei mõjuta mingil moel tema sõltumatust auditeerimisülesannete täitmisel.

Arvestades siiski järelevalveasutuste märkusi selles küsimuses, pakkus Euroopa Kohtu administratsioon välja 2007. aasta majandusaasta tulude ja kulude esialgse projekti koostamise raames seda ülesehitust muuta, luues haldusüksuse, mis on ainupädev eelkontrolli valdkonnas ja millele määratakse kaks uut ametikohta (selle juhtimist tagav administraator ning eelkontrolliga tegelevat rühma täiendav assistent). Seega saab selle uue haldusstruktuuri kehtestada järgmiste kuude jooksul.

| 10.14. | 2005. aasta teisel poolel viis siseaudiitor läbi mõned eriauditid ja esitas vastavatele teenistustele soovitused. Kontrollikoja auditi toimumise ajal ei olnud siseaudiitori aruanded aga kättesaadavad. |
| --- | --- |

10.14.

2005. aasta teisel poolel viis siseaudiitor läbi mõned eriauditid ja esitas vastavatele teenistustele soovitused. Kontrollikoja auditi toimumise ajal ei olnud siseaudiitori aruanded aga kättesaadavad.

| 10.14. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Kontrollikoja audiitori külastuse ajal Euroopa Kohtu siseauditi osakonda 2006. aasta aprillis lepiti kokku, et pärast 2005. aasta auditiaruannete esitamist Euroopa Kohtu presidendile, võidakse kontrollikoja audiitorile ametlikult edastada nende koopia. Euroopa Kohtu presidendile esitamine toimus 2006. aasta mais ja aruannete koopia saadeti kontrollikoja pädevasse talitusse. |
| --- | --- |

10.14.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Kontrollikoja audiitori külastuse ajal Euroopa Kohtu siseauditi osakonda 2006. aasta aprillis lepiti kokku, et pärast 2005. aasta auditiaruannete esitamist Euroopa Kohtu presidendile, võidakse kontrollikoja audiitorile ametlikult edastada nende koopia. Euroopa Kohtu presidendile esitamine toimus 2006. aasta mais ja aruannete koopia saadeti kontrollikoja pädevasse talitusse.

Kontrollikoda

| 10.15. | Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline audiitorfirma, mis avaldas kinnituse finantsselgituste korrektsuse ja õigsuse kohta seisuga 31. detsember 2005 koos aruandega haldus- ja raamatupidamiskorra, finantsjuhtimise usaldusväärsuse ja sisekontrollisüsteemi kohta. Aruandes öeldakse, et audiitori hinnangul ei ilmnenud tema töö käigus asjaolusid, mis võiksid kahtluse alla seada haldus- ja raamatupidamiskorra või sisekontrolli asjakohasuse või finantsjuhtimise vastavuse kohaldatavate määrustega. Kinnitus ja aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

10.15.

Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline audiitorfirma, mis avaldas kinnituse finantsselgituste korrektsuse ja õigsuse kohta seisuga 31. detsember 2005 koos aruandega haldus- ja raamatupidamiskorra, finantsjuhtimise usaldusväärsuse ja sisekontrollisüsteemi kohta. Aruandes öeldakse, et audiitori hinnangul ei ilmnenud tema töö käigus asjaolusid, mis võiksid kahtluse alla seada haldus- ja raamatupidamiskorra või sisekontrolli asjakohasuse või finantsjuhtimise vastavuse kohaldatavate määrustega. Kinnitus ja aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 10.16. | 2005. aastal loodi üksus, mis koordineerib Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee ühistalituste finantstegevust ja lepingute haldamist, ning see on parandanud hangete iga-aastast planeerimist ja andnud operatiivüksustele hankemenetluste-alaseid juhiseid. Siiski täheldati puudusi mõningate hankemenetluste operatiivjuhtimises (näiteks anti liiga vähe aega keerukate lepinguprojektide kontrollimiseks) ning uue üksuse ja operatiivüksuste vahelise koordineerimise korda ei määratletud selgesõnaliselt. |
| --- | --- |

10.16.

2005. aastal loodi üksus, mis koordineerib Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee ühistalituste finantstegevust ja lepingute haldamist, ning see on parandanud hangete iga-aastast planeerimist ja andnud operatiivüksustele hankemenetluste-alaseid juhiseid. Siiski täheldati puudusi mõningate hankemenetluste operatiivjuhtimises (näiteks anti liiga vähe aega keerukate lepinguprojektide kontrollimiseks) ning uue üksuse ja operatiivüksuste vahelise koordineerimise korda ei määratletud selgesõnaliselt.

| 10.16. | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE JA REGIOONIDE KOMITEE VASTUS |
| --- | --- |

10.16.

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE JA REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Komitee avaldab heameelt kohtu avalduse üle, et iga-aastane hangete planeerimine on paranenud ja operatiivtalitustele on kasuks tulnud selged juhtnöörid pakkumismenetluste kohta. 2005. aastal võeti vastu ja avaldati intranetis kooskõlastamiskord Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee ühistalituste uue finants- ja lepinguteüksuse ja operatiivtalituste vahel. Saadud kogemuse alusel võidakse 2006. aasta teisel poolel välja anda üksikasjalikumad suunised. Samuti on 2006. aastal vastavustõendamise teostajaid süstemaatilisemalt kaasatud riigihankemenetluse algetappidesse ning õigustalitus on heaks kiitnud 28 riigihankemenetluses kasutatavat dokumendi mudelit, mis on ka intranetis avaldatud.

Regioonide Komitee

| 10.17. | Punktis 10.16 toodu kehtib ka Regioonide Komitee kohta. |
| --- | --- |

10.17.

Punktis 10.16 toodu kehtib ka Regioonide Komitee kohta.

| 10.18. | Pärast kontrollikoja 2004. aasta DAS-auditit ja kaht siseauditit palus Regioonide Komitee haldusosakond mõningatel töötajatel, kelle palgast osa kanti paranduskoefitsiendiga korrutades üle teise riiki, esitada täiendavaid tõendeid. Lõpetati mitme ülekande tegemine, mida ei oldud regulaarselt tehtud enne 2004. aasta maid ja/või mille kohta saaja ei esitanud piisavaid tõendeid. 2005. aastal ei saanud haldusosakond tagasi ühtki enammakstud summat, ehkki personalieeskirjade artiklis 85 seisab, et “Töötajale enammakstud summa nõutakse sisse, kui saaja oli teadlik, et maksmisel puudus seaduslik alus, või kui enammaksmine oli nii ilmne, et ta ei saanud seda mitte teada”. |
| --- | --- |

10.18.

Pärast kontrollikoja 2004. aasta DAS-auditit ja kaht siseauditit palus Regioonide Komitee haldusosakond mõningatel töötajatel, kelle palgast osa kanti paranduskoefitsiendiga korrutades üle teise riiki, esitada täiendavaid tõendeid. Lõpetati mitme ülekande tegemine, mida ei oldud regulaarselt tehtud enne 2004. aasta maid ja/või mille kohta saaja ei esitanud piisavaid tõendeid. 2005. aastal ei saanud haldusosakond tagasi ühtki enammakstud summat, ehkki personalieeskirjade artiklis 85 seisab, et “Töötajale enammakstud summa nõutakse sisse, kui saaja oli teadlik, et maksmisel puudus seaduslik alus, või kui enammaksmine oli nii ilmne, et ta ei saanud seda mitte teada”.

| 10.18. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  Peasekretäri ülesandel läbi viidud palgaülekannete siseaudit lõpetati alles 2006. aasta veebruaris. Auditiaruande koopia on saadetud kontrollikojale. Auditi tulemusel tegeleb haldusosakond praegu enammaksete sissenõudmisega, mis puudutab piiratud arvu ametnikke. Enamik auditisoovitustest on juba ellu viidud. |
| --- | --- |

10.18.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Peasekretäri ülesandel läbi viidud palgaülekannete siseaudit lõpetati alles 2006. aasta veebruaris. Auditiaruande koopia on saadetud kontrollikojale. Auditi tulemusel tegeleb haldusosakond praegu enammaksete sissenõudmisega, mis puudutab piiratud arvu ametnikke. Enamik auditisoovitustest on juba ellu viidud.

Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor

| 10.19. | Audit ei andnud alust mingiteks olulisteks tähelepanekuteks. |
| --- | --- |

10.19.

Audit ei andnud alust mingiteks olulisteks tähelepanekuteks.

Üldine järeldus

| 10.20. | Kõik institutsioonid on teinud pingutusi viimaks oma järelevalvesüsteemid ja kontroll vastavusse uue finantsmääruse nõuetega. Kontrollikoja auditiga leiti, et hoolimata eelmistes punktides mainitud puudustest olid järelevalve- ja kontrollisüsteemid piisavad juhtimaks institutsioonide halduskulude aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riske. Kontrollikoja auditi käigus ei leitud olulisi vigu, mis mõjutaksid halduskulude seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

10.20.

Kõik institutsioonid on teinud pingutusi viimaks oma järelevalvesüsteemid ja kontroll vastavusse uue finantsmääruse nõuetega. Kontrollikoja auditiga leiti, et hoolimata eelmistes punktides mainitud puudustest olid järelevalve- ja kontrollisüsteemid piisavad juhtimaks institutsioonide halduskulude aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riske. Kontrollikoja auditi käigus ei leitud olulisi vigu, mis mõjutaksid halduskulude seaduslikkust ja korrektsust.

Pärast viimast aastaaruannet avaldatud eriaruanded

| 10.21. | Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta. |
| --- | --- |

10.21.

Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta.

EUROOPA LIIDU AGENTUURID

| 10.22. | Euroopa Liidu agentuuride ja muude allasutuste (edaspidi: agentuurid) auditite tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes. 2005. eelarveaasta osas auditeeris kontrollikoda 18 agentuuri. Agentuuride kogueelarve oli 2005. aastal 926,8 miljonit eurot; 2004. aastal oli eelarve suuruseks 885,3 miljonit eurot. Kõigile agentuuridele eraldatud töökohtade arv kasvas 2 233 töökohalt 2004. aastal 2 644 töökohale 2005. aastal. Agentuuride põhiandmed on esitatud
  tabelis 10.3
  . |
| --- | --- |

10.22.

Euroopa Liidu agentuuride ja muude allasutuste (edaspidi: agentuurid) auditite tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes. 2005. eelarveaasta osas auditeeris kontrollikoda 18 agentuuri. Agentuuride kogueelarve oli 2005. aastal 926,8 miljonit eurot; 2004. aastal oli eelarve suuruseks 885,3 miljonit eurot. Kõigile agentuuridele eraldatud töökohtade arv kasvas 2 233 töökohalt 2004. aastal 2 644 töökohale 2005. aastal. Agentuuride põhiandmed on esitatud
  tabelis 10.3
  .

| 10.22. | KOMISJONI VASTUS
  Ametid on sõltumatud ja neil on eraldi halduskulude kinnitamismenetlus. Seega peavad kontrollikoja märkustega tegelema ametid ise. Kui nad seda taotlevad, abistab ja toetab komisjon neid, st aitab neil eeskirju mõista ja tõlgendada ning sisekontrollimenetlusi kehtestada. |
| --- | --- |

10.22.

KOMISJONI VASTUS

Ametid on sõltumatud ja neil on eraldi halduskulude kinnitamismenetlus. Seega peavad kontrollikoja märkustega tegelema ametid ise. Kui nad seda taotlevad, abistab ja toetab komisjon neid, st aitab neil eeskirju mõista ja tõlgendada ning sisekontrollimenetlusi kehtestada.

Tabel 10.3 – Euroopa Liidu agentuurid – põhiandmed

| Euroopa Liidu agentuurid | Peakorter | Asutamisaasta | Eelarve (4)

  (miljonites eurodes) | Eraldatud ametikohti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | Tessaloniki | 1975 | 16,6 | 16,6 | 88 | 91 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | Dublin | 1975 | 18,1 | 18,8 | 91 | 94 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | Kopenhaagen | 1990 | 33,6 | 32,1 | 115 | 115 |
| Euroopa Koolitusfond | Torino | 1990 | 18,4 | 26,7 | 104 | 104 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | Lissabon | 1993 | 12,2 | 13 | 77 | 77 |
| Euroopa Ravimiamet | London | 1993 | 99,1 | 110,1 | 314 | 379 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | Luksemburg | 1994 | 29,8 | 28,4 | 181 | 181 |
| Ühenduse Sordiamet | Angers | 1994 | 11,3 | 10,5 | 38 | 38 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | Alicante | 1994 | 190 | 218,4 | 675 | 675 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | Bilbao | 1995 | 10,7 | 13,4 | 38 | 40 |
| Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus | Viin | 1997 | 7,9 | 8,2 | 34 | 37 |
| Euroopa Ülesehitusamet | Tessaloniki | 2000 | 374,6 | 276,5 | 114 | 114 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 9,3 | 13 | 76 | 87 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | Köln | 2002 | 11,3 | 57,5 | 95 | 200 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | Lissabon (5) | 2002 | 13,3 | 35,3 | 55 | 95 |
| Euroopa Toiduohutusamet | Parma | 2002 | 29,1 | 36,7 | 138 | 194 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | Heraklion (6) | 2003 | — | 6,8 | — | 38 |
| Euroopa Raudteeagentuur (7) | Valenciennes | 2003 | — | — | — | — |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | Stockholm | 2005 | — | 4,8 | — | 85 |
| Kokku | 885,3 | 926,8 | 2 233 | 2 644 |

Euroopa Liidu agentuurid

Peakorter

Asutamisaasta

Eelarve (4)

(miljonites eurodes)

Eraldatud ametikohti

2004

2005

2004

2005

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Tessaloniki

1975

16,6

16,6

88

91

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Dublin

1975

18,1

18,8

91

94

Euroopa Keskkonnaagentuur

Kopenhaagen

1990

33,6

32,1

115

115

Euroopa Koolitusfond

Torino

1990

18,4

26,7

104

104

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Lissabon

1993

12,2

13

77

77

Euroopa Ravimiamet

London

1993

99,1

110,1

314

379

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Luksemburg

1994

29,8

28,4

181

181

Ühenduse Sordiamet

Angers

1994

11,3

10,5

38

38

Siseturu Ühtlustamise Amet

Alicante

1994

190

218,4

675

675

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Bilbao

1995

10,7

13,4

38

40

Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus

Viin

1997

7,9

8,2

34

37

Euroopa Ülesehitusamet

Tessaloniki

2000

374,6

276,5

114

114

Eurojust

Haag

2002

9,3

13

76

87

Euroopa Lennundusohutusamet

Köln

2002

11,3

57,5

95

200

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Lissabon (5)

2002

13,3

35,3

55

95

Euroopa Toiduohutusamet

Parma

2002

29,1

36,7

138

194

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Heraklion (6)

2003

—

6,8

—

38

Euroopa Raudteeagentuur (7)

Valenciennes

2003

—

—

—

—

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Stockholm

2005

—

4,8

—

85

Kokku

885,3

926,8

2 233

2 644

| 10.23. | Mitmes agentuuris iseloomustab eelarve täitmist assigneeringute kasutamise piiratud ulatus. See tuleneb eelkõige asjaolust, et planeerimisel ei võeta arvesse agentuuride organisatoorset suutlikkust. Assigneeringute piiratud kasutamine on vastuolus sellega, et mõne agentuuri käsutuses on suures ulatuses sularaha. Kontrollikoda leidis, et komisjon ei järginud agentuuridele vahendite eraldamisel alati reeglit, mille kohaselt peab vahendite ülekandmine põhinema agentuuride sularahavajaduste regulaarsetel ja põhjendatud prognoosidel. |
| --- | --- |

10.23.

Mitmes agentuuris iseloomustab eelarve täitmist assigneeringute kasutamise piiratud ulatus. See tuleneb eelkõige asjaolust, et planeerimisel ei võeta arvesse agentuuride organisatoorset suutlikkust. Assigneeringute piiratud kasutamine on vastuolus sellega, et mõne agentuuri käsutuses on suures ulatuses sularaha. Kontrollikoda leidis, et komisjon ei järginud agentuuridele vahendite eraldamisel alati reeglit, mille kohaselt peab vahendite ülekandmine põhinema agentuuride sularahavajaduste regulaarsetel ja põhjendatud prognoosidel.

| 10.23. | KOMISJONI VASTUS
  Ametite puhul eelarve täitmisel leitud puudused on süstemaatiliselt välja toodud ametite siseaudiitorina toimiva sisekontrollitalituse tehtud auditites. |
| --- | --- |

10.23.

KOMISJONI VASTUS

Ametite puhul eelarve täitmisel leitud puudused on süstemaatiliselt välja toodud ametite siseaudiitorina toimiva sisekontrollitalituse tehtud auditites.

Vastavalt raamfinantsmääruse 2343/2002 artiklile 50 esitab ühenduse iga amet “komisjonile maksetaotlused kogu ühenduse toetuse või selle osa kohta koos rahavoogude prognoosiga vastavalt komisjoniga kokkulepitud tingimustele ja ajavahemikele”. Üldiselt eraldab komisjon toetust osamaksetena. Kui komisjon on ametilt saanud haldusnõukogu poolt kinnitatud raamatupidamise aastaaruande, tuleb komisjonil nõuda tagasi kuludega katmata summad. Komisjon siiski kontrollib hoolikalt kontrollikoja osutatud juhtumeid ning vajadusel tuletab volitatud eelarvevahendite käsutajatele (kes vastutavad ainuisikuliselt ametite taotluste kinnitamise eest) meelde, milliseid menetlusi kohaldada.

| 10.24. | Mitu agentuuri ei ole hinnanud oma tegevusriske. Personali värbamise ja lepingute sõlmimise osas leidis kontrollikoda taas, et otsustusprotsessi läbipaistvuse põhimõtet järgiti puudulikult. Kontrollikoda on seisukohal, et komisjoni siseaudiitor, kes on ka kõigi ühenduse vahenditest rahastatavate agentuuride siseaudiitor, peaks jätkama oma jõupingutusi agentuuride sisekontrollisüsteemide tõhustamise tagamisel. |
| --- | --- |

10.24.

Mitu agentuuri ei ole hinnanud oma tegevusriske. Personali värbamise ja lepingute sõlmimise osas leidis kontrollikoda taas, et otsustusprotsessi läbipaistvuse põhimõtet järgiti puudulikult. Kontrollikoda on seisukohal, et komisjoni siseaudiitor, kes on ka kõigi ühenduse vahenditest rahastatavate agentuuride siseaudiitor, peaks jätkama oma jõupingutusi agentuuride sisekontrollisüsteemide tõhustamise tagamisel.

| 10.24. | KOMISJONI VASTUS
  Sisekontrollisüsteemi, tegevusriskide hindamise ning värbamis- ja lepingu sõlmimise menetluseeskirjadest kinni pidamise eest vastutab üksnes ameti juhatus. Alates 2004. aastast sisaldavad siseauditi talituse poolt ametite kohta koostatud auditiaruanded sisekontrolli teostamiseks väga täpseid soovitusi. Hangete jaoks annab komisjon välja suunised, tagab ametitele juurdepääsu oma finantsteavet sisaldavatele raamatukogudele ja kasutajatoele ja pakub koolitust asutustevahelises õigusvõrgustikus (IALN). 16. detsembril 2005 võttis komisjon vastu reguleerivate ametite personalipoliitika suunised, milles soovitatakse standardiseerida töötajate värbamise menetlused ametites, suurendades Euroopa Personalivaliku Talituse osa värbamisprotsessis. |
| --- | --- |

10.24.

KOMISJONI VASTUS

Sisekontrollisüsteemi, tegevusriskide hindamise ning värbamis- ja lepingu sõlmimise menetluseeskirjadest kinni pidamise eest vastutab üksnes ameti juhatus. Alates 2004. aastast sisaldavad siseauditi talituse poolt ametite kohta koostatud auditiaruanded sisekontrolli teostamiseks väga täpseid soovitusi. Hangete jaoks annab komisjon välja suunised, tagab ametitele juurdepääsu oma finantsteavet sisaldavatele raamatukogudele ja kasutajatoele ja pakub koolitust asutustevahelises õigusvõrgustikus (IALN). 16. detsembril 2005 võttis komisjon vastu reguleerivate ametite personalipoliitika suunised, milles soovitatakse standardiseerida töötajate värbamise menetlused ametites, suurendades Euroopa Personalivaliku Talituse osa värbamisprotsessis.

| 10.25. | Kontrollikoda leidis, et üldjuhul ei olnud agentuurid tegevuspõhist juhtimisviisi kasutusele võtnud, ehkki nende suhtes kohaldatavas raamfinantsmääruses soovitatakse sellise juhtimisviisi rakendamist järgimaks üldeelarve eeskuju. Finantsmääruses on ette nähtud ka tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõtt alates 2005. eelarveaastast. Kuna agentuuride finantsselgitused konsolideeritakse ühenduse institutsioonide aruannetega, peaks komisjon andma rohkem vahetut abi, et agentuuridel oleks lihtsam järgida komisjoni peaarvepidaja kehtestatud nõudeid. |
| --- | --- |

10.25.

Kontrollikoda leidis, et üldjuhul ei olnud agentuurid tegevuspõhist juhtimisviisi kasutusele võtnud, ehkki nende suhtes kohaldatavas raamfinantsmääruses soovitatakse sellise juhtimisviisi rakendamist järgimaks üldeelarve eeskuju. Finantsmääruses on ette nähtud ka tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõtt alates 2005. eelarveaastast. Kuna agentuuride finantsselgitused konsolideeritakse ühenduse institutsioonide aruannetega, peaks komisjon andma rohkem vahetut abi, et agentuuridel oleks lihtsam järgida komisjoni peaarvepidaja kehtestatud nõudeid.

| 10.25. | KOMISJONI VASTUS
  Ametid on vastavalt neid eraldi käsitlevale finantsmäärusele, mis on välja töötatud raamfinantsmääruse 2343/2002 põhjal, kohustatud koostama kulude kalkulatsiooni (art. 30) “nomenklatuuri alusel kasutusotstarbe järgi liigitatuna”. |
| --- | --- |

10.25.

KOMISJONI VASTUS

Ametid on vastavalt neid eraldi käsitlevale finantsmäärusele, mis on välja töötatud raamfinantsmääruse 2343/2002 põhjal, kohustatud koostama kulude kalkulatsiooni (art. 30) “nomenklatuuri alusel kasutusotstarbe järgi liigitatuna”.

Komisjon on arvamusel, et ametid peaksid järk-järgult võtma üle eelarve valdkondade kaupa haldamise süsteemi, arvestades eelkõige, et siseauditi talituse auditites on seda pidevalt rõhutatud.

Komisjon loodab, et ametid rakendavad uusi tekkepõhise raamatupidamise eeskirju ja et need peegelduvad täielikult nii konsolideerimiseesmärgil antavas teabes kui ka ametite üksikaruannetes. Kohtumiste ja käsiraamatute vormis on komisjon andnud ametitele ulatuslikke suuniseid eeskirjade nõuetekohase rakendamise kohta.

| 10.26. | Agentuuride auditeerimisel leidis kontrollikoda, et komisjon andis agentuuridele kohapeal vaid piiratud abi, hoolimata ühenduse halduseeskirjade järjest keerulisemaks muutumisest ja komisjoni suurenevast vastutusest agentuuride ees (8) See, et agentuurid on iseseisvad, ei tähenda, et komisjon ei võiks omaalgatuslikult anda agentuuridele tehnilist abi, mida nad vajavad oma väiksema suuruse tõttu. |
| --- | --- |

10.26.

Agentuuride auditeerimisel leidis kontrollikoda, et komisjon andis agentuuridele kohapeal vaid piiratud abi, hoolimata ühenduse halduseeskirjade järjest keerulisemaks muutumisest ja komisjoni suurenevast vastutusest agentuuride ees (8) See, et agentuurid on iseseisvad, ei tähenda, et komisjon ei võiks omaalgatuslikult anda agentuuridele tehnilist abi, mida nad vajavad oma väiksema suuruse tõttu.

| 10.26. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjon toetab ameteid, nt raamatupidamises, hangetes, personalipoliitikas ja auditites (vt vastused punktidele 10.23, 10.24 ja 10.25), kuid kuna asjaomaseid ameteid on palju, ei saa seda kohapeal teha. |
| --- | --- |

10.26.

KOMISJONI VASTUS

Komisjon toetab ameteid, nt raamatupidamises, hangetes, personalipoliitikas ja auditites (vt vastused punktidele 10.23, 10.24 ja 10.25), kuid kuna asjaomaseid ameteid on palju, ei saa seda kohapeal teha.

| 10.27. | Mitu agentuuri moodustasid ühise teenistuse aitamaks kasutajatel agentuurides kohandada finantsjuhtimise teabesüsteeme nii, et need ühituksid komisjonis kasutatavate süsteemidega. Ühine abiteenistus (Common Support Service, CSS), mille aastaeelarve on ligi 400 000 eurot, ei ole iseseisev juriidiline isik. (9) Alates 2000. eelarveaastast haldas neid vahendeid (umbkaudu 1,8 miljonit eurot) CSS väljaspool agentuuride eelarvesüsteeme. Ehkki agentuuridevahelise koostöö ideed tuleb toetada, ei saa sellise koostöö puhul mööda vaadata ühtsuse ja läbipaistvuse eelarvepõhimõtetest. Seda olukorda tuleks komisjoni abiga parandada, eelkõige hallates agentuuride poolt CSSile eraldatud summasid sihtotstarbelise tuluna. |
| --- | --- |

10.27.

Mitu agentuuri moodustasid ühise teenistuse aitamaks kasutajatel agentuurides kohandada finantsjuhtimise teabesüsteeme nii, et need ühituksid komisjonis kasutatavate süsteemidega. Ühine abiteenistus (Common Support Service, CSS), mille aastaeelarve on ligi 400 000 eurot, ei ole iseseisev juriidiline isik. (9) Alates 2000. eelarveaastast haldas neid vahendeid (umbkaudu 1,8 miljonit eurot) CSS väljaspool agentuuride eelarvesüsteeme. Ehkki agentuuridevahelise koostöö ideed tuleb toetada, ei saa sellise koostöö puhul mööda vaadata ühtsuse ja läbipaistvuse eelarvepõhimõtetest. Seda olukorda tuleks komisjoni abiga parandada, eelkõige hallates agentuuride poolt CSSile eraldatud summasid sihtotstarbelise tuluna.

| 10.27. | KOMISJONI VASTUS
  Ühine abiteenistus (CSS) on näide heast ametitevahelisest koostööst kulude ja teadmiste jagamisel. Ettemaksed ühisele abiteenistusele kajastuvad süsteemi kasutavate ametite eelarvekuludes. Ühise abiteenistuse pangakonto saldo kajastub Euroopa Ravimihindamisameti (EMEA) 2005. eelarveaasta esialgses raamatupidamisaruandes (EMEA oli 2005. aastal CSSi eesistuja). Kuid nagu kontrollikoda märkis, peaks selle koostöö kajastamisel ametite aruannetes järgima eelarve ühtsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid. Ametid on komisjonist täiesti sõltumatud ja komisjonil pole kontrollivolitusi nende finantstegevuse üle. Sellest hoolimata arutab komisjon kontrollikoja leide ametitega. |
| --- | --- |

10.27.

KOMISJONI VASTUS

Ühine abiteenistus (CSS) on näide heast ametitevahelisest koostööst kulude ja teadmiste jagamisel. Ettemaksed ühisele abiteenistusele kajastuvad süsteemi kasutavate ametite eelarvekuludes. Ühise abiteenistuse pangakonto saldo kajastub Euroopa Ravimihindamisameti (EMEA) 2005. eelarveaasta esialgses raamatupidamisaruandes (EMEA oli 2005. aastal CSSi eesistuja). Kuid nagu kontrollikoda märkis, peaks selle koostöö kajastamisel ametite aruannetes järgima eelarve ühtsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid. Ametid on komisjonist täiesti sõltumatud ja komisjonil pole kontrollivolitusi nende finantstegevuse üle. Sellest hoolimata arutab komisjon kontrollikoja leide ametitega.

Lisaks on enamik ühise abiteenistuse poolt toetatava finantsjuhtimise teabesüsteemi kasutajatest taotlenud otseühendust ABACiga ja komisjonipoolset toetust. Seda kavatsetakse võimaldada alates 2007. aastast.

EUROOPA KOOLID

| 10.28. | Kontrollikoja aasta eriaruanne Euroopa koolide kohta (mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas) esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile ja direktoritele. Koolide 2005. aasta eelarvet suurusega 227 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetuse (127 miljonit eurot) ja liikmesriikide osamaksete (50 miljonit eurot) kaudu. Euroopa koolide põhiandmed on esitatud
  tabelis 10.4
  . |
| --- | --- |

10.28.

Kontrollikoja aasta eriaruanne Euroopa koolide kohta (mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas) esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile ja direktoritele. Koolide 2005. aasta eelarvet suurusega 227 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetuse (127 miljonit eurot) ja liikmesriikide osamaksete (50 miljonit eurot) kaudu. Euroopa koolide põhiandmed on esitatud
  tabelis 10.4
  .

| 10.29. | Kontrollikoja aruannet koolide 2005. eelarveaasta kohta ei ole veel vastu võetud. |
| --- | --- |

10.29.

Kontrollikoja aruannet koolide 2005. eelarveaasta kohta ei ole veel vastu võetud.

Tabel 10.4 – Euroopa koolid – põhiandmed

| Euroopa kool | Riik | Asutamisaasta | Eelarve (10)
   (11)

  (miljonit eurot) | Komisjoni toetus (11)

  (miljonit eurot) | Õpilaste arv (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 |
| Sekretariaat | Belgia | 1957 | 8,5 | 7,9 | 6,6 | 5,7 | — | — |
| Luxembourg I | Luksemburg | 1953 | 33,3 | 34,6 | 19,4 | 20,3 | 3 190 | 3 101 |
| Luxembourg II | Luksemburg | 2004 | 6,6 | 2,7 | 3,7 | 1,2 | 891 | 827 |
| Brüssel I Uccle | Belgia | 1958 | 27,1 | 26,0 | 16,0 | 17,0 | 2 617 | 2 394 |
| Brüssel II (Woluwé) | Belgia | 1974 | 27,3 | 27,1 | 17,1 | 17,7 | 3 014 | 2 917 |
| Brüssel III (Ixelles) | Belgia | 1999 | 25,6 | 24,2 | 16,9 | 15,7 | 2 781 | 2 773 |
| Mol | Belgia | 1960 | 10,7 | 10,9 | 6,0 | 6,4 | 622 | 643 |
| Varese | Itaalia | 1960 | 16,4 | 15,8 | 8,4 | 7,8 | 1 318 | 1 317 |
| Karlsruhe | Saksamaa | 1962 | 11,8 | 11,8 | 4,3 | 3,9 | 1 044 | 1 074 |
| München | Saksamaa | 1977 | 18,7 | 18,6 | 0,9 | 1,0 | 1 557 | 1 504 |
| Frankfurt | Saksamaa | 2002 | 9,4 | 8,8 | 3,5 | 4,2 | 876 | 809 |
| Alicante | Hispaania | 2002 | 10,4 | 9,9 | 3,2 | 5,7 | 987 | 950 |
| Bergen | Holland | 1963 | 10,8 | 11,5 | 5,0 | 6,3 | 626 | 664 |
| Culham | Ühendkuningriik | 1978 | 11,2 | 12,3 | 5,4 | 5,5 | 856 | 889 |
| Kokku | 227,8 | 222,1 | 116,4 | 118,4 | 20 379 | 19 862 |
| NB: Erinevused kogusummades tulenevad ümardamisest. |

Euroopa kool

Riik

Asutamisaasta

Eelarve (10)
   (11)

(miljonit eurot)

Komisjoni toetus (11)

(miljonit eurot)

Õpilaste arv (12)

2005

2004

2005

2004

2005

2004

Sekretariaat

Belgia

1957

8,5

7,9

6,6

5,7

—

—

Luxembourg I

Luksemburg

1953

33,3

34,6

19,4

20,3

3 190

3 101

Luxembourg II

Luksemburg

2004

6,6

2,7

3,7

1,2

891

827

Brüssel I Uccle

Belgia

1958

27,1

26,0

16,0

17,0

2 617

2 394

Brüssel II (Woluwé)

Belgia

1974

27,3

27,1

17,1

17,7

3 014

2 917

Brüssel III (Ixelles)

Belgia

1999

25,6

24,2

16,9

15,7

2 781

2 773

Mol

Belgia

1960

10,7

10,9

6,0

6,4

622

643

Varese

Itaalia

1960

16,4

15,8

8,4

7,8

1 318

1 317

Karlsruhe

Saksamaa

1962

11,8

11,8

4,3

3,9

1 044

1 074

München

Saksamaa

1977

18,7

18,6

0,9

1,0

1 557

1 504

Frankfurt

Saksamaa

2002

9,4

8,8

3,5

4,2

876

809

Alicante

Hispaania

2002

10,4

9,9

3,2

5,7

987

950

Bergen

Holland

1963

10,8

11,5

5,0

6,3

626

664

Culham

Ühendkuningriik

1978

11,2

12,3

5,4

5,5

856

889

Kokku

227,8

222,1

116,4

118,4

20 379

19 862

NB: Erinevused kogusummades tulenevad ümardamisest.

---

(1)  Nõukogu võttis oma sisekontrollistandardid vastu 2005. aasta juulis, kuid 2005. aasta lõpus oli ikka veel koostamisel tegevuskava nende rakendamiseks; Euroopa Kohus ei olnud rakendanud mitut sisekontrollistandardit; parlamendis ei olnud rakendamine veel piisaval tasemel; Regioonide Komitees olid mõned sisekontrollistandardid täiel määral rakendamata.

(2)  Sekretariaadihüvitise makseid võib teha makseasutusele, kellega parlamendiliige on sõlminud lepingu oma sekretariaadihüvitise osaliseks või täies mahus haldamiseks.

(3)  Enamiku halduskulude eest vastutavad järgmised komisjoni talitused: personali ja halduse peadirektoraat, kirjaliku tõlke peadirektoraat, suulise tõlke peadirektoraat, teabevahetuse peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat, infrastruktuuri- ja logistikatalitus (Luxembourg), infrastruktuuri- ja logistikatalitus (Brüssel), üksikute maksete haldamise ja arveldamise talitus, Euroopa Personalivaliku Amet, väljaannete talitus.

(4)  Kulukohustuste assigneeringud.

(5)  2005. aastal oli ameti esialgne peakorter Brüsselis.

(6)  Osa 2005. aastast oli ameti esialgne peakorter Brüsselis.

(7)  2005. aastal vastutas komisjon agentuuri eelarve haldamise eest. Eelarve täitmise kohta ei koostatud eraldi aruannet.

(8)  Kõigi agentuuride osas, välja arvatud Siseturu Ühtlustamise Amet ja Ühenduse Sordiamet, mis on põhiliselt isemajandavad, on komisjonil otsustav roll direktorite ja mõningate haldusnõukogu liikmete ametissenimetamisel. Lisaks avaldab komisjon oma arvamust tööprogrammide kohta, teeb ettepaneku haldustoetuse summa kohta ja maksab selle välja, konsolideerib aruanded ja nimetab ühe oma ametniku kõigi agentuuride siseaudiitoriks.

(9)  1998. aastal sõlmitud kokkulepe teenistuse loomise kohta nägi ette, et üks agentuuridest tegeleb teenistuse haldamisega ja sisestab selle tehingud oma kontodele. Alates 2000. eelarveaastast ei ole seda tehtud.

(10)  Iga Euroopa kooli ja sekretariaadi eelarves ettenähtud tulude ja kulude kogusummad, sealhulgas algselt vastu võetud eelarvetesse tehtud muudatused.

(11)  Allikas: Euroopa koolid.

(12)  Allikas: Peasekretäri 2005. aasta aastaaruanne Euroopa koolide kuratooriumile.

NB: Erinevused kogusummades tulenevad ümardamisest.

---

11. PEATÜKK

Rahastamisvahendid ja pangandustegevus

SISUKORD

Sissejuhatus

Kolmepoolne leping EIFiga

Riskikapitali tehingute järkjärguline kaotamine

Taustateave

ECIP (Euroopa Ühenduse investeerimispartnerid)

MEDIA programm

Majanduse ja rahanduse peadirektoraadi poolt juhitud riskikapitali tehingute järkjärguline kaotamine

Järeldused ja soovitused

Välistegevuse tagatisfond

Likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 11.1. | Ühenduse rahastamisvahendid, mis on seotud pangandustegevusega, on järgmised: |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

11.1.

Ühenduse rahastamisvahendid, mis on seotud pangandustegevusega, on järgmised:

| — | eelarve- või laenuvahenditest antud laenud, sh riskikapitali tehingud, (1) |
| --- | --- |

—

eelarve- või laenuvahenditest antud laenud, sh riskikapitali tehingud, (1)

| — | eelarvevahenditest võimaldatavad intressitoetused, |
| --- | --- |

—

eelarvevahenditest võimaldatavad intressitoetused,

| — | tagatised märgitud laenudele ja kolmandate isikute antud laenudele, sh välistegevuse tagatisfond, |
| --- | --- |

—

tagatised märgitud laenudele ja kolmandate isikute antud laenudele, sh välistegevuse tagatisfond,

| — | osalused ühishuviasutustes, (2) |
| --- | --- |

—

osalused ühishuviasutustes, (2)

| — | osalemine eritehingutes, nt riskikapitali eraldised. |
| --- | --- |

—

osalemine eritehingutes, nt riskikapitali eraldised.

| 11.2. | Need rahastamisvahendid toimivad nii liikmesriikides kui ka – ja seda isegi suuremal määral – välispoliitika raames väljaspool liitu. Nende põhieesmärkideks on edendada majanduse arengut, täiustada infrastruktuuri ja luua töökohti, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes) selliste meetmetega, mis suurendavad VKEde võimalusi rahastamise saamiseks. Niisuguste tehingutega on seotud ka likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus. |
| --- | --- |

11.2.

Need rahastamisvahendid toimivad nii liikmesriikides kui ka – ja seda isegi suuremal määral – välispoliitika raames väljaspool liitu. Nende põhieesmärkideks on edendada majanduse arengut, täiustada infrastruktuuri ja luua töökohti, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes) selliste meetmetega, mis suurendavad VKEde võimalusi rahastamise saamiseks. Niisuguste tehingutega on seotud ka likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus.

| 11.3. | Kontrollikoja audit hõlmas riskikapitalitehingute järkjärgulist kaotamist, välistegevuse tagatisfondi tööd ja likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (likvideerimisel olev ESTÜ) tegevust. |
| --- | --- |

11.3.

Kontrollikoja audit hõlmas riskikapitalitehingute järkjärgulist kaotamist, välistegevuse tagatisfondi tööd ja likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (likvideerimisel olev ESTÜ) tegevust.

KOLMEPOOLNE LEPING EIFIGA

| 11.4. | Kolmepoolne leping Euroopa Investeerimisfondi (EIF) ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmiti esmakordselt 2001. aastal. Hiljem uuendati lepingut kontrollikoja poolt veel kaheks aastaks kuni 2005. aasta septembrini. Lepingu artiklis 2 on sätestatud, et EIFi auditinõukogu peab ühendusepoolse EIFi kapitali märkimise kohta kontrollikoja poolt läbiviidava auditi tarbeks tagama juurdepääsu oma ja välisaudiitorite aruannetele ning kõigile kontrollikoja auditiga seonduvatele töödokumentidele. Juurdepääsust audiitorite töödokumentidele aga keelduti 10. juunil 2005. aastal EIFi auditinõukoguga peetud koosolekul. Seetõttu keeldus kontrollikoda edasisest pikendusest pärast 2005. aasta septembrit. |
| --- | --- |

11.4.

Kolmepoolne leping Euroopa Investeerimisfondi (EIF) ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmiti esmakordselt 2001. aastal. Hiljem uuendati lepingut kontrollikoja poolt veel kaheks aastaks kuni 2005. aasta septembrini. Lepingu artiklis 2 on sätestatud, et EIFi auditinõukogu peab ühendusepoolse EIFi kapitali märkimise kohta kontrollikoja poolt läbiviidava auditi tarbeks tagama juurdepääsu oma ja välisaudiitorite aruannetele ning kõigile kontrollikoja auditiga seonduvatele töödokumentidele. Juurdepääsust audiitorite töödokumentidele aga keelduti 10. juunil 2005. aastal EIFi auditinõukoguga peetud koosolekul. Seetõttu keeldus kontrollikoda edasisest pikendusest pärast 2005. aasta septembrit.

| 11.4. | Seoses punktis 11.5 viidatud kolmepoolse lepingu uuesti läbi rääkimisega kaalutakse juurdepääsu võimaldamist täiendavale teabele. |
| --- | --- |

11.4.

Seoses punktis 11.5 viidatud kolmepoolse lepingu uuesti läbi rääkimisega kaalutakse juurdepääsu võimaldamist täiendavale teabele.

| 11.5. | Euroopa Kontrollikoja kirjas 2005. aasta juunis esitati soov lepingu osas uuesti läbi rääkida. 2006. aasta juulis olid EIFi ja komisjoni vahelised arutelud pooleli. |
| --- | --- |

11.5.

Euroopa Kontrollikoja kirjas 2005. aasta juunis esitati soov lepingu osas uuesti läbi rääkida. 2006. aasta juulis olid EIFi ja komisjoni vahelised arutelud pooleli.

RISKIKAPITALI TEHINGUTE JÄRKJÄRGULINE KAOTAMINE

Taustateave

| 11.6. | EL on osalenud erinevates riskikapitali tehingutes ja programmide lõppedes on mitmed nendest tehingutest viimastel aastatel järk-järgult kaotatud. Toetuste ja laenude tagasimaksed nähti ette teatavatel tingimustel teatava ajavahemiku möödumisel. Kontrollikoja audit hõlmas EuropeAidi koostöötalituse, infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi ning majanduse ja rahanduse peadirektoraadi poolt hallatud viite riskikapitali tehingut. Auditeeritud tehingute laekumata kogusummad on esitatud
  tabelis 11.1
  . Kontrollikoda on pikema aja jooksul leidnud, et vastavuse kontrollimisel ja hindamisel esineb püsivaid probleeme ja et komisjon ei ole ilmnenud puudusi likvideerinud (3) Käesoleva auditi eesmärgiks oli määrata kindlaks, kas komisjon on võtnud tehingute järk-järgulise kaotamise järelevalveks ja ühenduse finantshuvide kaitseks vajalikke meetmeid ja kas raamatupidamisaruannete vastavad kanded on täielikud ja usaldusväärsed. |
| --- | --- |

11.6.

EL on osalenud erinevates riskikapitali tehingutes ja programmide lõppedes on mitmed nendest tehingutest viimastel aastatel järk-järgult kaotatud. Toetuste ja laenude tagasimaksed nähti ette teatavatel tingimustel teatava ajavahemiku möödumisel. Kontrollikoja audit hõlmas EuropeAidi koostöötalituse, infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi ning majanduse ja rahanduse peadirektoraadi poolt hallatud viite riskikapitali tehingut. Auditeeritud tehingute laekumata kogusummad on esitatud
  tabelis 11.1
  . Kontrollikoda on pikema aja jooksul leidnud, et vastavuse kontrollimisel ja hindamisel esineb püsivaid probleeme ja et komisjon ei ole ilmnenud puudusi likvideerinud (3) Käesoleva auditi eesmärgiks oli määrata kindlaks, kas komisjon on võtnud tehingute järk-järgulise kaotamise järelevalveks ja ühenduse finantshuvide kaitseks vajalikke meetmeid ja kas raamatupidamisaruannete vastavad kanded on täielikud ja usaldusväärsed.

Tabel 11.1 – Auditeeritud riskikapitalitehingute ülevaade

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Meede | Kogumaksed | Bilansi aktiva | Bilansis esitatud väärtuste kohandused |
| kuni 31.12.2005 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2004 | 31.12.2005 |
| ECIP (European Community Investment Partners – Euroopa Ühenduse Investeerimispartnerid) | 224,2 | 63,66 | 51,19 | –38,88 | –8,9 |
| MEDIA II | 302,3 (4) | 41,66 | 36,53 | –28,07 | –24,53 |
| Venture consort | 10,2 | 1,49 | 0,77 | –1,49 | –0,77 |
| Eurotech Capital'i programm | 9,5 | 1,63 | 0,46 | –1,63 | –0,46 |
| Ühisettevõtete programm | 10,3 | 5,76 | 4,41 | –5,76 | –4,41 |

(miljonit eurot)

Meede

Kogumaksed

Bilansi aktiva

Bilansis esitatud väärtuste kohandused

kuni 31.12.2005

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2004

31.12.2005

ECIP (European Community Investment Partners – Euroopa Ühenduse Investeerimispartnerid)

224,2

63,66

51,19

–38,88

–8,9

MEDIA II

302,3 (4)

41,66

36,53

–28,07

–24,53

Venture consort

10,2

1,49

0,77

–1,49

–0,77

Eurotech Capital'i programm

9,5

1,63

0,46

–1,63

–0,46

Ühisettevõtete programm

10,3

5,76

4,41

–5,76

–4,41

ECIP (Euroopa Ühenduse investeerimispartnerid)

| 11.7. | ECIP oli programm ühisettevõtete rajamise toetamiseks Aasias, Ladina-Ameerikas, Vahemeremaades ja Lõuna-Aafrikas. ECIPile väljastati 224,2 miljoni euro suurune kogumakse. ECIPi programm lõppes 1999. aastal, kaks tehnilise abi üksust, millele komisjon ostis sisse haldus- ja finantsjuhtimise teenust, lõpetasid oma tegevuse 2000. aasta lõpus (5). Lepingute haldamise osas ei teinud aga komisjon programmi sulgemisel märkimisväärseid edusamme kuni 2005. aasta septembrini, mil hakkas tööle EuropeAidi koostöötalituse juurde rajatud eriüksus. Üksus pidi andmebaasi taaslooma ja leidis erinevatest allikatest 1 843 pooleliolevat juhtu, kuid kuna tegevuste üle ei oldud eelneva viie aasta jooksul järelevalvet teostatud, ei olnud võimalik andmete usaldusväärsust ja täielikkust tagada. 2005. aasta lõpus oli 1 276 problemaatilisima toimiku käsitlemine jätkuvalt lõpetamata. Paljudes toimikutes puudus oluline finantsteave. Kontrollikoja audit näitas, et aastaid tagasi teostatud vigaste maksete (207 000 euro ulatuses) järelkontrolli ei oldud läbi viidud, (6) samuti ei oldud esitatud sissenõudekorraldusi (62,3 miljonit eurot) või teostatud nende järelkontrolli (4 miljonit eurot). 2006. aasta märtsis oli EuropeAidi koostöötalituse eriüksuse hinnangu kohaselt 21 miljonit eurot sellest summast sissenõutav. |
| --- | --- |

11.7.

ECIP oli programm ühisettevõtete rajamise toetamiseks Aasias, Ladina-Ameerikas, Vahemeremaades ja Lõuna-Aafrikas. ECIPile väljastati 224,2 miljoni euro suurune kogumakse. ECIPi programm lõppes 1999. aastal, kaks tehnilise abi üksust, millele komisjon ostis sisse haldus- ja finantsjuhtimise teenust, lõpetasid oma tegevuse 2000. aasta lõpus (5). Lepingute haldamise osas ei teinud aga komisjon programmi sulgemisel märkimisväärseid edusamme kuni 2005. aasta septembrini, mil hakkas tööle EuropeAidi koostöötalituse juurde rajatud eriüksus. Üksus pidi andmebaasi taaslooma ja leidis erinevatest allikatest 1 843 pooleliolevat juhtu, kuid kuna tegevuste üle ei oldud eelneva viie aasta jooksul järelevalvet teostatud, ei olnud võimalik andmete usaldusväärsust ja täielikkust tagada. 2005. aasta lõpus oli 1 276 problemaatilisima toimiku käsitlemine jätkuvalt lõpetamata. Paljudes toimikutes puudus oluline finantsteave. Kontrollikoja audit näitas, et aastaid tagasi teostatud vigaste maksete (207 000 euro ulatuses) järelkontrolli ei oldud läbi viidud, (6) samuti ei oldud esitatud sissenõudekorraldusi (62,3 miljonit eurot) või teostatud nende järelkontrolli (4 miljonit eurot). 2006. aasta märtsis oli EuropeAidi koostöötalituse eriüksuse hinnangu kohaselt 21 miljonit eurot sellest summast sissenõutav.

| 11.7. | Komisjon nõustub, et eriti aastatel 2001–2004 pöörati liiga vähe tähelepanu Euroopa Ühenduse investeerimispartneritele (ECIP) ning et see olukord mõjutab siiani raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja täielikkust. Sellegipoolest võeti ka enne EuropeAidi eriüksuse loomist piiratud meetmeid ECIPi toimikute sulgemiseks. |
| --- | --- |

11.7.

Komisjon nõustub, et eriti aastatel 2001–2004 pöörati liiga vähe tähelepanu Euroopa Ühenduse investeerimispartneritele (ECIP) ning et see olukord mõjutab siiani raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja täielikkust. Sellegipoolest võeti ka enne EuropeAidi eriüksuse loomist piiratud meetmeid ECIPi toimikute sulgemiseks.

Programm ECIP on nüüd korrapärase ja piisava järelevalve all. 31. maiks 2006 oli ikka veel analüüsimata 800 ECIPi meedet ning prognooside kohaselt analüüsitakse kõik toimikud 2006. aasta lõpuks. Komisjon suudab käesoleval etapil esitada täielikud ja usaldusväärsed raamatupidamisaruanded.

MEDIA programm

| 11.8. | MEDIA (7) programmide eesmärgiks on Euroopa audiovisuaaltööstuse edendamine. MEDIA II, mida praegu järk-järgult kaotatakse, loodi nõukogu 10. juuli 1995. aasta otsusega 95/563/EÜ (8). Programm hõlmas kokku 302,3 miljonit eurot, millest 130,3 miljonit eurot eraldati laenudeks või teatavatel tingimustel tagastatavateks ettemakseteks, 149,6 miljonit eurot toetusteks ja ülejäänud summa kasutati programmi horisontaalseteks tegevusteks (MEDIA-infopunktid, tehnilise abi büroode kulud). 2005. aasta lõpus oli avatud eelmaksete summa 48,6 miljonit eurot, millest 6,9 miljonit konverteeriti toetusteks, sissenõudekorraldusi väljastati 10,4 miljoni euro ulatuses ja saadaolevate summadena määratleti 31,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

11.8.

MEDIA (7) programmide eesmärgiks on Euroopa audiovisuaaltööstuse edendamine. MEDIA II, mida praegu järk-järgult kaotatakse, loodi nõukogu 10. juuli 1995. aasta otsusega 95/563/EÜ (8). Programm hõlmas kokku 302,3 miljonit eurot, millest 130,3 miljonit eurot eraldati laenudeks või teatavatel tingimustel tagastatavateks ettemakseteks, 149,6 miljonit eurot toetusteks ja ülejäänud summa kasutati programmi horisontaalseteks tegevusteks (MEDIA-infopunktid, tehnilise abi büroode kulud). 2005. aasta lõpus oli avatud eelmaksete summa 48,6 miljonit eurot, millest 6,9 miljonit konverteeriti toetusteks, sissenõudekorraldusi väljastati 10,4 miljoni euro ulatuses ja saadaolevate summadena määratleti 31,3 miljonit eurot.

| 11.9. | Programmi kaudu audiovisuaaltööstusele antud laenud ja toetused olid seotud väga keeruliste tingimustega, mis nõuavad pidevat järelevalvet pika aja jooksul. Näiteks kui projekti ei alustatud või sellest loobuti teatud aja jooksul, tuli 25 % saadud laenust tagasi maksta. Kui aga projekti alustati kolme aasta jooksul, tuli laenu kogusumma tagasi maksta, kuid nende tingimuste järgimist komisjon ei kontrollinud. Kuni 2005. aasta lõpuni (9) haldas MEDIA II programmi komisjoni nimel tehnilise abi büroo. Kontrollikoda leidis, et enne 2001. aastat toimunud finantstehingute puhul puudusid komisjoni talitustel programmi üksikasjalikud raamatupidamisandmed ja audiitori tõend vastavate finantstehingute kohta. Hilisemate tehingute puhul oli dokumentatsioon tihti puudulik, samuti esines puudusi järelkontrolli osas, mis tõi teatud juhtudel kaasa sissenõudekorralduste mitteõigeaegse esitamise (10). |
| --- | --- |

11.9.

Programmi kaudu audiovisuaaltööstusele antud laenud ja toetused olid seotud väga keeruliste tingimustega, mis nõuavad pidevat järelevalvet pika aja jooksul. Näiteks kui projekti ei alustatud või sellest loobuti teatud aja jooksul, tuli 25 % saadud laenust tagasi maksta. Kui aga projekti alustati kolme aasta jooksul, tuli laenu kogusumma tagasi maksta, kuid nende tingimuste järgimist komisjon ei kontrollinud. Kuni 2005. aasta lõpuni (9) haldas MEDIA II programmi komisjoni nimel tehnilise abi büroo. Kontrollikoda leidis, et enne 2001. aastat toimunud finantstehingute puhul puudusid komisjoni talitustel programmi üksikasjalikud raamatupidamisandmed ja audiitori tõend vastavate finantstehingute kohta. Hilisemate tehingute puhul oli dokumentatsioon tihti puudulik, samuti esines puudusi järelkontrolli osas, mis tõi teatud juhtudel kaasa sissenõudekorralduste mitteõigeaegse esitamise (10).

| 11.9. | Vaatamata teatavatele viivitustele alustas tehnilise abi büroo (TAO) komisjoni järelevalve all kolmeaastase kestusega arenguabi kokkulepete kontrollimist. |
| --- | --- |

11.9.

Vaatamata teatavatele viivitustele alustas tehnilise abi büroo (TAO) komisjoni järelevalve all kolmeaastase kestusega arenguabi kokkulepete kontrollimist.

Alates 1. jaanuarist 2006 võttis uus Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus üle MEDIA programmi toimikud ja sellega seoses anti üle ka TAO ja komisjoni halduses olnud toimikud.

MEDIA programmi toimikute ülevõtmisega täitevasutuse poolt kõrvaldatakse varasemad struktuursed puudujäägid.

Majanduse ja rahanduse peadirektoraadi poolt juhitud riskikapitali tehingute järkjärguline kaotamine

| 11.10. | Kolme riskikapitali investeerimisprogrammi (ELi toetus kokku ligikaudu 30 miljonit eurot) eesmärgiks on toetada investeeringuid atraktiivsetesse, kuid riskantsetesse turu valdkondadesse. Audit näitas puudusi juhtimise, programmide järelevalve ja lõpetamise osas minevikus: esines probleeme tulude haldamisel, puudus investeeringute hindamine, järelevalve ja aruandlus oli katkendlik, toimikute sulgemisega viivitati. Seetõttu ei olnud võimalik saada kindlust ei finantsjuhtimise usaldusväärsuse, ühenduse finantshuvide kaitse ega ELi raamatupidamisaruannetes esitatud vastavate summade õigsuse kohta. Majanduse ja rahanduse peadirektoraadi siseauditi suutlikkust hindav üksus jõudis varasema 2005. aasta jooksul läbi viidud auditi tulemusena samale järeldusele. |
| --- | --- |

11.10.

Kolme riskikapitali investeerimisprogrammi (ELi toetus kokku ligikaudu 30 miljonit eurot) eesmärgiks on toetada investeeringuid atraktiivsetesse, kuid riskantsetesse turu valdkondadesse. Audit näitas puudusi juhtimise, programmide järelevalve ja lõpetamise osas minevikus: esines probleeme tulude haldamisel, puudus investeeringute hindamine, järelevalve ja aruandlus oli katkendlik, toimikute sulgemisega viivitati. Seetõttu ei olnud võimalik saada kindlust ei finantsjuhtimise usaldusväärsuse, ühenduse finantshuvide kaitse ega ELi raamatupidamisaruannetes esitatud vastavate summade õigsuse kohta. Majanduse ja rahanduse peadirektoraadi siseauditi suutlikkust hindav üksus jõudis varasema 2005. aasta jooksul läbi viidud auditi tulemusena samale järeldusele.

| 11.10. | 2005. aasta juulis toimunud majanduse ja rahanduse peadirektoraadi siseauditi üksuse (IAC) auditi järel on ülejäänud toimikute (kokku 91 toimikust jäid 2005. aasta lõpuks sulgemata 14) sulgemiseks vajalik kõigi kolme investeerimisrahastu sulgemise ennetuslik ja üldine strateegia paigas. See poliitika on viinud täiendavate sulgemisteni 2006. aastal. Mõnda toimikut (7) ei saa lepinguliste lõpukuupäevade tõttu sulgeda kuni 2012. aastani. |
| --- | --- |

11.10.

2005. aasta juulis toimunud majanduse ja rahanduse peadirektoraadi siseauditi üksuse (IAC) auditi järel on ülejäänud toimikute (kokku 91 toimikust jäid 2005. aasta lõpuks sulgemata 14) sulgemiseks vajalik kõigi kolme investeerimisrahastu sulgemise ennetuslik ja üldine strateegia paigas. See poliitika on viinud täiendavate sulgemisteni 2006. aastal. Mõnda toimikut (7) ei saa lepinguliste lõpukuupäevade tõttu sulgeda kuni 2012. aastani.

Arvestades majanduse ja rahanduse peadirektoraadi IAC auditi järel koostatud tegevuskava, on komisjon seisukohal, et ta on tänu eelmisel aastal tehtud kontrollimistele piisavalt kindel kolme programmiga seotud arvandmete täpsuses ja täielikkuses.

Järeldused ja soovitused

| 11.11. | Hoolimata mitmete programmide keerukusest ei eraldanud komisjon ressursse meetmete edukaks pikaajaliseks haldamiseks. Kuigi komisjon on alustanud parandusmeetmete rakendamisega, kinnitas audit kooskõlas kontrollikoja varasemate tähelepanekutega (v.a MEDIA II puhul) püsivaid järelevalvealaseid nõrkusi ja ühenduse finantshuvide kaitsmise ebaõnnestumist minevikus. |
| --- | --- |

11.11.

Hoolimata mitmete programmide keerukusest ei eraldanud komisjon ressursse meetmete edukaks pikaajaliseks haldamiseks. Kuigi komisjon on alustanud parandusmeetmete rakendamisega, kinnitas audit kooskõlas kontrollikoja varasemate tähelepanekutega (v.a MEDIA II puhul) püsivaid järelevalvealaseid nõrkusi ja ühenduse finantshuvide kaitsmise ebaõnnestumist minevikus.

| 11.11. | Komisjon usub, et programm ECIP on nüüd korrapärase ja piisava järelevalve all ning praeguse prognoosi kohaselt analüüsitakse kõik toimikud 2006. aasta lõpuks. Komisjon suudab käesoleval etapil esitada täielikud ja usaldusväärsed raamatupidamisaruanded. |
| --- | --- |

11.11.

Komisjon usub, et programm ECIP on nüüd korrapärase ja piisava järelevalve all ning praeguse prognoosi kohaselt analüüsitakse kõik toimikud 2006. aasta lõpuks. Komisjon suudab käesoleval etapil esitada täielikud ja usaldusväärsed raamatupidamisaruanded.

| 11.12. | ECIP ja MEDIA II programmide osas ei võimalda raamatupidamisaruannete vastavad kanded komisjoni bilansis olevate varade täielikku ega usaldusväärset hindamist. ECIPi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise osas tuleb jätkuvalt teha palju tööd. |
| --- | --- |

11.12.

ECIP ja MEDIA II programmide osas ei võimalda raamatupidamisaruannete vastavad kanded komisjoni bilansis olevate varade täielikku ega usaldusväärset hindamist. ECIPi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise osas tuleb jätkuvalt teha palju tööd.

| 11.12. | MEDIA II programmi halduskord ei võimaldanud tehingute üksikasjalikku raamatupidamisarvestust. |
| --- | --- |

11.12.

MEDIA II programmi halduskord ei võimaldanud tehingute üksikasjalikku raamatupidamisarvestust.

Alates 2005. aasta märtsist on ette võetud ECIPi ulatuslik saneerimine ning eeldatavasti lõpetatakse see enne 2006. aasta lõppu.

| 11.13. | Kontrollikoda soovitab, et: |
| --- | --- |

11.13.

Kontrollikoda soovitab, et:

| 11.13. | |
| --- | --- |

11.13.

| — | sissenõudekorraldused tuleks esitada kohe pärast sissenõutava summa määratlemist. Maksed tuleks sissenõuetest maha arvestada, sissenõudetoimikute likvideerimist tuleks kiirendada parema sisejärelevalve abil, seades iganädalasi ja -kuiseid eesmärke ning järkjärgulise kaotamise menetlust tuleks parandada, |
| --- | --- |

—

sissenõudekorraldused tuleks esitada kohe pärast sissenõutava summa määratlemist. Maksed tuleks sissenõuetest maha arvestada, sissenõudetoimikute likvideerimist tuleks kiirendada parema sisejärelevalve abil, seades iganädalasi ja -kuiseid eesmärke ning järkjärgulise kaotamise menetlust tuleks parandada,

| — | Komisjon nõustub, et maksed ja nõuded tuleks saldeerida. EuropeAid tagab juba iganädalase eesmärkide saavutamise järelevalve ning leiab, et õige tegevuse lõpetamise menetlus on paigas. |
| --- | --- |

—

EuropeAid tagab juba iganädalase eesmärkide saavutamise järelevalve ning leiab, et õige tegevuse lõpetamise menetlus on paigas.

| — | MEDIA II järkjärgulise kaotamise osas tuleks luua likvideerimisprotsessi kiirendamise üldkava. Osa järelevalveprotsessist  (11) tuleks veelgi tõhustada. Et püsivaid probleeme kohapeal lahendada, tuleks kaaluda kontrollkülastuste läbiviimist, |
| --- | --- |

—

MEDIA II järkjärgulise kaotamise osas tuleks luua likvideerimisprotsessi kiirendamise üldkava. Osa järelevalveprotsessist  (11) tuleks veelgi tõhustada. Et püsivaid probleeme kohapeal lahendada, tuleks kaaluda kontrollkülastuste läbiviimist,

| — | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus võttis ühinemise järgselt üle TAO poolt komisjonile üle antud toimikud ning samuti otseselt komisjoni üleantud toimikud. Tehtud inventuuri põhjal määrab täitevasutus kindlaks MEDIA II toimikute likvideerimise menetluse ja etapid. MEDIA programmide puhul kooskõlastatakse need infoühiskonna peadirektoraadiga, kellele täitevasutus allub. |
| --- | --- |

—

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus võttis ühinemise järgselt üle TAO poolt komisjonile üle antud toimikud ning samuti otseselt komisjoni üleantud toimikud. Tehtud inventuuri põhjal määrab täitevasutus kindlaks MEDIA II toimikute likvideerimise menetluse ja etapid. MEDIA programmide puhul kooskõlastatakse need infoühiskonna peadirektoraadiga, kellele täitevasutus allub.

| — | kuna käesolev audit taaskord kinnitas varem leitud haldusalaseid ebaõnnestumisi (v.a MEDIA II puhul), mis toovad ühendusele kaasa märkimisväärset rahalist kahju, peaks komisjon kaaluma sobivate meetmete võtmist. |
| --- | --- |

—

kuna käesolev audit taaskord kinnitas varem leitud haldusalaseid ebaõnnestumisi (v.a MEDIA II puhul), mis toovad ühendusele kaasa märkimisväärset rahalist kahju, peaks komisjon kaaluma sobivate meetmete võtmist.

| — | Komisjon on alates 2005. aasta märtsist võtnud kohaseid meetmeid ECIPi likvideerimiseks ning sellest ajast on saavutatud märkimisväärset edu. Eeldatavasti lõpetatakse üksikud ECIPi meetmed enne 2006. aasta lõppu ning 2007. aastal on võimalik ECIP lõplikult likvideerida ning koostada lõpparuanne. |
| --- | --- |

—

Komisjon on alates 2005. aasta märtsist võtnud kohaseid meetmeid ECIPi likvideerimiseks ning sellest ajast on saavutatud märkimisväärset edu. Eeldatavasti lõpetatakse üksikud ECIPi meetmed enne 2006. aasta lõppu ning 2007. aastal on võimalik ECIP lõplikult likvideerida ning koostada lõpparuanne.

VÄLISTEGEVUSE TAGATISFOND

| 11.14. | Välistegevuse tagatisfondi (edaspidi: fond), mis tagab laene kolmandatele riikidele, (12) eesmärgiks on maksta laen ühenduse võlausaldajatele (13) tagasi, kui laenusaaja oma kohustusi ei täida, ning vältida otseseid nõudeid ühenduse eelarve vastu. Fondi haldusjuhtimist teostab majanduse ja rahanduse peadirektoraat, Euroopa Investeerimispank vastutab sularahahalduse eest (14). 31. detsembril 2005. aastal olid fondi (esialgsed) ressursid 1 323,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

11.14.

Välistegevuse tagatisfondi (edaspidi: fond), mis tagab laene kolmandatele riikidele, (12) eesmärgiks on maksta laen ühenduse võlausaldajatele (13) tagasi, kui laenusaaja oma kohustusi ei täida, ning vältida otseseid nõudeid ühenduse eelarve vastu. Fondi haldusjuhtimist teostab majanduse ja rahanduse peadirektoraat, Euroopa Investeerimispank vastutab sularahahalduse eest (14). 31. detsembril 2005. aastal olid fondi (esialgsed) ressursid 1 323,9 miljonit eurot.

| 11.15. | Kontrollikoda leidis, et tagatisfondi juhiti 2005. aasta jooksul rahuldaval viisil. 2005. aastal fondile tagatisnõudeid ei esitatud. |
| --- | --- |

11.15.

Kontrollikoda leidis, et tagatisfondi juhiti 2005. aasta jooksul rahuldaval viisil. 2005. aastal fondile tagatisnõudeid ei esitatud.

LIKVIDEERIMISEL OLEV EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS

| 11.16. | Pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002 anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele  (15). Kontrollikoja auditi eesmärgiks oli saada kindlus likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja selle kohta käivate eeskirjade täitmise kohta. |
| --- | --- |

11.16.

Pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002 anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele  (15). Kontrollikoja auditi eesmärgiks oli saada kindlus likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja selle kohta käivate eeskirjade täitmise kohta.

| 11.17. | 2005. aasta jooksul ei olnud investeerimisstrateegia portfelli osas veel väljapakutud jaotustähtaega  (16) saavutanud, ja täheldati pidevat ülemäärast likviidsust. |
| --- | --- |

11.17.

2005. aasta jooksul ei olnud investeerimisstrateegia portfelli osas veel väljapakutud jaotustähtaega  (16) saavutanud, ja täheldati pidevat ülemäärast likviidsust.

| 11.17. | 2004. aastal vaadati läbi tähtaegade sihtstruktuur, et kohandada seda nõukogu otsuses sätestatud finantssuunistega. Tulenev muudatus koosnes tähtaegade pikendamisest, nii et lühiajalised investeeringud muudeti suures osas pikaajalisteks. |
| --- | --- |

11.17.

2004. aastal vaadati läbi tähtaegade sihtstruktuur, et kohandada seda nõukogu otsuses sätestatud finantssuunistega. Tulenev muudatus koosnes tähtaegade pikendamisest, nii et lühiajalised investeeringud muudeti suures osas pikaajalisteks.

Keskkonnas, mille intressimäärasid loeti üldiselt madalateks, tuli vältida riski, et potentsiaalselt suurem osa portfellist investeeritakse pikaajaliselt ajalooliselt kõige madalama intressimääraga või et kuhjuks ülemäärane hulk likviidsust. Selle saavutamiseks on koostatud objektiivsetel indikaatoritel põhinev strateegia, mille eesmärgiks on järkudeks jagatud pikaajalised investeeringud. Seda strateegiat viiakse praegu ellu.

| 11.18. | 2005. aastal kiitis majanduse ja rahanduse peadirektoraat heaks otsuse loobuda Eurotunneli aktsiatest ja varasema ümberkorralduse käigus soetatud allutatud laenu ülejäänud osast (17). Nendest varadest loobuti ajal, mis hinnatase oli aasta madalaim. Kahju suuruseks on 34,4 miljonit eurot aktsiate osas ja 4,6 miljonit eurot allutatud laenu osas. |
| --- | --- |

11.18.

2005. aastal kiitis majanduse ja rahanduse peadirektoraat heaks otsuse loobuda Eurotunneli aktsiatest ja varasema ümberkorralduse käigus soetatud allutatud laenu ülejäänud osast (17). Nendest varadest loobuti ajal, mis hinnatase oli aasta madalaim. Kahju suuruseks on 34,4 miljonit eurot aktsiate osas ja 4,6 miljonit eurot allutatud laenu osas.

| 11.18. | Komisjon otsustas kooskõlas tegevuse lõpetamise strateegiaga müüa varad, millele kontrollikoda viitas. Need varad ei olnud kooskõlas ESTÜ üldiste investeeringukriteeriumidega, vaid omandati kunagise restruktureerimise, mitte aga sihipäraste investeerimisotsuste tulemusena. 2005. aasta müük oli oma sarjas viimane. |
| --- | --- |

11.18.

Komisjon otsustas kooskõlas tegevuse lõpetamise strateegiaga müüa varad, millele kontrollikoda viitas. Need varad ei olnud kooskõlas ESTÜ üldiste investeeringukriteeriumidega, vaid omandati kunagise restruktureerimise, mitte aga sihipäraste investeerimisotsuste tulemusena. 2005. aasta müük oli oma sarjas viimane.

2005. aasta kevadel arvasid nende varadega kauplemisega enim seotud pangad, et nii aktsiate kui ka allutatud laenude madalamate nõudejärkude hinnad langevad järgmise restruktureerimise ootuses oluliselt. Et muuta asjaomane äriühing elujõuliseks, oodati suurt võla kapitaliseerimist, mis vähendanuks aktsia hinda olulisel määral veelgi. Seetõttu tundus veelgi suuremate kahjude vältimiseks mõistlik müüa 2005. aasta aprilli–juuni tasemel. Kuid väheste aktiivsete osalistega äärmiselt mittelikviidsel turul sõltuvad hinnad sündmustest ning lootused on väga ebakindlad.

Mõju 2005. aasta kasumiaruandele piirdus 1 miljoni euroga, ülejäänu kaeti varasemate provisjonide ja väärtuse korrigeerimise arvelt.

| 11.19. | Kontrollikoda märgib 7,7 miljoni euro kogunemist seoses söe teadusuuringutega, mis ootasid komisjonipoolset käsitlemist. See avaldas likviidsuse haldamisele negatiivset mõju. Kontrollikoda tuvastas ka täitmata kulukohustuste järelkontrolli puudumise, eriti rakendamise lõppkuupäeva aegumise osas. |
| --- | --- |

11.19.

Kontrollikoda märgib 7,7 miljoni euro kogunemist seoses söe teadusuuringutega, mis ootasid komisjonipoolset käsitlemist. See avaldas likviidsuse haldamisele negatiivset mõju. Kontrollikoda tuvastas ka täitmata kulukohustuste järelkontrolli puudumise, eriti rakendamise lõppkuupäeva aegumise osas.

| 11.19. | ESTÜ söeprojektide suhtes on komisjon hakanud võtma meetmeid mahajäämusega toimetulemiseks. Kohustused, mille “viimane tähtaeg” on ületatud, on lõpetatud 6. aprilliks 2006. |
| --- | --- |

11.19.

ESTÜ söeprojektide suhtes on komisjon hakanud võtma meetmeid mahajäämusega toimetulemiseks. Kohustused, mille “viimane tähtaeg” on ületatud, on lõpetatud 6. aprilliks 2006.

| 11.20. | IT-alased puudused osas püsisid. Lisaks tekkisid olulised viivitused uue 2005. aastaks ette nähtud raamatupidamissüsteemi rakendamise osas ja see lükati edasi 2006. aastaks. Ajapuudusel oli märkimisväärne mõju likvideerimisel olevale ESTÜle automatiseerimise ja vastavuse kontrollimise osas ja see põhjustas viivitusi aruannete koostamisel ja tegevuse ebatõhusust. |
| --- | --- |

11.20.

IT-alased puudused osas püsisid. Lisaks tekkisid olulised viivitused uue 2005. aastaks ette nähtud raamatupidamissüsteemi rakendamise osas ja see lükati edasi 2006. aastaks. Ajapuudusel oli märkimisväärne mõju likvideerimisel olevale ESTÜle automatiseerimise ja vastavuse kontrollimise osas ja see põhjustas viivitusi aruannete koostamisel ja tegevuse ebatõhusust.

| 11.20. | Kõik IT valdkonnas tuvastatud puudused on lahendatud. Viimane allesjäänud punkt (SWIFTi õnnetuste tagajärgede taastamise paik) vajas sobiva koha tuvastamist ja vajalikke infrastruktuuritöid. Seda praegu tehakse ning kavandatakse lõpetada 2006. aastal. Automaatne tulekustutussüsteem paigaldatakse uude kohta, kuhu asjaomane talitus 2006. aastal kolib. |
| --- | --- |

11.20.

Kõik IT valdkonnas tuvastatud puudused on lahendatud. Viimane allesjäänud punkt (SWIFTi õnnetuste tagajärgede taastamise paik) vajas sobiva koha tuvastamist ja vajalikke infrastruktuuritöid. Seda praegu tehakse ning kavandatakse lõpetada 2006. aastal. Automaatne tulekustutussüsteem paigaldatakse uude kohta, kuhu asjaomane talitus 2006. aastal kolib.

Uue raamatupidamistarkvara lepinguline tarnija alahindas tugevasti pangatehingute kohta kehtivate erinõuete rakendamiseks vajalikku töökoormust. See põhjustas olulise täiendava töökoormuse, kuid ei mõjutanud siiski raamatupidamisarvestuse õigsust.

| 11.21. | Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, kaasa arvatud nõukogu sätestatud mitmeaastaste finantssuunistega, kuigi tegevuse osas leiti mõningaid puudusi (vt punktid 11.17–11.20). |
| --- | --- |

11.21.

Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, kaasa arvatud nõukogu sätestatud mitmeaastaste finantssuunistega, kuigi tegevuse osas leiti mõningaid puudusi (vt punktid 11.17–11.20).

| 11.21. | Komisjon jätkab ESTÜ tegevuse lõpetamise haldamist vastavalt eeskirjadele, ega pea vastavalt vastustele 11.17 ja 11.18 sobivaks viidata tegevuse nõrkadele külgedele. |
| --- | --- |

11.21.

Komisjon jätkab ESTÜ tegevuse lõpetamise haldamist vastavalt eeskirjadele, ega pea vastavalt vastustele 11.17 ja 11.18 sobivaks viidata tegevuse nõrkadele külgedele.

---

(1)  Riskikapital on investeerimine kõrge riskiga, kuid kasvuvõimalusega ettevõtetesse, nagu näiteks investeerimine tegevust alustavatesse või väikestesse ettevõtetesse ja uutesse tehnoloogiatesse.

(2)  Nt Euroopa Investeerimisfond (EIF) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD).

(3)  2004. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 1.19 ja tabel 1.1; 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 1.10 ja tabel 1.1; 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 1.18–1.12; 2001. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.20.

(4)  Kogusumma sisaldab 130,3 miljoni euro ulatuses laene ja teatavatel tingimustel tagastatavaid ettemakseid.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 772/2001 (EÜT L 112, 21.4.2001, lk 1) sätestas muu hulgas, et komisjon peab astuma vajalikke samme ECIPi projektide sulgemiseks ja likvideerimiseks.

(6)  Näiteks kolmel juhul kogusummas 207 000 eurot. Need summad ületavad esialgseid maksekohustusi ja on ebakorrektselt valedele pangaarvetele makstud. Esialgseid maksekohustusi oli võimalik ületada, kuna võeti ainult üldised kulukohustused.

(7)  MEDIA I 1991–1996 (peaaegu lõpetatud, v.a kahel juhul on kõik finantsvarad, 26,7 miljoni euro ulatuses 2003. aasta lõpus kustutatud ja edasisi sissenõudeid ei kavatseta esitada), MEDIA II 1996–2000, MEDIA plus 2001–2006 (käimasolev).

(8)  EÜT L 321, 30.12.95, lk 25.

(9)  Alates 1. jaanuarist 2006 anti programmi haldus- ja juhtimiskohustused üle komisjoni uuele Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele.

(10)  Üheksal juhul 32st kontrollitud tehingust oli hinnanguline üldsumma ligikaudu 1,1 miljonit eurot. Sealhulgas ka üks vaidlustatud juhtum hinnangulises kogusummas 1 miljonit eurot, millele ei ole järelkontrolli teostatud alates 2003. aastast.

(11)  Nagu näiteks meeldetuletuskirjade saatmine.

(12)  Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1), viimati muudetud 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2273/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 28).

(13)  Peamiselt Euroopa Investeerimispank, kuid ka Euratomi välislaenud ja EÜ makromajandusliku finantsabi laenud kolmandatele riikidele.

(14)  Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Ühenduse vaheline haldusleping, viimati muudetud 28. aprillil 2002. aastal ja 8. mail 2002. aastal.

(15)  Protokoll ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta (EÜT C 80, 10.3.2001, lk 67).

(16)  Tähtaja all mõeldakse aega, mille jooksul võlakirja põhisumma tuleb tagasi maksta.

(17)  Allutatud laen on laen, mis on tagamata või madala prioriteediga. See on sarnane kõrvalvõlaga.

---

| 31.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/205 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/205

---

AASTAARUANNE KUUENDAST, SEITSMENDAST, KAHEKSANDAST JA ÜHEKSANDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATUD TEGEVUSE KOHTA

(2006/C 263/02)

---

AASTAARUANDE LISAD EELARVE TÄITMISE KOHTA

LISA I

Finantsteave eelarve kohta

SISUKORD

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

| 1. | Eelarve päritolu |
| --- | --- |

1.

Eelarve päritolu

| 2. | Õiguslik alus |
| --- | --- |

2.

Õiguslik alus

| 3. | Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted |
| --- | --- |

3.

Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted

| 4. | Eelarve sisu ja ülesehitus |
| --- | --- |

4.

Eelarve sisu ja ülesehitus

| 5. | Eelarve rahastamine (eelarvetulud) |
| --- | --- |

5.

Eelarve rahastamine (eelarvetulud)

| 6. | Eelarveassigneeringute liigid |
| --- | --- |

6.

Eelarveassigneeringute liigid

| 7. | Eelarve täitmine |
| --- | --- |

7.

Eelarve täitmine

| 7.1. | Vastutus täitmise eest |
| --- | --- |

7.1.

Vastutus täitmise eest

| 7.2. | Tulude haldamine |
| --- | --- |

7.2.

Tulude haldamine

| 7.3. | Kulude haldamine |
| --- | --- |

7.3.

Kulude haldamine

| 7.4. | Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine |
| --- | --- |

7.4.

Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

| 8. | Raamatupidamisaruandlus |
| --- | --- |

8.

Raamatupidamisaruandlus

| 9. | Välisaudit |
| --- | --- |

9.

Välisaudit

| 10. | Eelarve täitmise kinnitamine ja järelmeetmed |
| --- | --- |

10.

Eelarve täitmise kinnitamine ja järelmeetmed

SELGITAVAD MÄRKUSED

Finantsteabe allikad

Rahaühik

Lühendid ja sümbolid

DIAGRAMMID

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

1.   EELARVE PÄRITOLU

Eelarve koosneb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) kuludest. Samuti hõlmab see justiits- ja siseküsimuste alase koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika halduskulusid ning muid kulusid, mida nõukogu hinnangul tuleks nende poliitikate elluviimiseks rahastada eelarvest.

2.   ÕIGUSLIK ALUS

Eelarvet reguleerivad Rooma lepingu finantssätted (1)
   (2) (artiklid 268–280 EÜ osas ja artiklid 171–183 Euratomi osas) ning finantsmäärused (3).

3.   ASUTAMISLEPINGUTES JA FINANTSMÄÄRUSES SÄTESTATUD PEAMISED EELARVEPÕHIMÕTTED

Ühenduse kõik tulud ja kulud kantakse ühte eelarvesse (ühtsus ja eelarve õigsus). Eelarve kiidetakse heaks ainult üheks eelarveaastaks (aastasus). Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (tasakaal). Raamatupidamisaruandlus koostatakse, täidetakse ja esitatakse eurodes (arvestusühik). Tulusid kasutatakse ilma eristamata kogukulude katmiseks ja nii tulud kui kulud kirjendatakse täies mahus eelarvesse ja hiljem finantsaruannetesse, neid vastastikku korrigeerimata (kõikehõlmavus). Assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks (sihtotstarbelisus). Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, st kooskõlas säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetega (usaldusväärne finantsjuhtimine). Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub vastavalt läbipaistvuse põhimõttele (läbipaistvus). Nende üldpõhimõtete osas on mõned väiksemad erandid.

4.   EELARVE SISU JA ÜLESEHITUS

Eelarve koosneb “kavandatud tulude ja kulude koondarvestusest” ning iga institutsiooni kohta eraldi esitatud eelarveosast, milles on toodud “tulude ja kulude eelarvestus”. Kaheksa osa on: (I) parlament; (II) nõukogu; (III) komisjon, (IV) kohus; (V) kontrollikoda; (VI) majandus- ja sotsiaalkomitee; (VII) regioonide komitee; (VIII) Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseametnik.

Igas jaos on tulu ja kulu punktid liigitatud eelarvejagude alusel (jaotised, peatükid, artiklid ja vajaduse korral punktid) vastavalt liigile või kasutusviisile.

5.   EELARVE RAHASTAMINE (EELARVETULUD)

Eelarvet rahastatakse suuremas osas ühenduste omavahenditest: käibemaksust laekuvatest ja RKT-l põhinevatest omavahenditest, tollimaksudest, põllumajandus-, suhkru- ja isoglükoosimaksudest (4).

Lisaks omavahenditele on teisi, vähemtähtsaid tuluallikaid (vt
  diagramm I
  ).

6.   EELARVEASSIGNEERINGUTE LIIGID

Kavandatud kulude katmiseks eristatakse eelarves järgmisi assigneeringuliike:

| a) | liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):






  — | kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid, |
| --- | --- | --- |

a)

liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):

—

kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid,

| — | maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest; |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest;

| b) | liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja maksmise igal eelarveaastal. |
| --- | --- |

b)

liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja maksmise igal eelarveaastal.

Seega on oluline iga eelarveaasta kohta koostada kaks järgmist kogusummat:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA) (5); |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA) (5);

| b) | assigneeringud makseteks (AM) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA) (5) |
| --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks (AM) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA) (5)

Eelarve tulud on ette nähtud maksete koguassigneeringute katmiseks. Tulud ei pea katma kulukohustuste assigneeringuid.

Järgnevalt esitatakse lihtsustatud kujul (summad on illustratiivsed) nende assigneeringuliikide jagunemine igal eelarveaastal.

Image

7.   EELARVE TÄITMINE

7.1.   Vastutus täitmise eest

Komisjon täidab eelarvet omal vastutusel kooskõlas finantsmäärusega ja määratud assigneeringute piires; ta annab ka teistele institutsioonidele nendega seotud eelarveosade täitmiseks vajalikud volitused (6). Finantsmääruses sätestatakse rakendusmenetlused ja täpsemalt eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate, avansikontode haldajate ja asutuste siseaudiitorite kohustused. Kahe suurima kuluvaldkonna (EAGGF tagatis ja struktuurifondid) osas hallatakse ühenduse vahendeid koostöös liikmesriikidega.

7.2.   Tulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse ja neid võidakse paranduseelarvetega muuta.

Eelarvetulude haldamine hõlmab nõuete kindlaksmääramist ja ühenduste saadaolevate tulude sissenõudmist (omavahendid ja muud tulud). Seda reguleerivad teatud erisätted (7). Eelarveaasta tegelikke tulusid määratletakse jooksva eelarveaasta vältel kindlaksmääratud nõuete alusel kogutud summade ja eelnevate eelarveaastate nõuete alusel kogutud summade kogusummana.

7.3.   Kulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse.

Eelarvekulude haldamise, st assigneeringute kujunemise ja kasutamise võib kokku võtta alljärgnevalt:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:






  i) | assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad; |
| --- | --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:

i)

assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad;

| ii) | assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa); |
| --- | --- |

ii)

assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa);

| iii) | assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt; |
| --- | --- |

iii)

assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

| iv) | assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse; |
| --- | --- |

iv)

assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse;

| b) | assigneeringud makseteks:






  i) | assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul; |
| --- | --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks:

i)

assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul;

| ii) | eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa); |
| --- | --- |

ii)

eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa);

| iii) | assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt; |
| --- | --- |

iii)

assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

| iv) | assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse; |
| --- | --- |

iv)

assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse;

| v) | eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest; |
| --- | --- |

v)

eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest;

| vi) | eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud eelarve täitmise konsolideeritud aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse. |
| --- | --- |

vi)

eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud eelarve täitmise konsolideeritud aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse.

7.4.   Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded koostatakse pärast iga eelarveaasta lõppu. Nendes määratakse eelarveaasta saldo, mis kirjendatakse järgmise aasta eelarvesse paranduseelarve abil.

8.   RAAMATUPIDAMISARUANDLUS

Eelarveaasta aruanded edastatakse hiljemalt järgmise aasta 31. märts parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Aruanded koosnevad finantsaruannetest, eelarve täitmise aruannetest ja aruandest finants- ja eelarve juhtimise kohta.

9.   VÄLISAUDIT

Alates 1977. aastast on eelarve välisauditit teostanud Euroopa Ühenduste Kontrollikoda (8). Kontrollikoda kontrollib eelarve kõigi tulude ja kulude raamatupidamisaruandeid ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda teeb otsuse ka selle kohta, kas tulud on laekunud ja kulutused tehtud seaduslikult ja eeskirjade kohaselt ning kas finantsjuhtimine on olnud usaldusväärne. Auditid võib läbi viia enne vastava eelarveaasta lõppu; auditid põhinevad raamatupidamisdokumentidel ning vajadusel viiakse nad läbi ühenduste institutsioonides, liikmesriikides ja kolmandates riikides kohapeal. Kontrollikoda koostab iga eelarveaasta kohta aastaaruande ning võib igal ajal teha märkusi konkreetsetes küsimustes ning esitada ühenduse mõne teise institutsiooni taotlusel arvamusi.

10.   EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE JA JÄRELMEETMED

Alates 1977. aastast kohaldatakse järgmisi sätteid: (9) parlament annab nõukogu soovitusel hiljemalt kõnealusest aastast arvates ülejärgmise aasta 30. aprilliks heakskiidu komisjoni tegevusele eelarve täitmisel. Selleks vaatavad nõukogu ja parlament kordamööda läbi komisjoni esitatud raamatupidamisaruanded ning kontrollikoja aastaaruande ja eriaruanded. Institutsioonid peavad võtma vajalikke meetmeid vastavalt eelarve täitmise kinnitamisotsuste kommentaaridele ning võetud meetmetest aru andma.

SELGITAVAD MÄRKUSED

FINANTSTEABE ALLIKAD

Käesolevas lisas esitatud finantsandmed põhinevad Euroopa ühenduste aastaaruannetel (10) ning muudel komisjoni esitatud finantsdokumentidel. Geograafiline jaotus vastab komisjoni raamatupidamisandmete süsteemi (ABAC) riikide koodidele. Nagu komisjon märgib, põhinevad kõik liikmesriikide esitatud summad — nii tulude kui kulude osas — arvutusel, mis annab iga liikmesriigi poolt liidult saadavate hüvitiste kohta ebatäieliku pildi. Andmete tõlgendamisel tuleb seega olla ettevaatlik.

RAHAÜHIK

Kõik finantsandmed on toodud miljonites eurodes. Kogusummad on täpsest väärtusest ümardatud ega näita tingimata ümardatud arvude summat.

LÜHENDID JA SÜMBOLID

| AFC | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| --- | --- |
| AFP | assigneeringud makseteks |
| AT | Austria |
| BE | Belgia |
| KA | kulukohustuste assigneeringud |
| CY | Küpros |
| CZ | Tšehhi |
| LA | liigendatud assigneeringud |
| DE | Saksamaa |
| DIA | teistes diagrammides viidatud diagramm (nt DIA III) |
| DK | Taani |
| EAEC või Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| EÜ | Euroopa Ühendus |
| EE | Eesti |
| EEC | Euroopa Ühendus |
| EFTA | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon |
| EL | Kreeka |
| ES | Hispaania |
| EL | Euroopa Liit |
| EL-25 | 25-liikmelises Euroopa Liidus kokku |
| FI | Soome |
| FR | Prantsusmaa |
| FINREG | 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus |
| RKT | Rahvamajanduse kogutulu |
| HU | Ungari |
| NL | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| LV | Läti |
| MT | Malta |
| MLA | liigendamata assigneeringud |
| NL | Holland |
| ELT | Euroopa Liidu Teataja |
| MA | maksete assigneeringud |
| PL | Poola |
| PT | Portugal |
| S | eelarveosa |
| SE | Rootsi |
| SL | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| T | eelarvejagu |
| UK | Ühendkuningriik |
| KM | Käibemaks |
| 0,0 | Andmed nullist 0,05-ni |
| — | Baasandmete puudumine |

AFC

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

AFP

assigneeringud makseteks

AT

Austria

BE

Belgia

KA

kulukohustuste assigneeringud

CY

Küpros

CZ

Tšehhi

LA

liigendatud assigneeringud

DE

Saksamaa

DIA

teistes diagrammides viidatud diagramm (nt DIA III)

DK

Taani

EAEC või Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

EÜ

Euroopa Ühendus

EE

Eesti

EEC

Euroopa Ühendus

EFTA

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

EL

Kreeka

ES

Hispaania

EL

Euroopa Liit

EL-25

25-liikmelises Euroopa Liidus kokku

FI

Soome

FR

Prantsusmaa

FINREG

25. juuni 2002. aasta finantsmäärus

RKT

Rahvamajanduse kogutulu

HU

Ungari

NL

Iirimaa

IT

Itaalia

LT

Leedu

LU

Luksemburg

LV

Läti

MT

Malta

MLA

liigendamata assigneeringud

NL

Holland

ELT

Euroopa Liidu Teataja

MA

maksete assigneeringud

PL

Poola

PT

Portugal

S

eelarveosa

SE

Rootsi

SL

Sloveenia

SK

Slovakkia

T

eelarvejagu

UK

Ühendkuningriik

KM

Käibemaks

0,0

Andmed nullist 0,05-ni

—

Baasandmete puudumine

DIAGRAMMID

2005. AASTA EELARVE JA SELLE TÄITMINE AASTA VÄLTEL

| DIA I | Eelarve 2005 — Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks |
| --- | --- |
| DIA II | Eelarve 2005 — kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| DIA III | Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2005. aastal ja nende kasutamine |
| DIA IV | 2005. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine |
| DIA V | Omavahendid 2005. a. — tegelikud tulud liikmesriikide kaupa |
| DIA VI | 2005. a. sooritatud maksed igas liikmesriigis |

DIA I

Eelarve 2005 — Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

DIA II

Eelarve 2005 — kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

DIA III

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2005. aastal ja nende kasutamine

DIA IV

2005. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine

DIA V

Omavahendid 2005. a. — tegelikud tulud liikmesriikide kaupa

DIA VI

2005. a. sooritatud maksed igas liikmesriigis

ANDMED EELARVE TÄITMISE KOHTA VARASEMATEL AASTATEL (2001–2005)

| DIA VII | Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 2001–2005, finantsperspektiivi rubriikide kaupa |
| --- | --- |

DIA VII

Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 2001–2005, finantsperspektiivi rubriikide kaupa

---

(1)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Majandusühenduse (EMÜ) asutamisleping.

(2)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (Euratom).

(3)  Põhiliselt 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus (FM) (EÜT L 248, 16.9.2002).

(4)  Nõukogu otsus 2000/597/EÜ, Euratom, 29. september 2000 (EÜT L 253, 7.10.2000); nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, 22. mai 2000 (EÜT L 130, 31.5.2000); nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89, 29. mai 1989 (EÜT L 155, 7.6.1989); kuues nõukogu direktiiv, 17. mai 1977, ühise käibemaksusüsteemi ja ühtse hindamisaluse kohta (EÜT L 145, 13.6.1977); nõukogu direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom, 13. veebruar 1989, rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta (EÜT L 49, 21.2.1989), nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (ELT L 181, 19.7.2003).

(5)  On oluline teha vahet “kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute” ja “kulukohustuste assigneeringute” ning “assigneeringute makseteks” ja “maksete assigneeringute” vahel. Termineid “kulukohustuste assigneeringud” ja “maksete assigneeringud” kasutatakse ainult liigendatud assigneeringute kontekstis.

(6)  Vt EÜ asutamislepingu artikkel 274, Euratomi asutamislepingu artikkel 179 ja finantsmääruse artikkel 50.

(7)  Vt finantsmääruse artiklid 69–74 ja määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000.

(8)  Vt EÜ asutamislepingu artiklid 246, 247 ja 248, Euratomi asutamislepingu artiklid 160a, 160b ja 160c ning finantsmääruse artiklid 139–147.

(9)  Vt EÜ asutamislepingu artikkel 276 ja Euratomi asutamislepingu artikkel 180b.

(10)  2005. eelarveaasta puhul: Euroopa ühenduste [esialgne] aastaaruanne 2006 [SEK(2006) 915 ja SEK(2006) 916].

II LISA

Euroopa Kontrollikoja poolt alates 2001. aastast vastu võetud aruanded ja arvamused

Vastavalt asutamislepingutele peab kontrollikoda igal aastal koostama aastaaruande. Samuti on asutamislepingute ja muude kehtivate õigusaktidega ette nähtud, et ta peab koostama iga-aastased eriaruanded ühenduse teatavate asutuste ja tegevuste kohta. Asutamislepingutega on kontrollikojale antud ka volitused esitada tähelepanekuid konkreetsete küsimuste kohta ning arvamusi mõne institutsiooni taotlusel. Allpool on loetletud kontrollikoja poolt alates 2001. aastast vastu võetud aruanded ja arvamused. Enne 1. maid 2004. a avaldatud aruanded ja arvamused on kättesaadavad ainult järgmistes keeltes: hispaania, taani, saksa, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, hollandi, portugali, rootsi ja soome.

| Pealkiri | Avaldatud |
| --- | --- |
| Aastaaruanded ja kinnitavad avaldused |
| 24. aastaaruanne 2000. eelarveaasta kohta:






  — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |

Pealkiri

Avaldatud

Aastaaruanded ja kinnitavad avaldused

24. aastaaruanne 2000. eelarveaasta kohta:

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

EÜT C 359, 15.12.2001, EÜT C 92, 17.4.2002 ja ELT C 36, 15.2.2003

25. aastaaruanne 2001. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

EÜT C 295, 28.11.2002

26. aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

ELT C 286, 28.11.2003

27. aastaaruanne 2003. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

ELT C 293, 30.11.2004

28. aastaaruanne 2004. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus eelarve täitmise kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus eelarve täitmise kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

ELT C 301, 30.11.2005

29. aastaaruanne 2005. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus eelarve täitmise kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus eelarve täitmise kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

avaldatud käesolevas ELTs

Eriaruanded

Omavahendid

—

Ühine põllumajanduspoliitika

| — | Eriaruanne nr 4/2001 EAGGFi tagatisrahastu auditi – ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamine – kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2001 EAGGFi tagatisrahastu auditi – ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamine – kohta

EÜT C 214, 31.7.2001

| — | Eriaruanne nr 6/2001 piimakvootide kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2001 piimakvootide kohta

EÜT C 305, 30.10.2001

| — | Eriaruanne nr 7/2001 eksporditoetuste kohta – sihtturg ja turuleviimine |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2001 eksporditoetuste kohta – sihtturg ja turuleviimine

EÜT C 314, 8.11.2001

| — | Eriaruanne nr 8/2001 kartuli- ja teraviljatärklise tootmise toetuste ning kartulitärklise toetuse kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2001 kartuli- ja teraviljatärklise tootmise toetuste ning kartulitärklise toetuse kohta

EÜT C 294, 19.10.2001

| — | Eriaruanne nr 14/2001 – veiste spongioosset entsefalopaatiat käsitleva eriaruande nr 19/98 järelaudit |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2001 – veiste spongioosset entsefalopaatiat käsitleva eriaruande nr 19/98 järelaudit

EÜT C 324, 20.11.2001

| — | Eriaruanne nr 5/2002 ekstensiivistamistoetuste ja toetuskavade kohta looma- ja vasikalihaturu ühise korralduse korral |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2002 ekstensiivistamistoetuste ja toetuskavade kohta looma- ja vasikalihaturu ühise korralduse korral

EÜT C 290, 25.11.2002

| — | Eriaruanne nr 6/2002 komisjoni ELi õliseemnete toetuskava haldamise auditi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2002 komisjoni ELi õliseemnete toetuskava haldamise auditi kohta

EÜT C 254, 22.10.2002

| — | Eriaruanne nr 7/2002 banaanisektori ühise turukorralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2002 banaanisektori ühise turukorralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

EÜT C 294, 28.11.2002

| — | Eriaruanne nr 1/2003 eksporditoetuste eelfinantseerimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2003 eksporditoetuste eelfinantseerimise kohta

ELT C 98, 24.4.2003

| — | Eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta: toetus vähem soodsatele piirkondadele |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta: toetus vähem soodsatele piirkondadele

ELT C 151, 27.6.2003

| — | Eriaruanne nr 9/2003 põllumajandustoodangu eksporditoetuste määrade kehtestamise süsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2003 põllumajandustoodangu eksporditoetuste määrade kehtestamise süsteemi kohta

ELT C 211, 5.9.2003

| — | Eriaruanne nr 12/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

ELT C 298, 9.12.2003

| — | Eriaruanne nr 13/2003 puuvillatootmistoetuste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 13/2003 puuvillatootmistoetuste kohta

ELT C 298, 9.12.2003

| — | Eriaruanne nr 14/2003 talumajapidamise tulu mõõtmisest komisjoni poolt (EÜ asutamislepingu artikli 33 lõike 1 punkt b) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2003 talumajapidamise tulu mõõtmisest komisjoni poolt (EÜ asutamislepingu artikli 33 lõike 1 punkt b)

ELT C 45, 20.2.2004

| — | Eriaruanne nr 3/2004 ühise põllumajanduspoliitika raames õigusvastaselt tehtud väljamaksete tagasinõudmise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2004 ühise põllumajanduspoliitika raames õigusvastaselt tehtud väljamaksete tagasinõudmise kohta

ELT C 269, 4.11.2004

| — | Eriaruanne nr 6/2004: veiste märgistamise ja registreerimise süsteemi korraldamise kohta Euroopa Liidus |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2004: veiste märgistamise ja registreerimise süsteemi korraldamise kohta Euroopa Liidus

ELT C 29, 4.2.2005

| — | Eriaruanne nr 7/2004 toortubakaturu ühise korralduse kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2004 toortubakaturu ühise korralduse kohta

ELT C 41, 17.2.2005

| — | Eriaruanne nr 8/2004 suu- ja sõrataudi tõrje meetmete ja nendega seotud kulutuste haldamise ja järelevalve kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2004 suu- ja sõrataudi tõrje meetmete ja nendega seotud kulutuste haldamise ja järelevalve kohta komisjoni poolt

ELT C 54, 3.3.2005

| — | Eriaruanne nr 9/2004 metsamajandusmeetmete kohta maaelu arengu poliitikas |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2004 metsamajandusmeetmete kohta maaelu arengu poliitikas

ELT C 67, 18.3.2005

| — | Eriaruanne nr 3/2005 seoses maaelu arenguga: põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kulude kontroll |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2005 seoses maaelu arenguga: põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kulude kontroll

ELT C 279, 11.11.2005

| — | Eriaruanne nr 7/2006 maaelu arendamise kohta: Kas investeerimine maaelu arengusse aitab tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme? |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2006 maaelu arendamise kohta: Kas investeerimine maaelu arengusse aitab tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme?

Avaldamisel

| — | Eriaruanne nr 8/2006 – Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2006 – Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus

Avaldamisel

Struktuurimeetmed

| — | Eriaruanne nr 1/2001 ühenduse algatuse URBANi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2001 ühenduse algatuse URBANi kohta

EÜT C 124, 25.4.2001

| — | Eriaruanne nr 10/2001 struktuurifondide finantskontrolli kohta, komisjoni määrused (EÜ) nr 2064/97 ja (EÜ) nr 1681/94 |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2001 struktuurifondide finantskontrolli kohta, komisjoni määrused (EÜ) nr 2064/97 ja (EÜ) nr 1681/94

EÜT C 314, 8.11.2001

| — | Eriaruanne nr 12/2001 teatavate tööhõiveolukorra parandamise struktuurimeetmete kohta: ERFi abi mõju tööhõivele ja ESFi meetmed pikaajalise tööpuudusega võitlemiseks |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2001 teatavate tööhõiveolukorra parandamise struktuurimeetmete kohta: ERFi abi mõju tööhõivele ja ESFi meetmed pikaajalise tööpuudusega võitlemiseks

EÜT C 334, 28.11.2001

| — | Eriaruanne nr 3/2002 ühenduse tööhõivealgatuse Integra kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2002 ühenduse tööhõivealgatuse Integra kohta

EÜT C 263, 29.10.2002

| — | Eriaruanne nr 4/2002 kohalike tööhõivemeetmete kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2002 kohalike tööhõivemeetmete kohta

EÜT C 263, 29.10.2002

| — | Eriaruanne nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006

ELT C 174, 23.7.2003

| — | Eriaruanne nr 4/2004 üleeuroopalist koostööd käsitleva ühenduse algatuse Interreg III programmikooste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2004 üleeuroopalist koostööd käsitleva ühenduse algatuse Interreg III programmikooste kohta

ELT C 303, 7.12.2004

| — | Eriaruanne nr 1/2006 Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2006 Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel

ELT C 99, 26.4.2006

| — | Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamiste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamiste kohta

Avaldamisel

Sisepoliitika

| — | Eriaruanne nr 9/2001 teadlaste koolituse ja liikuvuse programmi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2001 teadlaste koolituse ja liikuvuse programmi kohta

EÜT C 349, 10.12.2001

| — | Eriaruanne nr 2/2002 ühenduse tegevusprogrammide Socrates ja “Euroopa noored” kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2002 ühenduse tegevusprogrammide Socrates ja “Euroopa noored” kohta

EÜT C 136, 7.6.2002

| — | Eriaruanne nr 11/2003 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2003 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta

ELT C 292, 2.12.2003

| — | Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta

ELT C 99, 23.4.2004

| — | Eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta

ELT C 94, 21.4.2006

Välistegevus

| — | Eriaruanne nr 2/2001 Kosovo kriisi ohvritele antava eriolukorra humanitaarabi (ECHO) haldamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2001 Kosovo kriisi ohvritele antava eriolukorra humanitaarabi (ECHO) haldamise kohta

EÜT C 168, 12.6.2001 ja EÜT C 159, 3.7.2002

| — | Eriaruanne nr 3/2001 rahvusvaheliste kalanduslepingute haldamise kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2001 rahvusvaheliste kalanduslepingute haldamise kohta komisjoni poolt

EÜT C 210, 27.7.2001

| — | Eriaruanne nr 5/2001 eelarveabiks ette nähtud struktuurilise kohandamise toetuse ekvivalentfondide kohta (seitsmes ja kaheksas EAF) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2001 eelarveabiks ette nähtud struktuurilise kohandamise toetuse ekvivalentfondide kohta (seitsmes ja kaheksas EAF)

EÜT C 257, 14.9.2001

| — | Eriaruanne nr 11/2001 piiriülese koostöö programmi TACIS kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2001 piiriülese koostöö programmi TACIS kohta

EÜT C 329, 23.11.2001

| — | Eriaruanne nr 13/2001 ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) juhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 13/2001 ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) juhtimise kohta

EÜT C 338, 30.11.2001

| — | Eriaruanne nr 1/2002 makromajandusliku finantsabi kohta kolmandatele riikidele ja struktuurilise kohandamise meetmete kohta Vahemere maades |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2002 makromajandusliku finantsabi kohta kolmandatele riikidele ja struktuurilise kohandamise meetmete kohta Vahemere maades

EÜT C 121, 23.5.2002

| — | Eriaruanne nr 2/2003 toiduainetega kindlustatuse poliitika rakendamise kohta arenguriikides, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2003 toiduainetega kindlustatuse poliitika rakendamise kohta arenguriikides, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest

ELT C 93, 17.4.2003

| — | Eriaruanne nr 8/2003 EAFist rahastatavate infrastruktuuritegevuste teostamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2003 EAFist rahastatavate infrastruktuuritegevuste teostamise kohta

ELT C 181, 31.7.2003

| — | Eriaruanne nr 10/2003 Indiale antava arenguabi komisjonipoolse haldamise tulemuslikkuse kohta vaesuse vähendamisel ja säästva arengu tagamisel |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2003 Indiale antava arenguabi komisjonipoolse haldamise tulemuslikkuse kohta vaesuse vähendamisel ja säästva arengu tagamisel

ELT C 211, 5.9.2003

| — | Eriaruanne nr 15/2003 EAFist rahastatavate mikroprojektiprogrammide auditi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 15/2003 EAFist rahastatavate mikroprojektiprogrammide auditi kohta

ELT C 63, 11.3.2004

| — | Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta

ELT C 72, 22.3.2005

| — | Eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine

ELT C 249, 7.10.2005

| — | Eriaruanne nr 4/2005 Aasiaga tehtava majanduskoostöö komisjonipoolse juhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2005 Aasiaga tehtava majanduskoostöö komisjonipoolse juhtimise kohta

ELT C 260, 19.10.2005

| — | Eriaruanne nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta

ELT C 119, 19.5.2006

| — | Eriaruanne nr 3/2006 Euroopa Komisjoni humanitaarabi kohta tsunamiohvritele |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2006 Euroopa Komisjoni humanitaarabi kohta tsunamiohvritele

ELT C 170, 21.7.2006

| — | Eriaruanne nr 5/2006 MEDA programmi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2006 MEDA programmi kohta

ELT C 200, 24.8.2006

| — | Eriaruanne nr 6/2006 komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2006 komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta

ELT C 235, 29.9.2006

Ühinemiseelne strateegia

| — | Eriaruanne nr 5/2003 kandidaatriikide keskkonnaprojektide rahastamise kohta Phare ja ISPA programmidest |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2003 kandidaatriikide keskkonnaprojektide rahastamise kohta Phare ja ISPA programmidest

ELT C 167, 17.7.2003

| — | Eriaruanne nr 6/2003 mestimise kui põhimeetme kohta institutsioonide väljaarendamise toetamisel kandidaatriikides |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2003 mestimise kui põhimeetme kohta institutsioonide väljaarendamise toetamisel kandidaatriikides

ELT C 167, 17.7.2003

| — | Eriaruanne nr 2/2004 seoses liitumiseelse abiga “Kas Sapardit on hästi juhitud?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2004 seoses liitumiseelse abiga “Kas Sapardit on hästi juhitud?”

ELT C 295, 30.11.2004

| — | Eriaruanne nr 5/2004 seoses Phare abiga kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide juhtimiseks |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2004 seoses Phare abiga kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide juhtimiseks

ELT C 15, 20.1.2005

| — | Eriaruanne nr 4/2006 Phare investeerimisprojektide kohta Bulgaarias ja Rumeenias |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2006 Phare investeerimisprojektide kohta Bulgaarias ja Rumeenias

ELT C 174, 26.7.2006

Halduskulud

| — | Eriaruanne nr 3/2003 Euroopa institutsioonide invaliidsuspensioni skeemide kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2003 Euroopa institutsioonide invaliidsuspensioni skeemide kohta

ELT C 109, 7.5.2003

| — | Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta

ELT C 202, 18.8.2005

| — | Eriaruanne nr 5/2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu suulise tõlke kulude kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu suulise tõlke kulude kohta

ELT C 291, 23.11.2005

| — | Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta

Avaldamisel

Finantsinstrumendid ja pangandustegevus

—

Iga-aastased eriaruanded

ESTÜ raamatupidamisaruanded

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2000 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2000

EÜT C 185, 30.6.2001 ja EÜT C 363, 19.12.2001

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2001 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2001

EÜT C 158, 3.7.2002

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 23. juuli 2002 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 23. juuli 2002

ELT C 127, 29.5.2003

ESTÜ aastaaruanded

| — | Aastaaruanne ESTÜ 2000. eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ESTÜ 2000. eelarveaasta kohta

EÜT C 366, 20.12.2001

| — | Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 2001. eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 2001. eelarveaasta kohta

EÜT C 302, 5.12.2002

| — | Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 23. juulil 2002 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 23. juulil 2002 lõppenud eelarveaasta kohta

ELT C 224, 19.9.2003

Euratomi Tarneagentuur

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Ühistoroidkamber

| — | Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2000. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2000. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2001. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2001. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – (Dublini Fond)

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop, Thessaloniki)

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa koolid

| — | Aruanne Euroopa koolide 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Keskpank (BCE, Frankfurt)

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2000. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2000. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

EÜT C 341, 4.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2001. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2001. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

EÜT C 259, 25.10.2002

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2002. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2002. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

ELT C 45, 20.2.2004

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2003. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2003. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

ELT C 286, 23.11.2004

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2004. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2004. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

ELT C 119, 19.5.2006

Schengeni lepingute haldamine

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist, (Schengeni lepingud) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist, (Schengeni lepingud) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist, (Schengeni lepingud) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist, (Schengeni lepingud) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne Schengeni lepingutega seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne Schengeni lepingutega seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

“Sisneti” lepingute haldamine

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute (mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri “Sisnet” paigaldamist ja toimimist) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute (mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri “Sisnet” paigaldamist ja toimimist) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute (mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri “Sisnet” paigaldamist ja toimimist) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute (mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri “Sisnet” paigaldamist ja toimimist) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne “Sisnetiga” seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne “Sisnetiga” seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne “Sisnetiga” seotud 2003. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne “Sisnetiga” seotud 2003. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne “Sisnetiga” seotud 2004. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne “Sisnetiga” seotud 2004. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne “Sisnetiga” seotud 2005. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne “Sisnetiga” seotud 2005. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

Ühenduse Sordiamet (CPVO, Angers)

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Siseturu Ühtlustamise Amet (OHIM, Alicante)

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

JO C 332, 28.12.2005

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA, Bilbao)

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA, Kopenhaagen)

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus (EDMC, Lissabon)

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa Ravimiamet (EMEA, London)

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri (EMEA, London) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri (EMEA, London) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Ravimiameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimiameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus (CdT, Luxembourg)

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa Koolitusfond (ETF, Torino)

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus (EUMC, Viin)

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa Ülesehitusamet (AER, Thessaloniki)

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti raamatupidamisaruande ja Kosovole abi osutamise kohta 2000. aastal |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti raamatupidamisaruande ja Kosovole abi osutamise kohta 2000. aastal

EÜT C 355, 13.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 41, 17.2.2005

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (AESM, Lissabon)

| — | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa Lennundusohutusamet (AESA, Köln)

| — | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA, Parma)

| — | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

Eurojust

| — | Aruanne Eurojusti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Eurojusti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

ELi tuleviku konvent

| — | Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 2002. eelarveaasta (mis algas 21. veebruaril ja lõppes 31. detsembril 2002) raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 2002. eelarveaasta (mis algas 21. veebruaril ja lõppes 31. detsembril 2002) raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 122, 22.5.2003

| — | Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 157, 14.6.2004

Galileo ühisettevõte

| — | Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Arvamused

| — | Arvamus nr 1/2001 ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja mitmeid muid ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määrusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2001 ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja mitmeid muid ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määrusi

EÜT C 55, 21.2.2001

| — | Arvamus nr 2/2001 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2001 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse ettepaneku kohta

EÜT C 162, 5.6.2001

| — | Arvamus nr 3/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 162, 5.6.2001

| — | Arvamus nr 4/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (eesmärk: teenistuse lõpetamise korral ette nähtud hüvitise saamiseks õigustatud isikute maksustamine) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (eesmärk: teenistuse lõpetamise korral ette nähtud hüvitise saamiseks õigustatud isikute maksustamine)

EÜT C 162, 5.6.2001

| — | Arvamus nr 5/2001 Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2001 Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 6/2001 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni 9. detsembri 1993. aasta määrust (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 3418/93, millega kehtestatakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2001 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni 9. detsembri 1993. aasta määrust (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 3418/93, millega kehtestatakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 7/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 8/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded

EÜT C 345, 6.12.2001

| — | Arvamus nr 9/2001 ühenduse finantshuvide kaitsmist kriminaalõigusega käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta (viide: 2001/0115 (COD – KOM(2001) 272 (lõplik)) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2001 ühenduse finantshuvide kaitsmist kriminaalõigusega käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta (viide: 2001/0115 (COD – KOM(2001) 272 (lõplik))

EÜT C 14, 17.1.2002

| — | Arvamus nr 1/2002 Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2002 Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 2/2002 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2002 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta

EÜT C 92, 17.4.2002

| — | Arvamus nr 3/2002 Eurojusti eelarvele kohaldatava finantsmääruse ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2002 Eurojusti eelarvele kohaldatava finantsmääruse ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 4/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14

EÜT C 225, 20.9.2002

| — | Arvamus nr 5/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 6/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 7/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Parlamendi ametnike ja fraktsioonide ajutise personali teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Parlamendi ametnike ja fraktsioonide ajutise personali teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 8/2002 ettepaneku kohta Euroopa Ülesehitusameti eelarvele kohaldatava finantsmääruse muutmiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2002 ettepaneku kohta Euroopa Ülesehitusameti eelarvele kohaldatava finantsmääruse muutmiseks

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 9/2002 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2002 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta

EÜT C 285, 21.11.2002

| — | Arvamus nr 10/2002 komisjoni ettepaneku kohta muuta ühenduse asutuste asutamisdokumente tulenevalt uue finantsmääruse vastuvõtmisest |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 10/2002 komisjoni ettepaneku kohta muuta ühenduse asutuste asutamisdokumente tulenevalt uue finantsmääruse vastuvõtmisest

EÜT C 285, 21.11.2002

| — | Arvamus nr 11/2002 komisjoni määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artiklis 185 osutatud asutuste raamfinantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 11/2002 komisjoni määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artiklis 185 osutatud asutuste raamfinantsmäärust

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 12/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb AKV ja Euroopa Liidu Cotonous 23. juunil 2000 alla kirjutatud partnerluslepingust tulenevalt üheksandale Euroopa Arengufondile kohaldatavat finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 12/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb AKV ja Euroopa Liidu Cotonous 23. juunil 2000 alla kirjutatud partnerluslepingust tulenevalt üheksandale Euroopa Arengufondile kohaldatavat finantsmäärust

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 13/2002 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 13/2002 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 14/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 14/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi

EÜT C 21, 28.1.2003

| — | Arvamus nr 1/2003 Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) eelarvekomitee määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2003 Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) eelarvekomitee määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”)

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 2/2003 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2003 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”)

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 3/2003 Euroopa Toiduohutusameti finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2003 Euroopa Toiduohutusameti finantsmääruse eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 4/2003 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusele kohaldatava finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2003 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusele kohaldatava finantsmääruse eelnõu kohta

ELs avaldamata

| — | Arvamus nr 5/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega seoses Eesti, Küprose, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmise ajutised erimeetmed |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega seoses Eesti, Küprose, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmise ajutised erimeetmed

ELT C 224, 19.9.2003

| — | Arvamus nr 6/2003 Euroopa Ravimihindamisagentuuri finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2003 Euroopa Ravimihindamisagentuuri finantsmääruse eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 7/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta

ELT C 318, 30.12.2003

| — | Arvamus nr 8/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonna tegevuste edendamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonna tegevuste edendamiseks

ELT C 318, 30.12.2003

| — | Arvamus nr 9/2003 komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb rakendusasutuste standardset finantsmäärust vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2003 komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb rakendusasutuste standardset finantsmäärust vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded

ELT C 19, 23.1.2004

| — | Arvamus nr 10/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 10/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta

ELT C 19, 23.1.2004

| — | Arvamus nr 1/2004 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2004 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi

ELT C 75, 24.3.2004

| — | Arvamus nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta (ja ettepaneku kohta ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta (ja ettepaneku kohta ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks)

ELT C 107, 30.4.2004

| — | Arvamus nr 1/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta ühise põllumajanduspoliitika finantseerimisest |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta ühise põllumajanduspoliitika finantseerimisest

ELT C 121, 20.5.2005

| — | Arvamus nr 2/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta

ELT C 121, 20.5.2005

| — | Arvamus nr 3/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

ELT C 124, 23.5.2005

| — | Arvamus nr 4/2005 nõukogu otsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi toimimist ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb rakendusmeetmeid eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vastavalt nõukogu (...) otsuse (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) artiklitele 4 ja 5 |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2005 nõukogu otsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi toimimist ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb rakendusmeetmeid eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vastavalt nõukogu (...) otsuse (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) artiklitele 4 ja 5

ELT C 167, 7.7.2005

| — | Arvamus nr 5/2005 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu poolt 16. septembril 2004. aastal vastu võetud finantsmääruse muudatuseelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2005 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu poolt 16. septembril 2004. aastal vastu võetud finantsmääruse muudatuseelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 6/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

ELT C 202, 18.8.2005

| — | Arvamus nr 7/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste peaarvepidaja ametikoha osas |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste peaarvepidaja ametikoha osas

ELT C 249, 7.10.2005

| — | Arvamus nr 8/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta vastastikuse haldusabi osas ühenduse finantshuvide kaitseks pettuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta vastastikuse haldusabi osas ühenduse finantshuvide kaitseks pettuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu

ELT C 313, 9.12.2005

| — | Arvamus nr 9/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (KOM(2005) 130 lõplik) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (KOM(2005) 130 lõplik)

ELT C 313, 9.12.2005

| — | Arvamus nr 10/2005 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 10/2005 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

ELT C 13, 18.1.2006

| — | Arvamus nr 11/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 11/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

ELT C 13, 18.1.2006

| — | Arvamus nr 1/2006 ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2006 ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad

ELT C 203, 25.8.2006

| — | Arvamus nr 2/2006 seoses nõukogu otsuse ettepanekuga Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2006 seoses nõukogu otsuse ettepanekuga Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta

ELT C 203, 25.8.2006

| — | Arvamus nr 3/2006 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2006 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseks

Avaldamisel

| — | Arvamus nr 4/2006 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2006 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

Avaldamisel

---