# Europos Sąjungos C 282/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 282 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. lapkričio 20d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 282

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. lapkričio 20d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2006/C 282/1 | Specialioji ataskaita Nr. 7/2006 dėl investicijų į kaimo plėtrą: ar jos padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse? Su Komisijos atsakymais | 1 |
| 2006/C 282/2 | Specialioji ataskaita Nr. 8/2006: Ar esama didesnės pažangos? Europos Sąjungos paramos vaisių ir daržovių augintojų veiklos programoms veiksmingumas. Su Komisijos atsakymais | 32 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2006/C 282/1

Specialioji ataskaita Nr. 7/2006 dėl investicijų į kaimo plėtrą: ar jos padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse? Su Komisijos atsakymais

1

2006/C 282/2

Specialioji ataskaita Nr. 8/2006: Ar esama didesnės pažangos? Europos Sąjungos paramos vaisių ir daržovių augintojų veiklos programoms veiksmingumas. Su Komisijos atsakymais

32

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 20.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 7/2006

dėl investicijų į kaimo plėtrą: ar jos padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse?

su Komisijos atsakymais

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies 2 pastraipą)

(2006/C 282/01)

TURINYS

Terminų ir santrumpų žodynėlis

| I–VII | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–VII

| 1–15 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–15

| 1–3 | Paaiškinamojo pobūdžio informacija |
| --- | --- |

1–3

| 4–10 | Investicijų į kaimo plėtrą apibūdinimas |
| --- | --- |

4–10

| 4–5 | Teisinis pagrindas |
| --- | --- |

4–5

| 6–8 | Tikslai |
| --- | --- |

6–8

| 9–10 | Įgyvendinimas |
| --- | --- |

9–10

| 11–15 | Audito apimtis ir metodas |
| --- | --- |

11–15

| 11–13 | Audito klausimai |
| --- | --- |

11–13

| 14–15 | Audito metodas |
| --- | --- |

14–15

| 16–63 | PASTABOS |
| --- | --- |

16–63

| 16–28 | 1 audito klausimas: Ar ES turi aiškią strategiją ir nuoseklų požiūrį į kaimo plėtros politiką, ar jie yra tinkamai nustatyti valstybių narių programose? |
| --- | --- |

16–28

| 16–18 | Aiški strategija |
| --- | --- |

16–18

| 19–28 | Nuoseklus požiūris į kaimo plėtrą |
| --- | --- |

19–28

| 29–39 | 2 audito klausimas: Ar ES finansavimui atrinkti projektai yra pagrįsti geriausiai kaimo vietovių poreikius atitinkančiais kriterijais? |
| --- | --- |

29–39

| 29–34 | Sąlygos ir atrankos procedūros |
| --- | --- |

29–34

| 35–39 | Neveiksmingas paramos panaudojimas |
| --- | --- |

35–39

| 40–52 | 3 audito klausimas: Ar projektai kaimo vietovėse buvo įgyvendinti ir koks jų poveikis? |
| --- | --- |

40–52

| 40–46 | Projektų vykdymo vieta |
| --- | --- |

40–46

| 47–52 | Vietoje tikrintų projektų rezultatai ir poveikis |
| --- | --- |

47–52

| 53–63 | 4 audito klausimas: Ar padariniai, rezultatai ir poveikis buvo tinkamai prižiūrimi ir vertinami? |
| --- | --- |

53–63

| 53–63 | Bendroji priežiūros ir vertinimo sistemos struktūra ir įgyvendinimas |
| --- | --- |

53–63

| 64–69 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

64–69

I priedas. Valstybėse narėse tikrintų projektų sąrašas

II priedas. Kaimo vietovių apibrėžtys. audito metu taikyti kriterijai

III priedas. Tikrintų projektų rezultatų ir poveikio pavyzdžiai

Komisijos atsakymai

TERMINŲ IR SANTRUMPŲ ŽODYNĖLISTERMINAI






  Leader

| Leader | Struktūrinių fondų finansuojama iniciatyva, skirta padėti kaimo subjektams. |
| --- | --- |
| Miesto vietovė | Kaimo vietovės ypatybių neturinti geografinė vietovė. Yra įvairių tipologijų, pagal kurias vietovės skirstomos į kaimo ir miesto, pvz., pagal gyventojų tankumą. |
| NUTS | Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra – bendra ES regioninės statistikos klasifikacija, pagal kurią, atsižvelgiant į nacionalinius administracinius vienetus, kiekviena valstybė narė hierarchiškai padalinama į regionus (vadinamus NUTS 1, 2, 3 bei LAU 1 ir 2). |
| Padarinys | Tai, kas sukuriama ar pasiekiama pasinaudojus intervencinei priemonei skirtais ištekliais (pvz., ūkininko įsigyta žemės ūkio įranga, kaime nutiestas kelias). |
| Paramos gavėjas | ES išmokos galutinis gavėjas. |
| Poveikis | Ilgesniojo laikotarpio socialinės-ekonominės pasekmės, pastebimos tam tikrą laiką po priemonės įgyvendinimo. Jos gali paveikti tiesioginius intervencinės priemonės objektus ir netiesioginius objektus, nepriklausančius jos taikymo sričiai ir kuriems ji gali būti naudinga arba nenaudinga. |
| Rezultatas | Tiesioginių paramos objektų, dalyvaujant ar baigus dalyvauti intervencinėje priemonėje, iš karto patiriami pokyčiai (pvz., geresnis susisiekimas su vietove nutiesus kelią, didesnis ūkio našumas). |

Struktūrinių fondų finansuojama iniciatyva, skirta padėti kaimo subjektams.

Miesto vietovė

Kaimo vietovės ypatybių neturinti geografinė vietovė. Yra įvairių tipologijų, pagal kurias vietovės skirstomos į kaimo ir miesto, pvz., pagal gyventojų tankumą.

NUTS

Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra – bendra ES regioninės statistikos klasifikacija, pagal kurią, atsižvelgiant į nacionalinius administracinius vienetus, kiekviena valstybė narė hierarchiškai padalinama į regionus (vadinamus NUTS 1, 2, 3 bei LAU 1 ir 2).

Padarinys

Tai, kas sukuriama ar pasiekiama pasinaudojus intervencinei priemonei skirtais ištekliais (pvz., ūkininko įsigyta žemės ūkio įranga, kaime nutiestas kelias).

Paramos gavėjas

ES išmokos galutinis gavėjas.

Poveikis

Ilgesniojo laikotarpio socialinės-ekonominės pasekmės, pastebimos tam tikrą laiką po priemonės įgyvendinimo. Jos gali paveikti tiesioginius intervencinės priemonės objektus ir netiesioginius objektus, nepriklausančius jos taikymo sričiai ir kuriems ji gali būti naudinga arba nenaudinga.

Rezultatas

Tiesioginių paramos objektų, dalyvaujant ar baigus dalyvauti intervencinėje priemonėje, iš karto patiriami pokyčiai (pvz., geresnis susisiekimas su vietove nutiesus kelią, didesnis ūkio našumas).

| BVP | Bendrasis vidaus produktas |
| --- | --- |
| BŽŪP | Bendroji žemės ūkio politika |
| DG AGRI | Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas |
| EŽŪOGF | Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas |
| EBPO | Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija |
| ESPON | Europos erdvinio planavimo stebėjimo tinklas |
| LAU | Vietos administracinis vienetas |
| SWOT | Stiprybės, silpnybės, galimybės, grėsmės |

BVP

Bendrasis vidaus produktas

BŽŪP

Bendroji žemės ūkio politika

DG AGRI

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

EŽŪOGF

Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas

EBPO

Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija

ESPON

Europos erdvinio planavimo stebėjimo tinklas

LAU

Vietos administracinis vienetas

SWOT

Stiprybės, silpnybės, galimybės, grėsmės

SANTRAUKA

| I. | Kaimo vietovės susiduria su rimtais iššūkiais – gyventojų mažėjimu ir ekonominių galimybių stoka. ES parama kaimo plėtrai 2000–2006 m. sudaro daugiau nei 60 milijardų eurų. Apie 40 % šių lėšų skiriama investicijoms į kaimo plėtrą. Jos apima įvairius projektus, kuriuos kartu valdo ir įgyvendina Komisija ir valstybės narės (žr. 1–10 dalis). |
| --- | --- |

I.

Kaimo vietovės susiduria su rimtais iššūkiais – gyventojų mažėjimu ir ekonominių galimybių stoka. ES parama kaimo plėtrai 2000–2006 m. sudaro daugiau nei 60 milijardų eurų. Apie 40 % šių lėšų skiriama investicijoms į kaimo plėtrą. Jos apima įvairius projektus, kuriuos kartu valdo ir įgyvendina Komisija ir valstybės narės (žr. 1–10 dalis).

| II. | Šioje ataskaitoje pateikiamos Audito Rūmų pastabos atlikus investicijų į kaimo plėtrą auditą. Audito metu buvo siekiama atsakyti į pagrindinį klausimą: „Kokiu mastu investicinių priemonių rezultatai padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse?“ (žr. 3 ir 11–15 dalis). |
| --- | --- |

II.

Šioje ataskaitoje pateikiamos Audito Rūmų pastabos atlikus investicijų į kaimo plėtrą auditą. Audito metu buvo siekiama atsakyti į pagrindinį klausimą: „Kokiu mastu investicinių priemonių rezultatai padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse?“ (žr. 3 ir 11–15 dalis).

| III. | Dėl kaimo plėtros reglamento lankstumo (plačių tikslų ir nepakankamų prioritetų) bei aiškios strategijos valstybių narių programose trūkumo nėra aišku, kurį tikslą lėšos padėjo įgyvendinti. Valstybių narių programose iš esmės akcentuojamas žemės ūkio sektorius ir nepakankamai atsižvelgiama į remiamos geografinės vietovės charakteristikas (žr. 16–28 dalis). |
| --- | --- |

III.

Dėl kaimo plėtros reglamento lankstumo (plačių tikslų ir nepakankamų prioritetų) bei aiškios strategijos valstybių narių programose trūkumo nėra aišku, kurį tikslą lėšos padėjo įgyvendinti. Valstybių narių programose iš esmės akcentuojamas žemės ūkio sektorius ir nepakankamai atsižvelgiama į remiamos geografinės vietovės charakteristikas (žr. 16–28 dalis).

| IV. | Trūksta efektyvių atrankos sąlygų ir procedūrų, kad lėšas būtų galima skirti remtiniausioms geografinėms teritorijoms ir paramos gavėjams (žr. 29–34 dalis). Kadangi trūksta efektyvaus tikslų nustatymo, atsiranda didesnių neveiksmingo paramos panaudojimo padarinių rizika, dėl kurios sumažėja paramos rezultatyvumas (žr. 35–39 dalis). |
| --- | --- |

IV.

Trūksta efektyvių atrankos sąlygų ir procedūrų, kad lėšas būtų galima skirti remtiniausioms geografinėms teritorijoms ir paramos gavėjams (žr. 29–34 dalis). Kadangi trūksta efektyvaus tikslų nustatymo, atsiranda didesnių neveiksmingo paramos panaudojimo padarinių rizika, dėl kurios sumažėja paramos rezultatyvumas (žr. 35–39 dalis).

| V. | Didelė išlaidų dalis daugiausiai įgyvendinama ne kaimo vietovėse. Lyginant su ankstesniu programavimo laikotarpiu, parama investicijoms kaimo vietovėse žymiai sumažėjo (žr. 40–46 dalis). |
| --- | --- |

V.

Didelė išlaidų dalis daugiausiai įgyvendinama ne kaimo vietovėse. Lyginant su ankstesniu programavimo laikotarpiu, parama investicijoms kaimo vietovėse žymiai sumažėjo (žr. 40–46 dalis).

| VI. | Ne visuomet buvo galima nustatyti projektų poveikį, o jei ir buvo galima, tai pagrindiniai jų rezultatyvumą paskatinę veiksniai buvo sinergija su kitais projektais ir tai, kad jie buvo vykdomi kaimo vietovėse (žr. 47–52 dalis). Trūkumų taip pat nustatyta įgyvendinant priežiūros ir vertinimo sistemą (žr. 53–63 dalis). |
| --- | --- |

VI.

Ne visuomet buvo galima nustatyti projektų poveikį, o jei ir buvo galima, tai pagrindiniai jų rezultatyvumą paskatinę veiksniai buvo sinergija su kitais projektais ir tai, kad jie buvo vykdomi kaimo vietovėse (žr. 47–52 dalis). Trūkumų taip pat nustatyta įgyvendinant priežiūros ir vertinimo sistemą (žr. 53–63 dalis).

| VII. | Iš esmės Audito Rūmų nuomone, investicijų į kaimo plėtrą efektyvumo įvertinti negalima. Tikslai yra per daug platūs ir trūksta politikos įgyvendinimo strategijų. Dviejų pagrindinių kaimo plėtros politikos tikslų vykdymas nėra subalansuotas. Kad šios problemos būtų išspręstos, Komisija turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad galėtų patobulinti politikos rezultatyvumą. Todėl svarbu patikslinti tikslus ir parengti efektyvaus tikslų nustatymo principus (žr. 64–69). |
| --- | --- |

VII.

Iš esmės Audito Rūmų nuomone, investicijų į kaimo plėtrą efektyvumo įvertinti negalima. Tikslai yra per daug platūs ir trūksta politikos įgyvendinimo strategijų. Dviejų pagrindinių kaimo plėtros politikos tikslų vykdymas nėra subalansuotas. Kad šios problemos būtų išspręstos, Komisija turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad galėtų patobulinti politikos rezultatyvumą. Todėl svarbu patikslinti tikslus ir parengti efektyvaus tikslų nustatymo principus (žr. 64–69).

ĮVADAS

Paaiškinamojo pobūdžio informacija

| 1. | Kaimo plėtra yra svarbi ES biudžeto dalis. ES 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu jai skiria daugiau nei 60 milijardų eurų. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu jos biudžetą siūloma padidinti beveik iki 70 milijardų eurų. Prie šios sumos dar turėtų būti pridėta kelių milijardų eurų „moduliavimo“, t. y. tiesioginių žemės ūkio paramos išmokų perkėlimo į kaimo plėtrą, suma (1). |
| --- | --- |

1.

Kaimo plėtra yra svarbi ES biudžeto dalis. ES 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu jai skiria daugiau nei 60 milijardų eurų. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu jos biudžetą siūloma padidinti beveik iki 70 milijardų eurų. Prie šios sumos dar turėtų būti pridėta kelių milijardų eurų „moduliavimo“, t. y. tiesioginių žemės ūkio paramos išmokų perkėlimo į kaimo plėtrą, suma (1).

| 2. | Kaimo vietovės sudaro didelę ES teritorijos ir jos gyventojų dalį. Palyginus su miesto vietovėmis, kaimo vietovėse BVP vienam gyventojui yra vidutiniškai mažesnis trečdaliu, gyventojų tankumas – dešimčia kartų, o užimtumas žemės ūkio sektoriuje yra dešimčia kartų didesnis. Kaimo vietovės paprastai yra atokesnės, turi mažesnę infrastruktūrą ir mažiau pagrindinių paslaugų bei susiduria su rimtais iššūkiais, t. y. gyventojų mažėjimu ir ekonominių galimybių stoka. |
| --- | --- |

2.

Kaimo vietovės sudaro didelę ES teritorijos ir jos gyventojų dalį. Palyginus su miesto vietovėmis, kaimo vietovėse BVP vienam gyventojui yra vidutiniškai mažesnis trečdaliu, gyventojų tankumas – dešimčia kartų, o užimtumas žemės ūkio sektoriuje yra dešimčia kartų didesnis. Kaimo vietovės paprastai yra atokesnės, turi mažesnę infrastruktūrą ir mažiau pagrindinių paslaugų bei susiduria su rimtais iššūkiais, t. y. gyventojų mažėjimu ir ekonominių galimybių stoka.

| 3. | Šioje specialiojoje ataskaitoje pateikiamos pastabos apie šias kaimo plėtros reglamento priemones (2): „investicijas į žemės ūkio valdas“, „žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais gerinimą“ bei „kaimo vietovių pertvarkymo ir plėtros skatinimą“. Joms skiriama maždaug 40 % turimų lėšų. Pagal šias priemones gali būti finansuojami įvairūs projektai, kurie atliekant šį auditą buvo pavadinti investicijomis į kaimo plėtrą. Ankstesnėse ataskaitose buvo nagrinėjamos kitos svarbios kaimo plėtros priemonės: agrarinė aplinkosauga, parama mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms bei miškininkystė. Jomis taip pat siekiama spręsti kaimo vietovių problemas (3). |
| --- | --- |

3.

Šioje specialiojoje ataskaitoje pateikiamos pastabos apie šias kaimo plėtros reglamento priemones (2): „investicijas į žemės ūkio valdas“, „žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais gerinimą“ bei „kaimo vietovių pertvarkymo ir plėtros skatinimą“. Joms skiriama maždaug 40 % turimų lėšų. Pagal šias priemones gali būti finansuojami įvairūs projektai, kurie atliekant šį auditą buvo pavadinti investicijomis į kaimo plėtrą. Ankstesnėse ataskaitose buvo nagrinėjamos kitos svarbios kaimo plėtros priemonės: agrarinė aplinkosauga, parama mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms bei miškininkystė. Jomis taip pat siekiama spręsti kaimo vietovių problemas (3).

Investicijų į kaimo plėtrą apibūdinimas

Teisinis pagrindas

| 4. | Iki 2000 m. investicinės priemonės buvo Struktūrinių fondų dalis, jų tikslai ir sąlygos buvo nustatyti specialiais reglamentais. Investicijos į žemės ūkio valdas ir žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais gerinimas buvo skirti remti žemės ūkio sektorių visoje ES, o kaimo vietovių pertvarkymo ir plėtros skatinimo priemonėmis buvo numatyta spręsti konkrečias problemas tose vietovėse. |
| --- | --- |

4.

Iki 2000 m. investicinės priemonės buvo Struktūrinių fondų dalis, jų tikslai ir sąlygos buvo nustatyti specialiais reglamentais. Investicijos į žemės ūkio valdas ir žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais gerinimas buvo skirti remti žemės ūkio sektorių visoje ES, o kaimo vietovių pertvarkymo ir plėtros skatinimo priemonėmis buvo numatyta spręsti konkrečias problemas tose vietovėse.

| 5. | Nuo 2000 m. kaimo plėtra tapo „antruoju BŽŪP ramsčiu“ (4). Šis pasikeitimas buvo įvykdytas viename reglamente numatant investicines priemones su įvairiomis kitomis priemonėmis. BŽŪP tikslai buvo įtraukti į politiką laikantis Struktūrinių fondų tikslų. Buvo nustatyta nedaug sąlygų, todėl visos priemonės buvo įgyvendintos visoje ES. Tokiu būdu buvo sukurta decentralizuota politika, pagal kurią valstybėms narėms suteikta daug įvairių galimybių finansuoti nacionalinius ar regioninius prioritetus. |
| --- | --- |

5.

Nuo 2000 m. kaimo plėtra tapo „antruoju BŽŪP ramsčiu“ (4). Šis pasikeitimas buvo įvykdytas viename reglamente numatant investicines priemones su įvairiomis kitomis priemonėmis. BŽŪP tikslai buvo įtraukti į politiką laikantis Struktūrinių fondų tikslų. Buvo nustatyta nedaug sąlygų, todėl visos priemonės buvo įgyvendintos visoje ES. Tokiu būdu buvo sukurta decentralizuota politika, pagal kurią valstybėms narėms suteikta daug įvairių galimybių finansuoti nacionalinius ar regioninius prioritetus.

Tikslai

| 6. | Reglamentas nustato du pagrindinius tikslus. Pirmasis yra susijęs su žemės ūkio sektoriumi ir gali būti apibūdintas kaip tikslas, kuriuo siekiama gerinti konkurencingumą žemės ūkio sektoriuje ir subalansuotą žemės valdymą. Antrasis skirtas atsiliekančių ar kitų struktūrinių problemų turinčių regionų struktūriniam sureguliavimui. 1 lentelėje pateikta išsami šių tikslų apžvalga. |
| --- | --- |

6.

Reglamentas nustato du pagrindinius tikslus. Pirmasis yra susijęs su žemės ūkio sektoriumi ir gali būti apibūdintas kaip tikslas, kuriuo siekiama gerinti konkurencingumą žemės ūkio sektoriuje ir subalansuotą žemės valdymą. Antrasis skirtas atsiliekančių ar kitų struktūrinių problemų turinčių regionų struktūriniam sureguliavimui. 1 lentelėje pateikta išsami šių tikslų apžvalga.

1 lentelė

Kaimo plėtros reglamente nustatyti tikslai, skirti investicijų į kaimo plėtrą priemonėms

| BENDRI VISOMS KAIMO PLĖTROS PRIEMONĖMS NUSTATYTI TIKSLAI (5) |
| --- |
| Kaimo plėtros priemonės:






  — | yra vykdomos kartu su kitais bendrosios žemės ūkio politikos instrumentais ir juos papildo, taip padėdamos siekti šių tikslų:






  a) | didinti žemės ūkio našumą skatinant technikos pažangą bei užtikrinant racionalią žemės ūkio gamybos plėtotę ir kuo geresnį gamybos veiksnių, ypač darbo jėgos, panaudojimą; |

BENDRI VISOMS KAIMO PLĖTROS PRIEMONĖMS NUSTATYTI TIKSLAI (5)

Kaimo plėtros priemonės:

—

yra vykdomos kartu su kitais bendrosios žemės ūkio politikos instrumentais ir juos papildo, taip padėdamos siekti šių tikslų:

a)

didinti žemės ūkio našumą skatinant technikos pažangą bei užtikrinant racionalią žemės ūkio gamybos plėtotę ir kuo geresnį gamybos veiksnių, ypač darbo jėgos, panaudojimą;

| b) | tokiu būdu užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, ypač didinant žemės ūkyje dirbančių asmenų asmenines pajamas; |
| --- | --- |

b)

tokiu būdu užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, ypač didinant žemės ūkyje dirbančių asmenų asmenines pajamas;

| c) | stabilizuoti rinkas; |
| --- | --- |

c)

stabilizuoti rinkas;

| d) | garantuoti pakankamą tiekimą; |
| --- | --- |

d)

garantuoti pakankamą tiekimą;

| e) | užtikrinti vartotojams priimtinas teikiamos produkcijos kainas, |
| --- | --- |

e)

užtikrinti vartotojams priimtinas teikiamos produkcijos kainas,

| — | integruojamos į priemones, skatinančias menkiau išsivysčiusių regionų plėtrą ir struktūrinį pertvarkymą, ir yra vykdomos kartu su priemonėmis, remiančiomis vietovių, kuriose iškyla struktūrinių sunkumų, ekonominę ir socialinę pertvarką, tuose regionuose, atsižvelgiant į šį konkretų tikslą: kad skatintų visokeriopą darnią plėtrą, Bendrija plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę ir socialinę sanglaudą. Bendrija ypač siekia mažinti regionų plėtros lygio skirtumus ir nepalankiausiais sąlygas turinčių regionų arba salų, įskaitant kaimo vietoves, atsilikimą. |
| --- | --- |

—

integruojamos į priemones, skatinančias menkiau išsivysčiusių regionų plėtrą ir struktūrinį pertvarkymą, ir yra vykdomos kartu su priemonėmis, remiančiomis vietovių, kuriose iškyla struktūrinių sunkumų, ekonominę ir socialinę pertvarką, tuose regionuose, atsižvelgiant į šį konkretų tikslą: kad skatintų visokeriopą darnią plėtrą, Bendrija plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę ir socialinę sanglaudą. Bendrija ypač siekia mažinti regionų plėtros lygio skirtumus ir nepalankiausiais sąlygas turinčių regionų arba salų, įskaitant kaimo vietoves, atsilikimą.

KONKRETŪS KAIMO PLĖTROS PRIEMONĖMS NUSTATYTI TIKSLAI (6)

Investicijos į žemės ūkio valdas

Žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais gerinimas

33 straipsnis

| 1. | Sumažinti gamybos sąnaudas |
| --- | --- |

1.

Sumažinti gamybos sąnaudas

| 2. | Pagerinti ir perkelti į kitą vietą gamybą |
| --- | --- |

2.

Pagerinti ir perkelti į kitą vietą gamybą

| 3. | Pagerinti kokybę |
| --- | --- |

3.

Pagerinti kokybę

| 4. | Išsaugoti ir pagerinti natūralią aplinką, higienos sąlygas ir gyvūnų gerovės standartus |
| --- | --- |

4.

Išsaugoti ir pagerinti natūralią aplinką, higienos sąlygas ir gyvūnų gerovės standartus

| 5. | Skatinti ūkininkavimo veiklos rūšių įvairovę |
| --- | --- |

5.

Skatinti ūkininkavimo veiklos rūšių įvairovę

| 1. | Orientuoti gamybą, atsižvelgiant į numatomas rinkos tendencijas, arba skatinti naujų pardavimo rinkų žemės ūkio produktams plėtrą |
| --- | --- |

1.

Orientuoti gamybą, atsižvelgiant į numatomas rinkos tendencijas, arba skatinti naujų pardavimo rinkų žemės ūkio produktams plėtrą

| 2. | Pagerinti arba racionaliau naudoti prekybos kanalus arba perdirbimo procesus |
| --- | --- |

2.

Pagerinti arba racionaliau naudoti prekybos kanalus arba perdirbimo procesus

| 3. | Geriau pristatyti ir paruošti produktus, arba skatinti geriau naudoti ar pašalinti šalutinius produktus ar atliekas |
| --- | --- |

3.

Geriau pristatyti ir paruošti produktus, arba skatinti geriau naudoti ar pašalinti šalutinius produktus ar atliekas

| 4. | Taikyti naujas technologijas |
| --- | --- |

4.

Taikyti naujas technologijas

| 5. | Teikti pirmenybę inovacijų investicijoms |
| --- | --- |

5.

Teikti pirmenybę inovacijų investicijoms

| 6. | Gerinti kokybę ir vykdyti jos monitoringą |
| --- | --- |

6.

Gerinti kokybę ir vykdyti jos monitoringą

| 7. | Gerinti sveikatos sąlygas ir vykdyti jų monitoringą |
| --- | --- |

7.

Gerinti sveikatos sąlygas ir vykdyti jų monitoringą

| 8. | Saugoti aplinką |
| --- | --- |

8.

Saugoti aplinką

Nėra numatyti jokie konkretūs tikslai

| 7. | Reglamentas taip pat nustato konkrečius dviejų investicinių priemonių tikslus, taip pat pateiktus 1 lentelėje. Investicijos į žemės ūkio valdas padeda didinti žemės ūkio pajamas bei gerinti gyvenimo, darbo ir gamybos sąlygas. Investicijos, skirtos žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais gerinimui padeda didinti konkurencingumą ir pridėtinę produktų vertę. |
| --- | --- |

7.

Reglamentas taip pat nustato konkrečius dviejų investicinių priemonių tikslus, taip pat pateiktus 1 lentelėje. Investicijos į žemės ūkio valdas padeda didinti žemės ūkio pajamas bei gerinti gyvenimo, darbo ir gamybos sąlygas. Investicijos, skirtos žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais gerinimui padeda didinti konkurencingumą ir pridėtinę produktų vertę.

| 8. | Investicijos, skirtos kaimo vietovių pertvarkymo ir plėtros skatinimui, paprastai žinomos pagal reglamento straipsnį, kuriame jos apibūdintos, t. y. „33 straipsnį“. Straipsnyje nustatyta, kad parama skiriama priemonėms, kurios yra susijusios su ūkininkavimo veikla, jos pertvarkymu ir kaimo veiklos rūšimis, kurios nepriskirtos kitoms priemonėms. Toliau pateikiamas įtraukų (į kurias šioje ataskaitoje taip pat atsižvelgiama kaip į priemones), sąrašas, kuriame nėra jokio išsamios informacijos, nei konkrečių tikslų aprašymo. Tokiu būdu pagal šią priemonę gali būti finansuojama daug įvairių projektų. |
| --- | --- |

8.

Investicijos, skirtos kaimo vietovių pertvarkymo ir plėtros skatinimui, paprastai žinomos pagal reglamento straipsnį, kuriame jos apibūdintos, t. y. „33 straipsnį“. Straipsnyje nustatyta, kad parama skiriama priemonėms, kurios yra susijusios su ūkininkavimo veikla, jos pertvarkymu ir kaimo veiklos rūšimis, kurios nepriskirtos kitoms priemonėms. Toliau pateikiamas įtraukų (į kurias šioje ataskaitoje taip pat atsižvelgiama kaip į priemones), sąrašas, kuriame nėra jokio išsamios informacijos, nei konkrečių tikslų aprašymo. Tokiu būdu pagal šią priemonę gali būti finansuojama daug įvairių projektų.

Įgyvendinimas

| 9. | Komisija ir valstybės narės kartu valdo ir įgyvendina investicijų į kaimo plėtrą priemones. Tai yra valstybės narės savo programose nustato strategiją ir tinkamumo sąlygas, tvirtina ir tikrina projektus, moka išmokas paramos gavėjams bei atsiskaito Komisijai. Komisija turi užtikrinti, kad programos, jų įgyvendinimas ir teikiamos ataskaitos atitiktų teisės aktų reikalavimus. |
| --- | --- |

9.

Komisija ir valstybės narės kartu valdo ir įgyvendina investicijų į kaimo plėtrą priemones. Tai yra valstybės narės savo programose nustato strategiją ir tinkamumo sąlygas, tvirtina ir tikrina projektus, moka išmokas paramos gavėjams bei atsiskaito Komisijai. Komisija turi užtikrinti, kad programos, jų įgyvendinimas ir teikiamos ataskaitos atitiktų teisės aktų reikalavimus.

| 10. | Potencialūs paramos gavėjai (ūkininkai, produktų perdirbimo ir prekybos įmonės, vietos savivaldos institucijos) pateikia paraišką atitinkamos valstybės narės įgyvendinančiai institucijai. Jei projektas atitinka reikalavimus (pagal tinkamumo sąlygas, turimas lėšas ir kartais klasifikavimo ir atrankos kriterijus), jis yra patvirtinamas ir paramos gavėjas jį gali įgyvendinti. Projekto pabaigoje paramos gavėjas valstybės narės mokėjimo agentūros prašo kompensacijos. Mokėjimo agentūra periodiškai prašo Komisijos atlyginti turėtas išlaidas. |
| --- | --- |

10.

Potencialūs paramos gavėjai (ūkininkai, produktų perdirbimo ir prekybos įmonės, vietos savivaldos institucijos) pateikia paraišką atitinkamos valstybės narės įgyvendinančiai institucijai. Jei projektas atitinka reikalavimus (pagal tinkamumo sąlygas, turimas lėšas ir kartais klasifikavimo ir atrankos kriterijus), jis yra patvirtinamas ir paramos gavėjas jį gali įgyvendinti. Projekto pabaigoje paramos gavėjas valstybės narės mokėjimo agentūros prašo kompensacijos. Mokėjimo agentūra periodiškai prašo Komisijos atlyginti turėtas išlaidas.

Audito apimtis ir metodas

Audito klausimai

| 11. | Audito Rūmai nusprendė atlikti veiklos auditą, atkreipiant dėmesį į rezultatyvumą 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu. Rezultatyvumo principas yra pagrįstas nustatytų tikslų ir numatytų rezultatų pasiekimu. |
| --- | --- |

11.

Audito Rūmai nusprendė atlikti veiklos auditą, atkreipiant dėmesį į rezultatyvumą 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu. Rezultatyvumo principas yra pagrįstas nustatytų tikslų ir numatytų rezultatų pasiekimu.

| 12. | Planavimas, įgyvendinimas, pasiekti rezultatai bei priežiūra ir vertinimas buvo pasirinkti kaip pagrindiniai elementai. Šie elementai ir jų tarpusavio ryšiai pateikiami 1 diagramoje: |
| --- | --- |

12.

Planavimas, įgyvendinimas, pasiekti rezultatai bei priežiūra ir vertinimas buvo pasirinkti kaip pagrindiniai elementai. Šie elementai ir jų tarpusavio ryšiai pateikiami 1 diagramoje:

Image

| 13. | Audito tikslas buvo nustatyti, kokiu mastu investicijų į kaimo plėtrą priemonės padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse. Auditas buvo atliekamas siekiant atsakyti į šiuos keturiais pirmiau minėtais elementais pagrįstus klausimus:






  a) | ar ES turi aiškią strategiją ir nuoseklų požiūrį į kaimo plėtros politiką, ar jie yra tinkamai nustatyti valstybių narių programose? |
| --- | --- | --- |

13.

Audito tikslas buvo nustatyti, kokiu mastu investicijų į kaimo plėtrą priemonės padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse. Auditas buvo atliekamas siekiant atsakyti į šiuos keturiais pirmiau minėtais elementais pagrįstus klausimus:

a)

ar ES turi aiškią strategiją ir nuoseklų požiūrį į kaimo plėtros politiką, ar jie yra tinkamai nustatyti valstybių narių programose?

| b) | ar ES finansavimui atrinkti projektai yra pagrįsti geriausiai kaimo vietovių poreikius atitinkančiais kriterijais? |
| --- | --- |

b)

ar ES finansavimui atrinkti projektai yra pagrįsti geriausiai kaimo vietovių poreikius atitinkančiais kriterijais?

| c) | ar projektai kaimo vietovėse buvo įgyvendinti ir koks jų poveikis? |
| --- | --- |

c)

ar projektai kaimo vietovėse buvo įgyvendinti ir koks jų poveikis?

| d) | ar padariniai, rezultatai ir poveikis buvo tinkamai prižiūrimi ir vertinami? |
| --- | --- |

d)

ar padariniai, rezultatai ir poveikis buvo tinkamai prižiūrimi ir vertinami?

Audito metodas

| 14. | Auditas buvo atliekamas 2005 m. sausio–gruodžio mėn., audito įrodymai nustatyti:






  a) | analizuojant teisinį pagrindą, politikos, studijų, programavimo dokumentus bei priežiūros ir vertinimo ataskaitas; |
| --- | --- | --- |

14.

Auditas buvo atliekamas 2005 m. sausio–gruodžio mėn., audito įrodymai nustatyti:

a)

analizuojant teisinį pagrindą, politikos, studijų, programavimo dokumentus bei priežiūros ir vertinimo ataskaitas;

| b) | tikrinant 2000–2006 m. programavimo laikotarpio 300 EŽŪOGF projektų atsitiktinį pavyzdį, siekiant gauti bendrą informaciją apie investicijų vietą ir socialines-ekonomines problemas atitinkamose vietovėse; |
| --- | --- |

b)

tikrinant 2000–2006 m. programavimo laikotarpio 300 EŽŪOGF projektų atsitiktinį pavyzdį, siekiant gauti bendrą informaciją apie investicijų vietą ir socialines-ekonomines problemas atitinkamose vietovėse;

| c) | devynis kartus audito tikslais lankantis valstybėse narėse, kurios iš 300 projektų pavyzdžio pasinaudojo didžiausiomis išmokomis. Iš viso buvo atliktas 31 projekto auditas, atkreipiant dėmesį finansiniu požiūriu į svarbiausias priemones. Šių projektų ir atitinkamų priemonių sąrašas pateikiamas I priede. 31 projektas buvo atrinktas atsitiktinai, siekiant įtraukti įvairiose kaimo vietovėse vykdytus projektus. Taip pat buvo siekiama nustatyti geros praktikos pavyzdžius. |
| --- | --- |

c)

devynis kartus audito tikslais lankantis valstybėse narėse, kurios iš 300 projektų pavyzdžio pasinaudojo didžiausiomis išmokomis. Iš viso buvo atliktas 31 projekto auditas, atkreipiant dėmesį finansiniu požiūriu į svarbiausias priemones. Šių projektų ir atitinkamų priemonių sąrašas pateikiamas I priede. 31 projektas buvo atrinktas atsitiktinai, siekiant įtraukti įvairiose kaimo vietovėse vykdytus projektus. Taip pat buvo siekiama nustatyti geros praktikos pavyzdžius.

| 15. | Toliau nurodytos valstybės narės ir regionai patikroms vietoje buvo atrinkti pagal jų dydį atsitiktiniame pavyzdyje. Ne 1 tikslo regionai (7): Prancūzija (nacionalinė kaimo plėtros programa), Vokietija (Žemutinė Saksonija), Italija (Emilija-Romanija), Nyderlandai (nacionalinė kaimo plėtros programa) ir Ispanija (Katalonija). 1 tikslo regionai: Vokietija (Brandenburgas), Italija (Kampanija), Portugalija (Lisabona ir Težo slėnis) ir Ispanija (nacionalinė veiklos programa). Patikros buvo atliktos 2005 m. birželio–spalio mėn. |
| --- | --- |

15.

Toliau nurodytos valstybės narės ir regionai patikroms vietoje buvo atrinkti pagal jų dydį atsitiktiniame pavyzdyje. Ne 1 tikslo regionai (7): Prancūzija (nacionalinė kaimo plėtros programa), Vokietija (Žemutinė Saksonija), Italija (Emilija-Romanija), Nyderlandai (nacionalinė kaimo plėtros programa) ir Ispanija (Katalonija). 1 tikslo regionai: Vokietija (Brandenburgas), Italija (Kampanija), Portugalija (Lisabona ir Težo slėnis) ir Ispanija (nacionalinė veiklos programa). Patikros buvo atliktos 2005 m. birželio–spalio mėn.

PASTABOS

1 audito klausimas: Ar ES turi aiškią strategiją ir nuoseklų požiūrį į kaimo plėtros politiką, ar jie yra tinkamai nustatyti valstybių narių programose?

Aiški strategija

1 pastabaDėl reglamento lankstumo (plačių tikslų ir nepakankamų prioritetų) bei aiškios strategijos valstybių narių programose trūkumo nėra aišku, kurį tikslą lėšos padėjo įgyvendinti.

| 16. | Kaimo plėtros reglamento tikslas – iš vienos pusės, padėti įgyvendinti BŽŪP tikslus, iš kitos, skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą (žr. 6 dalį). Šiems tikslams pasiekti reglamentas nustato nemažai priemonių. Kai kurioms jų yra numatyti konkretūs tikslai, o kitoms – visiškai jokių (žr. 1 lentelę). Šios priemonės yra žemės ūkio konkurencingumo didinimo, aplinkos gerinimo paramos ir paramos kaimo vietovėms derinys. Reglamente nėra nustatyta, kokiam tikslui yra numatyta kiekviena priemonė, nei kokiu mastu šie tikslai turėtų būti įgyvendinti. |
| --- | --- |

16.

Kaimo plėtros reglamento tikslas – iš vienos pusės, padėti įgyvendinti BŽŪP tikslus, iš kitos, skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą (žr. 6 dalį). Šiems tikslams pasiekti reglamentas nustato nemažai priemonių. Kai kurioms jų yra numatyti konkretūs tikslai, o kitoms – visiškai jokių (žr. 1 lentelę). Šios priemonės yra žemės ūkio konkurencingumo didinimo, aplinkos gerinimo paramos ir paramos kaimo vietovėms derinys. Reglamente nėra nustatyta, kokiam tikslui yra numatyta kiekviena priemonė, nei kokiu mastu šie tikslai turėtų būti įgyvendinti.

| 17. | Reglamentas lanksčiai apibrėžia investicines priemones, nes paramai gauti reikalaujama vos kelių sąlygų. Be to, priemonės gali būti taikomos bet kuriam bendrajam tikslui. |
| --- | --- |

17.

Reglamentas lanksčiai apibrėžia investicines priemones, nes paramai gauti reikalaujama vos kelių sąlygų. Be to, priemonės gali būti taikomos bet kuriam bendrajam tikslui.

| 18. | Audito Rūmai nustatė, kad devynių valstybių narių tikrintose programose trūksta aiškios strategijos. Kai kuriose programose nėra aiškiai nustatyta, kokių tikslų siekiama, nei kaip kiekviena priemonė padėtų juos pasiekti. Kitos programos nustato tikslus, bet įgyvendina priemones su kitais tikslais. Todėl politiniai sprendimai nėra skaidrūs, nes nėra aišku, kiek lėšų ir kokiam tikslui panaudota. 1 langelyje pateikiama šios situacijos pavyzdžių.

  1 langelisTa pati priemonė skirtingiems tikslamsViena iš Ispanijos programos priemonių, skirta žemės ūkio struktūrai gerinti 1 tikslo vietovėse, yra investicijos į žemės ūkio valdas. Programoje numatytas tikslas – didinti žemės ūkio pajamas ir gerinti gyvenimo, darbo ir gamybos sąlygas. Tačiau atlikus auditą nustatyta, kad iš tiesų pasiekti tikslai skirtingose investicijų vietose skyrėsi. Našaus žemės ūkio vietovėse ši priemonė padeda siekti žemės ūkio konkurencingumo didinimo tikslo. Tačiau kalnų vietovėse pagal šią priemonę parama teikiama smulkiems ir nekonkurencingiems ūkiams siekiant stabilizuoti kaimo gyventojų skaičių. Programa nenustato konkrečių išteklių šiems skirtingiems tikslams. Nėra nustatyta šių dviejų skirtingų tikslų, kurių siekiama šia priemone, konkrečių siektinų rodiklių bei nėra kiekvienam šių skirtingų tikslų ar kiekvienai skirtingai vietovei skiriamų lėšų priežiūros.Vandens išteklių valdymo ir sklypų perskirstymo priemonė sudaro 70 % EŽŪOGF lėšų Portugalijos „Lisabonai ir Težo slėniui“ skirtoje programoje. Programoje nustatytas tikslas yra „plėtoti šiuolaikišką ir konkurencingą žemės ūkį, kaip pagrindinį kaimo vietovių plėtros elementą“. Tačiau atlikus auditą nustatyta, kad priemone yra remiamas drėkinimo tinklų modernizavimas derlingose srityse bei nauji drėkinimo tinklai, sukurti perskirstant sklypus ir statant infrastruktūrą netinkamos ūkininkavimo struktūros vietovėse (labai maži sklypai, pasenusios drėkinimo sistemos). Priemone siekiama dviejų skirtingų tikslų: didinti labai našių sričių konkurencingumą ir skatinti ūkininkavimo veiklą kaimo vietovėse, kurioms gresia pavojus, kad iš jų išsikels gyventojai. Programoje nenustatyta, kaip priemonė turi padėti siekiant vieno arba kito tikslo. Vienam projektui tankiai gyvenamoje srityje panaudota 29 % visų EŽŪOGF programai skirtų lėšų.Neaiškūs tikslaiSklypų perskirstymas – paprastai tai sklypų pertvarka, kuria siekiama patobulinti ūkių struktūrą bei tuo pagerinti jų ekonominį perspektyvumą. Pagal Nyderlandų kaimo plėtros programą ši 33 straipsnio įtrauka yra finansiniu požiūriu svarbiausia priemonė. Kadangi kaimo plėtros reglamente nėra išsamaus aprašymo, Nyderlandai gali pasinaudoti šia įtrauka kaip priemone valstybei įsigyti žemės gamtos plėtrai. Komisijos patvirtinta kaimo plėtros programa rodo, kad iš šiai įtraukai skirtos sumos 87 milijonai eurų turėtų būti skirti tvaraus žemės ūkio tikslui ir 16 milijonų eurų – gamtos ir gamtovaizdžio tikslui. Tačiau Audito Rūmų audito metu nustatyta, kad iš tiesų 86 % lėšų skirta pagrindiniam gamtos plėtros ir tik 14 % – tvaraus žemės ūkio tikslui. Tokia padėtis yra galima dėl reglamento lankstumo. Jos pasekmė – tokia politika, kai nežinoma, kurio tikslo lėšos padėjo siekti. |
| --- | --- |

18.

Audito Rūmai nustatė, kad devynių valstybių narių tikrintose programose trūksta aiškios strategijos. Kai kuriose programose nėra aiškiai nustatyta, kokių tikslų siekiama, nei kaip kiekviena priemonė padėtų juos pasiekti. Kitos programos nustato tikslus, bet įgyvendina priemones su kitais tikslais. Todėl politiniai sprendimai nėra skaidrūs, nes nėra aišku, kiek lėšų ir kokiam tikslui panaudota. 1 langelyje pateikiama šios situacijos pavyzdžių.

1 langelisTa pati priemonė skirtingiems tikslamsViena iš Ispanijos programos priemonių, skirta žemės ūkio struktūrai gerinti 1 tikslo vietovėse, yra investicijos į žemės ūkio valdas. Programoje numatytas tikslas – didinti žemės ūkio pajamas ir gerinti gyvenimo, darbo ir gamybos sąlygas. Tačiau atlikus auditą nustatyta, kad iš tiesų pasiekti tikslai skirtingose investicijų vietose skyrėsi. Našaus žemės ūkio vietovėse ši priemonė padeda siekti žemės ūkio konkurencingumo didinimo tikslo. Tačiau kalnų vietovėse pagal šią priemonę parama teikiama smulkiems ir nekonkurencingiems ūkiams siekiant stabilizuoti kaimo gyventojų skaičių. Programa nenustato konkrečių išteklių šiems skirtingiems tikslams. Nėra nustatyta šių dviejų skirtingų tikslų, kurių siekiama šia priemone, konkrečių siektinų rodiklių bei nėra kiekvienam šių skirtingų tikslų ar kiekvienai skirtingai vietovei skiriamų lėšų priežiūros.Vandens išteklių valdymo ir sklypų perskirstymo priemonė sudaro 70 % EŽŪOGF lėšų Portugalijos „Lisabonai ir Težo slėniui“ skirtoje programoje. Programoje nustatytas tikslas yra „plėtoti šiuolaikišką ir konkurencingą žemės ūkį, kaip pagrindinį kaimo vietovių plėtros elementą“. Tačiau atlikus auditą nustatyta, kad priemone yra remiamas drėkinimo tinklų modernizavimas derlingose srityse bei nauji drėkinimo tinklai, sukurti perskirstant sklypus ir statant infrastruktūrą netinkamos ūkininkavimo struktūros vietovėse (labai maži sklypai, pasenusios drėkinimo sistemos). Priemone siekiama dviejų skirtingų tikslų: didinti labai našių sričių konkurencingumą ir skatinti ūkininkavimo veiklą kaimo vietovėse, kurioms gresia pavojus, kad iš jų išsikels gyventojai. Programoje nenustatyta, kaip priemonė turi padėti siekiant vieno arba kito tikslo. Vienam projektui tankiai gyvenamoje srityje panaudota 29 % visų EŽŪOGF programai skirtų lėšų.Neaiškūs tikslaiSklypų perskirstymas – paprastai tai sklypų pertvarka, kuria siekiama patobulinti ūkių struktūrą bei tuo pagerinti jų ekonominį perspektyvumą. Pagal Nyderlandų kaimo plėtros programą ši 33 straipsnio įtrauka yra finansiniu požiūriu svarbiausia priemonė. Kadangi kaimo plėtros reglamente nėra išsamaus aprašymo, Nyderlandai gali pasinaudoti šia įtrauka kaip priemone valstybei įsigyti žemės gamtos plėtrai. Komisijos patvirtinta kaimo plėtros programa rodo, kad iš šiai įtraukai skirtos sumos 87 milijonai eurų turėtų būti skirti tvaraus žemės ūkio tikslui ir 16 milijonų eurų – gamtos ir gamtovaizdžio tikslui. Tačiau Audito Rūmų audito metu nustatyta, kad iš tiesų 86 % lėšų skirta pagrindiniam gamtos plėtros ir tik 14 % – tvaraus žemės ūkio tikslui. Tokia padėtis yra galima dėl reglamento lankstumo. Jos pasekmė – tokia politika, kai nežinoma, kurio tikslo lėšos padėjo siekti.

Nuoseklus požiūris į kaimo plėtrą

2 pastabaValstybių narių programose daugiausiai akcentuojamas žemės ūkio sektorius ir nepakankamai atsižvelgiama į remiamos geografinės vietovės charakteristikas.

| 19. | Bendraisiais tikslais, apibrėžtais Sutarties 33, 158 ir 160 straipsniuose, įvardijami du valstybių narių poreikiai. Pirma, būtinybė taisyti struktūrinius trūkumus, mažinti kaimo ir miesto vietovių pajamų skirtumus bei nedarbą kaime, didinti pirminio sektoriaus konkurencingumą ir skatinti platesnes ekonomines galimybes kaimo vietovėse. Antra, kadangi daugeliui kaimo bendruomenių dėl ekonominių galimybių stygiaus iškyla išlikimo ir gyvybingumo grėsmė, būtina remti jų naujas veiklos rūšis ir sudaryti palankesnes sąlygas paslaugoms kaime teikti. Be to, valstybės narės susiduria su daug įvairių iššūkių, t. y. turi užtikrinti geresnį supratimą apie produktų kokybę, gyvūnų gerovę ir aplinkosaugos klausimus. |
| --- | --- |

19.

Bendraisiais tikslais, apibrėžtais Sutarties 33, 158 ir 160 straipsniuose, įvardijami du valstybių narių poreikiai. Pirma, būtinybė taisyti struktūrinius trūkumus, mažinti kaimo ir miesto vietovių pajamų skirtumus bei nedarbą kaime, didinti pirminio sektoriaus konkurencingumą ir skatinti platesnes ekonomines galimybes kaimo vietovėse. Antra, kadangi daugeliui kaimo bendruomenių dėl ekonominių galimybių stygiaus iškyla išlikimo ir gyvybingumo grėsmė, būtina remti jų naujas veiklos rūšis ir sudaryti palankesnes sąlygas paslaugoms kaime teikti. Be to, valstybės narės susiduria su daug įvairių iššūkių, t. y. turi užtikrinti geresnį supratimą apie produktų kokybę, gyvūnų gerovę ir aplinkosaugos klausimus.

| 20. | Siekiant patenkinti šiuos įvairius poreikius buvo sukurtos kelios kaimo vietovėms skirtų teritorinių metodų koncepcijos. Jų dėmesio centre – geografinė vietovė, jos grindžiamos socialine-ekonomine analize ir strategija, kurioje įvardyti įvairūs kaimo plėtros aspektai, nurodant ryšį su kitomis toje vietovėje įgyvendinamomis intervencijos priemonėmis. Be to, jos pateikia integruotą metodą, jis yra daugiasektorinis, į jį įtraukiami visi atitinkamos vietovės veikėjai ir ištekliai. Tai labai padidina vienos programos sukuriamą sinergiją bei sinergiją tarp skirtingų vietovėje taikomų programų. |
| --- | --- |

20.

Siekiant patenkinti šiuos įvairius poreikius buvo sukurtos kelios kaimo vietovėms skirtų teritorinių metodų koncepcijos. Jų dėmesio centre – geografinė vietovė, jos grindžiamos socialine-ekonomine analize ir strategija, kurioje įvardyti įvairūs kaimo plėtros aspektai, nurodant ryšį su kitomis toje vietovėje įgyvendinamomis intervencijos priemonėmis. Be to, jos pateikia integruotą metodą, jis yra daugiasektorinis, į jį įtraukiami visi atitinkamos vietovės veikėjai ir ištekliai. Tai labai padidina vienos programos sukuriamą sinergiją bei sinergiją tarp skirtingų vietovėje taikomų programų.

| 21. | Komisijos pradėtuose vykdyti nepriklausomuose kaimo plėtros vertinimuose rekomenduojamas teritorinis metodas (8). Trečiojoje ataskaitoje dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos Komisija daro išvadą, kad daug kaimo vietovių problemų yra teritorinio pobūdžio (9). |
| --- | --- |

21.

Komisijos pradėtuose vykdyti nepriklausomuose kaimo plėtros vertinimuose rekomenduojamas teritorinis metodas (8). Trečiojoje ataskaitoje dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos Komisija daro išvadą, kad daug kaimo vietovių problemų yra teritorinio pobūdžio (9).

| 22. | Dviejose Korke (1996 m.) ir Zalcburge (2003 m.) vykusiose Europos kaimo plėtros konferencijose patvirtintas teritorinio metodo tinkamumas. Korke buvo pabrėžta, kad „kaimo plėtros politika turi būti daugiadalykinė savo koncepcija ir daugiasektorinė taikymu bei turėti aiškų teritorinį aspektą“ (10). Zalcburge laikytasi tos nuomonės, kad „kaimo plėtros politika turi tenkinti platesnės kaimo vietovių visuomenės poreikius ir padėti siekti sanglaudos“ (11). |
| --- | --- |

22.

Dviejose Korke (1996 m.) ir Zalcburge (2003 m.) vykusiose Europos kaimo plėtros konferencijose patvirtintas teritorinio metodo tinkamumas. Korke buvo pabrėžta, kad „kaimo plėtros politika turi būti daugiadalykinė savo koncepcija ir daugiasektorinė taikymu bei turėti aiškų teritorinį aspektą“ (10). Zalcburge laikytasi tos nuomonės, kad „kaimo plėtros politika turi tenkinti platesnės kaimo vietovių visuomenės poreikius ir padėti siekti sanglaudos“ (11).

| 23. | Be to, yra daug kaimo plėtros teritorinio metodo tyrimų, kuriuose jis taip pat rekomenduojamas. Žinomų institutų ir tyrėjų, įskaitant EBPO ir ESPON, tyrimuose daroma išvada, kad sektorinis metodas yra mažiau veiksmingas už teritorinį. |
| --- | --- |

23.

Be to, yra daug kaimo plėtros teritorinio metodo tyrimų, kuriuose jis taip pat rekomenduojamas. Žinomų institutų ir tyrėjų, įskaitant EBPO ir ESPON, tyrimuose daroma išvada, kad sektorinis metodas yra mažiau veiksmingas už teritorinį.

| 24. | Kitas metodas – tradicinis arba „sektorinis“ metodas, kurio dėmesio centre yra žemės ūkis, pagal jį akcentuojamas tik vienas sektorius ir neatsižvelgiama į remiamos geografinės vietovės ypatumus. Audito Rūmai nustatė, kad valstybių narių programose daugiausia taikomas šis metodas. Visos pagrindinėse programos dalyse, t. y. kalbant apie konkrečius tikslus, SWOT analizę, padėties apibūdinimą ir priemones, pabrėžiamas žemės ūkio sektorius. Programos nesudarė galimybių veiksmingai nustatyti teritorinių tikslų, nes nebuvo būtinų elementų arba jie buvo neišsamūs (12). |
| --- | --- |

24.

Kitas metodas – tradicinis arba „sektorinis“ metodas, kurio dėmesio centre yra žemės ūkis, pagal jį akcentuojamas tik vienas sektorius ir neatsižvelgiama į remiamos geografinės vietovės ypatumus. Audito Rūmai nustatė, kad valstybių narių programose daugiausia taikomas šis metodas. Visos pagrindinėse programos dalyse, t. y. kalbant apie konkrečius tikslus, SWOT analizę, padėties apibūdinimą ir priemones, pabrėžiamas žemės ūkio sektorius. Programos nesudarė galimybių veiksmingai nustatyti teritorinių tikslų, nes nebuvo būtinų elementų arba jie buvo neišsamūs (12).

| 25. | Komisija pripažįsta būtinybę skatinti naujoves ir veiklos įvairovę ne tradiciniame žemės ūkio versle (13). Tačiau Audito Rūmų atlikta dabartinio programavimo laikotarpio kaimo plėtros išlaidų analizė rodo, kad beveik 90 % kaimo plėtros išlaidų yra išlaidos žemės ūkio sektoriui. |
| --- | --- |

25.

Komisija pripažįsta būtinybę skatinti naujoves ir veiklos įvairovę ne tradiciniame žemės ūkio versle (13). Tačiau Audito Rūmų atlikta dabartinio programavimo laikotarpio kaimo plėtros išlaidų analizė rodo, kad beveik 90 % kaimo plėtros išlaidų yra išlaidos žemės ūkio sektoriui.

| 26. | Tai, kad tiek daug dėmesio skiriama žemės ūkiui, kelia pavojų, kad nebus pasiekta vieno iš reglamento bendrų tikslų – teritorinių skirtumų mažinimo. Tinkamas teritorinio ir sektorinio metodų derinys šį pavojų sumažintų. Sėkmingas sektorinio ir teritorinio metodų derinimo pavyzdys nustatytas Kampanijoje (2 langelis). Tai rodo, kad teritorinį metodą yra įmanoma taikyti ES kaimo plėtros politikai.

  2 langelisItalijos Kampanijai skirtos programos iš dalies teritorinio metodo elementaiKampanijos programą sudaro šie teritorinio metodo elementai:





  — | tinkamas teritorijos aprašymas ir problemų nustatymas. Programoje išskirtos dvi didelės skirtingas problemas turinčios zonos: intensyvaus žemės ūkio sritys ir „kaimo vietovės“. Pastarosios yra apibrėžiamos taikant įvairius kriterijus, vidutinis jų gyventojų tankumas yra 127 gyv./km2, palyginus su 1 239 gyv./km2 kitur, o užimtumas žemės ūkyje –22 %, palyginus su 6 % likusioje regiono dalyje, |
| --- | --- | --- |

26.

Tai, kad tiek daug dėmesio skiriama žemės ūkiui, kelia pavojų, kad nebus pasiekta vieno iš reglamento bendrų tikslų – teritorinių skirtumų mažinimo. Tinkamas teritorinio ir sektorinio metodų derinys šį pavojų sumažintų. Sėkmingas sektorinio ir teritorinio metodų derinimo pavyzdys nustatytas Kampanijoje (2 langelis). Tai rodo, kad teritorinį metodą yra įmanoma taikyti ES kaimo plėtros politikai.

2 langelisItalijos Kampanijai skirtos programos iš dalies teritorinio metodo elementaiKampanijos programą sudaro šie teritorinio metodo elementai:





  —

tinkamas teritorijos aprašymas ir problemų nustatymas. Programoje išskirtos dvi didelės skirtingas problemas turinčios zonos: intensyvaus žemės ūkio sritys ir „kaimo vietovės“. Pastarosios yra apibrėžiamos taikant įvairius kriterijus, vidutinis jų gyventojų tankumas yra 127 gyv./km2, palyginus su 1 239 gyv./km2 kitur, o užimtumas žemės ūkyje –22 %, palyginus su 6 % likusioje regiono dalyje,

| — | priemonėmis, grindžiamomis atskirų žemės ūkio produktų sektorių metodu, siekiama remti ekonominiu požiūriu perspektyvias žemės ūkio valdas ir produktų perdirbimo įmones. Joms skiriama 23 % EŽŪOGF lėšų. Prioritetas teikiamas investicijoms vietovėse, kurios yra ypač tinkamos atitinkamo žemės ūkio produkto gamybai. Papildomai prioritetas yra skiriamas kalnų vietovėms, |
| --- | --- |

—

priemonėmis, grindžiamomis atskirų žemės ūkio produktų sektorių metodu, siekiama remti ekonominiu požiūriu perspektyvias žemės ūkio valdas ir produktų perdirbimo įmones. Joms skiriama 23 % EŽŪOGF lėšų. Prioritetas teikiamas investicijoms vietovėse, kurios yra ypač tinkamos atitinkamo žemės ūkio produkto gamybai. Papildomai prioritetas yra skiriamas kalnų vietovėms,

| — | keturios 33 straipsnio priemonės, skirtos pagrindinių paslaugų stygiui mažinti ir naujai veiklai skatinti, kurioms skiriama 24 % EŽŪOGF lėšų, yra įgyvendinamos tik kaimo vietovėse, |
| --- | --- |

—

keturios 33 straipsnio priemonės, skirtos pagrindinių paslaugų stygiui mažinti ir naujai veiklai skatinti, kurioms skiriama 24 % EŽŪOGF lėšų, yra įgyvendinamos tik kaimo vietovėse,

| — | prioritetas teikiamas projektams, vykdomiems kaimo vietovėse, taip siekiant patenkinti poreikius jose ir sukurti sinergiją su kitomis šios srities investicijomis. |
| --- | --- |

—

prioritetas teikiamas projektams, vykdomiems kaimo vietovėse, taip siekiant patenkinti poreikius jose ir sukurti sinergiją su kitomis šios srities investicijomis.

| 27. | Remiantis naujuoju kaimo plėtros reglamentu, įsigaliosiančiu nuo 2007 m., valstybės narės ir toliau galės taikyti daugiausia sektorinį metodą, didžiausią dėmesį skirdamos žemės ūkio sektoriui. Nėra teritorinio tikslo, kuriuo būtų siekiama labiau subalansuotos plėtros mažinant plėtros skirtumus ir vengiant teritorinių skirtumų ES, valstybių narių arba regioniniu lygmeniu. |
| --- | --- |

27.

Remiantis naujuoju kaimo plėtros reglamentu, įsigaliosiančiu nuo 2007 m., valstybės narės ir toliau galės taikyti daugiausia sektorinį metodą, didžiausią dėmesį skirdamos žemės ūkio sektoriui. Nėra teritorinio tikslo, kuriuo būtų siekiama labiau subalansuotos plėtros mažinant plėtros skirtumus ir vengiant teritorinių skirtumų ES, valstybių narių arba regioniniu lygmeniu.

| 28. | Teritorinį metodą numato tik į naująjį reglamentą įtraukta „Leader“ iniciatyva. Tam tikros priemonės taip pat turi kai kuriuos šio metodo elementus dėl daugiasektorinio pobūdžio. Tačiau turimos lėšos yra ribotos (mažiausia „Leader“ iniciatyvai skiriama Bendrijos dalis yra 5 % 15 ES valstybių narių ir 2,5 % naujosioms valstybėms narėms; daugiasektorinių priemonių dalis yra 10 %). Komisijos pateikti ambicingesni pasiūlymai buvo sumažinti (daugiasektorinių priemonių atveju nuo 15 % iki 10 %) arba atmesti („Leader“ iniciatyvos atveju, 3 % kaimo plėtrai skirtų lėšų rezervas). Tai rodo, kad praktiškai nenorima pereiti nuo sektorinio prie teritorinio metodo. |
| --- | --- |

28.

Teritorinį metodą numato tik į naująjį reglamentą įtraukta „Leader“ iniciatyva. Tam tikros priemonės taip pat turi kai kuriuos šio metodo elementus dėl daugiasektorinio pobūdžio. Tačiau turimos lėšos yra ribotos (mažiausia „Leader“ iniciatyvai skiriama Bendrijos dalis yra 5 % 15 ES valstybių narių ir 2,5 % naujosioms valstybėms narėms; daugiasektorinių priemonių dalis yra 10 %). Komisijos pateikti ambicingesni pasiūlymai buvo sumažinti (daugiasektorinių priemonių atveju nuo 15 % iki 10 %) arba atmesti („Leader“ iniciatyvos atveju, 3 % kaimo plėtrai skirtų lėšų rezervas). Tai rodo, kad praktiškai nenorima pereiti nuo sektorinio prie teritorinio metodo.

2 audito klausimas: Ar ES finansavimui atrinkti projektai yra pagrįsti geriausiai kaimo vietovių poreikius atitinkančiais kriterijais?

Sąlygos ir atrankos procedūros

3 pastabaTrūksta efektyvių reikalavimų atitikimo sąlygų ir atrankos procedūrų, kad lėšas būtų galima skirti remtiniausioms geografinėms teritorijoms ir paramos gavėjams.

| 29. | Konsoliduotoje Sutartyje ir kaimo plėtros reglamente vartojama sąvoka „kaimo vietovės“. 33 straipsnis pavadintas „Kaimo vietovių pertvarkymo ir plėtros skatinimas“. Tačiau reglamente tai neapibrėžiama ir nereikalaujama, kad valstybės narės nustatytų sąlygas, kurias turėtų atitikti kaimo vietovės (pavyzdžiui, jų kaimo plėtros programose). Atlikę valstybių narių programų auditą, Audito Rūmai nustatė, kad trijose iš jų nebuvo kaimo vietovių apibrėžties, penkiose apibrėžtis buvo, tačiau ji nebuvo taikoma, ir tik vienoje programoje (Kampanijos) pateikta kaimo vietovių apibrėžtis iš tiesų buvo taikoma. |
| --- | --- |

29.

Konsoliduotoje Sutartyje ir kaimo plėtros reglamente vartojama sąvoka „kaimo vietovės“. 33 straipsnis pavadintas „Kaimo vietovių pertvarkymo ir plėtros skatinimas“. Tačiau reglamente tai neapibrėžiama ir nereikalaujama, kad valstybės narės nustatytų sąlygas, kurias turėtų atitikti kaimo vietovės (pavyzdžiui, jų kaimo plėtros programose). Atlikę valstybių narių programų auditą, Audito Rūmai nustatė, kad trijose iš jų nebuvo kaimo vietovių apibrėžties, penkiose apibrėžtis buvo, tačiau ji nebuvo taikoma, ir tik vienoje programoje (Kampanijos) pateikta kaimo vietovių apibrėžtis iš tiesų buvo taikoma.

| 30. | Reglamente taip pat nereikalaujama, kad valstybės narės pritaikytų savo programų priemones pagal kaimo vietovių poreikius. Tai galėtų būti daroma nustatant didžiausius poreikius turinčias sritis ir tuomet skiriant lėšas kaimo vietovėms pagal jų poreikių mastą (konkretūs biudžetai, skirtingo dydžio paramos dalis, tam tikroms sritims skirtų priemonių ribojimas ir t. t.). |
| --- | --- |

30.

Reglamente taip pat nereikalaujama, kad valstybės narės pritaikytų savo programų priemones pagal kaimo vietovių poreikius. Tai galėtų būti daroma nustatant didžiausius poreikius turinčias sritis ir tuomet skiriant lėšas kaimo vietovėms pagal jų poreikių mastą (konkretūs biudžetai, skirtingo dydžio paramos dalis, tam tikroms sritims skirtų priemonių ribojimas ir t. t.).

| 31. | Valstybės narės paprastai to savo programose nenumatė. Beveik visos priemonės yra taikomos visoje programos teritorijoje, neatsižvelgiant į skirtingo masto kaimo vietovių poreikius. |
| --- | --- |

31.

Valstybės narės paprastai to savo programose nenumatė. Beveik visos priemonės yra taikomos visoje programos teritorijoje, neatsižvelgiant į skirtingo masto kaimo vietovių poreikius.

| 32. | Net jei projektas atitinka sąlygas, vieni projektai kaimo vietovių poreikius gali patenkinti geriau už kitus. Pavyzdžiui, jei vienu investicijų projektu sukuriama daugiau darbo vietų kaimo vietovėse nei kitu, tariant, kad visais kitais požiūriais jie yra lygiaverčiai, pirmasis projektas yra tinkamesnis. Be to, turimos lėšos yra ribotos. Siekiant rezultatyvumo lėšos turėtų būti skiriamos atsižvelgiant į poreikius. |
| --- | --- |

32.

Net jei projektas atitinka sąlygas, vieni projektai kaimo vietovių poreikius gali patenkinti geriau už kitus. Pavyzdžiui, jei vienu investicijų projektu sukuriama daugiau darbo vietų kaimo vietovėse nei kitu, tariant, kad visais kitais požiūriais jie yra lygiaverčiai, pirmasis projektas yra tinkamesnis. Be to, turimos lėšos yra ribotos. Siekiant rezultatyvumo lėšos turėtų būti skiriamos atsižvelgiant į poreikius.

| 33. | Audito Rūmų audito metu nustatyta, kad valstybės narės paprastai netaiko efektyvių procedūrų, atrenkant tuos projektus, kurie geriausiai patenkintų kaimo vietovių poreikius. Kelios valstybės narės atrenka projektus pagal „pirmas atėjai, pirmas gavai“ principą. Kitais atvejais valstybės narės yra nustačiusios klasifikavimo procedūras, kurios nebuvo taikomos arba buvo grindžiamos iš dalies arba visiškai netinkamais kriterijais. Tik vienoje iš 9 tikrintų programų buvo taikomos efektyvios procedūros. 3 langelyje pateikiami pavyzdžiai.

  3 langelisNeefektyvaus klasifikavimo ir atrankos pavyzdžiaiToliau pateikiami kriterijų, kurie nėra tinkami siekiant patenkinti kaimo vietovių poreikius, pavyzdžiai:





  — | Katalonijoje pagal produktų perdirbimo ir prekybos priemonę siūlomiems projektams yra skiriami taškai, atsižvelgiant į tai, kiek laiko praėjo nuo tada, kai paramos gavėjas gavo dotaciją. Šiuo kriterijumi siekiama, kad pagalbą gautų daugiau paramos gavėjų, o ne atrinkti projektus, kurie geriausiai patenkintų kaimo vietovių poreikius. Prancūzijoje nė vienas tos pačios priemonės atrankos kriterijus nėra skirtas investicijų vietai. |
| --- | --- | --- |

33.

Audito Rūmų audito metu nustatyta, kad valstybės narės paprastai netaiko efektyvių procedūrų, atrenkant tuos projektus, kurie geriausiai patenkintų kaimo vietovių poreikius. Kelios valstybės narės atrenka projektus pagal „pirmas atėjai, pirmas gavai“ principą. Kitais atvejais valstybės narės yra nustačiusios klasifikavimo procedūras, kurios nebuvo taikomos arba buvo grindžiamos iš dalies arba visiškai netinkamais kriterijais. Tik vienoje iš 9 tikrintų programų buvo taikomos efektyvios procedūros. 3 langelyje pateikiami pavyzdžiai.

3 langelisNeefektyvaus klasifikavimo ir atrankos pavyzdžiaiToliau pateikiami kriterijų, kurie nėra tinkami siekiant patenkinti kaimo vietovių poreikius, pavyzdžiai:





  —

Katalonijoje pagal produktų perdirbimo ir prekybos priemonę siūlomiems projektams yra skiriami taškai, atsižvelgiant į tai, kiek laiko praėjo nuo tada, kai paramos gavėjas gavo dotaciją. Šiuo kriterijumi siekiama, kad pagalbą gautų daugiau paramos gavėjų, o ne atrinkti projektus, kurie geriausiai patenkintų kaimo vietovių poreikius. Prancūzijoje nė vienas tos pačios priemonės atrankos kriterijus nėra skirtas investicijų vietai.

| — | Žemutinėje Saksonijoje tik vienu iš penkių „kaimo atnaujinimui“ skirtos regiono programos kriterijų, taikytų kaimui atrinkti, atsižvelgiama į kaimo apibrėžties atitikimą. Vienas iš šių kriterijų yra bendruomenės finansinė padėtis: ji turi būti pakankamai finansiškai pajėgi įvykdyti veiksmus greitai ir efektyviai. Tokiu būdu priemonė pritaikoma miesto, o ne kaimo vietovių bendruomenėms, nes pastarosios paprastai finansiniu požiūriu yra silpnesnės. |
| --- | --- |

—

Žemutinėje Saksonijoje tik vienu iš penkių „kaimo atnaujinimui“ skirtos regiono programos kriterijų, taikytų kaimui atrinkti, atsižvelgiama į kaimo apibrėžties atitikimą. Vienas iš šių kriterijų yra bendruomenės finansinė padėtis: ji turi būti pakankamai finansiškai pajėgi įvykdyti veiksmus greitai ir efektyviai. Tokiu būdu priemonė pritaikoma miesto, o ne kaimo vietovių bendruomenėms, nes pastarosios paprastai finansiniu požiūriu yra silpnesnės.

| 34. | Audito metu taip pat nustatyta, kad geriau informuoti, geriau organizuoti ir turtingesni paramos gavėjai gali lengviau pasinaudoti ES lėšomis. Investicinių priemonių atveju finansuojamus projektus siūlo privatūs asmenys ir savivaldybės, kurios turi bendrai finansuoti investicijų dalį. Nustatyta pavyzdžių, kai parama daugiausia teikiama ekonomiškai stipresniems paramos gavėjams ir vietovėms, o ne labiau kaimo vietovėms. 3 ir 4 langeliuose pateikiami pavyzdžiai, kai regioniniai skirtumai ne sumažėjo, bet padidėjo.

  4 langelisDidžiausios paramos dalies skyrimas stipresniems privataus ir viešojo sektoriaus paramos gavėjamsEmilijoje-Romanijoje yra remiamos tik tos žemės ūkio valdos, kuriose gaunamos minimalios pajamos metiniais darbo vienetais yra apie 10 000 eurų mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir apie 15 000 eurų kitose vietovėse. 50 % ūkių pajamos yra mažiau nei 5 000 eurų. Paprastai tai yra smulkūs ūkiai. 12 % regiono didžiausių ūkių (daugiau nei 20 ha) gavo 41 % dotacijų.33 straipsnio įtrauka „žemės ūkio vandentvarka“ yra finansiniu požiūriu svarbiausia Ispanijos programos, skirtos žemės ūkio struktūrai gerinti 1 tikslo regione, priemonė. Daugiausia šios priemonės lėšų (76 %) yra panaudojamos esamiems drėkinimo tinklams modernizuoti. Drėkinamos sritys sudaro apie 12 % viso 1 tikslo regionų ploto, yra tankiau gyvenamos ir konkurencingesnės negu nedrėkinamos sritys. Žmonės kūrėsi drėkinamose srityse, nes jos yra vidutiniškai šešis kartus derlingesnės už nedrėkinamas sritis. Dėl to daugiausia lėšų skirta 12 % palankiausioje padėtyje esančiam plotui. Tik nedidelė paramos dalis (apie 20 %) buvo panaudota vietovėse, priskirtose sumažėjusio gyventojų skaičiaus sritims (< 38,5 gyv./km2). |
| --- | --- |

34.

Audito metu taip pat nustatyta, kad geriau informuoti, geriau organizuoti ir turtingesni paramos gavėjai gali lengviau pasinaudoti ES lėšomis. Investicinių priemonių atveju finansuojamus projektus siūlo privatūs asmenys ir savivaldybės, kurios turi bendrai finansuoti investicijų dalį. Nustatyta pavyzdžių, kai parama daugiausia teikiama ekonomiškai stipresniems paramos gavėjams ir vietovėms, o ne labiau kaimo vietovėms. 3 ir 4 langeliuose pateikiami pavyzdžiai, kai regioniniai skirtumai ne sumažėjo, bet padidėjo.

4 langelisDidžiausios paramos dalies skyrimas stipresniems privataus ir viešojo sektoriaus paramos gavėjamsEmilijoje-Romanijoje yra remiamos tik tos žemės ūkio valdos, kuriose gaunamos minimalios pajamos metiniais darbo vienetais yra apie 10 000 eurų mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir apie 15 000 eurų kitose vietovėse. 50 % ūkių pajamos yra mažiau nei 5 000 eurų. Paprastai tai yra smulkūs ūkiai. 12 % regiono didžiausių ūkių (daugiau nei 20 ha) gavo 41 % dotacijų.33 straipsnio įtrauka „žemės ūkio vandentvarka“ yra finansiniu požiūriu svarbiausia Ispanijos programos, skirtos žemės ūkio struktūrai gerinti 1 tikslo regione, priemonė. Daugiausia šios priemonės lėšų (76 %) yra panaudojamos esamiems drėkinimo tinklams modernizuoti. Drėkinamos sritys sudaro apie 12 % viso 1 tikslo regionų ploto, yra tankiau gyvenamos ir konkurencingesnės negu nedrėkinamos sritys. Žmonės kūrėsi drėkinamose srityse, nes jos yra vidutiniškai šešis kartus derlingesnės už nedrėkinamas sritis. Dėl to daugiausia lėšų skirta 12 % palankiausioje padėtyje esančiam plotui. Tik nedidelė paramos dalis (apie 20 %) buvo panaudota vietovėse, priskirtose sumažėjusio gyventojų skaičiaus sritims (< 38,5 gyv./km2).

Neveiksmingas paramos panaudojimas

4 pastabaKadangi trūksta efektyvaus tikslų nustatymo, atsiranda didesnių neveiksmingo paramos panaudojimo padarinių rizika, dėl kurios sumažėja paramos rezultatyvumas.

| 35. | Parama panaudojama neveiksmingai, jei investuojama būtų buvę ir be jos. Tokiais atvejais jos poveikis, pavyzdžiui, įmonės augimas arba sukurtos darbo vietos, vis tiek būtų buvę įgyvendinti. Parama investicijoms yra efektyviausia, kai kitaip investuojama nebūtų ir pageidaujamo poveikio nebūtų pasiekta. Tačiau tam tikra dalimi neveiksmingas pagalbos panaudojimas gali būti neišvengiamas, nes paramos gavėjai turi būti pasirengę vykdyti investicinius projektus. |
| --- | --- |

35.

Parama panaudojama neveiksmingai, jei investuojama būtų buvę ir be jos. Tokiais atvejais jos poveikis, pavyzdžiui, įmonės augimas arba sukurtos darbo vietos, vis tiek būtų buvę įgyvendinti. Parama investicijoms yra efektyviausia, kai kitaip investuojama nebūtų ir pageidaujamo poveikio nebūtų pasiekta. Tačiau tam tikra dalimi neveiksmingas pagalbos panaudojimas gali būti neišvengiamas, nes paramos gavėjai turi būti pasirengę vykdyti investicinius projektus.

| 36. | Komisija pripažįsta, kad parama būna panaudojama neveiksmingai (14). Tai taip pat patvirtino Audito Rūmų atliktas auditas, kurio metu nustatyti kai kurie pavyzdžiai pateikti 5 langelyje. Daug neveiksmingo paramos panaudojimo pavyzdžių taip pat aprašyta nepriklausomuose vertinimuose.

  5 langelisNeveiksmingo paramos panaudojimo pavyzdžiaiEmilijoje-Romanijoje buvo apsilankyta pas du ūkininkus, gavusius paramą projektams pagal investicijų į žemės ūkio valdas priemonę. Abu ūkininkai nurodė, kad, jei viešoji parama nebūtų buvusi suteikta, jie vis tiek būtų investavę. Be to, abu ūkininkai turėjo pakankamai finansinių išteklių ir nusprendė papildomai investuoti (ne finansuoti bendrai su ES) sumas, kurios vienu atveju buvo 5 kartus didesnės už remiamo projekto sumą, o kitu atveju – lygios pusei remiamo projekto sumos.Katalonijoje iki 2005 m. žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos tobulinimo priemonei prioritetiniai kriterijai nebuvo taikomi ir visos tinkamos paraiškos buvo bendrai finansuojamos. Kadangi lėšų kaimo plėtros programoje numatytai viešojo bendro finansavimo daliai nepakako, iš esmės ji buvo sumažinta vidutiniškai iki 15 %. Dėl to padidėjo neveiksmingo paramos panaudojimo tikimybė – paramos gavėjai patys turėjo finansuoti 85 %. Dviejose iš trijų aplankytų įmonių pagal metų po ES bendrai finansuojamo projekto įgyvendinimo metinę atskaitomybę matyti, kad įmonės papildomai investavo už ES bendrai finansuotas investicijas didesnes sumas. |
| --- | --- |

36.

Komisija pripažįsta, kad parama būna panaudojama neveiksmingai (14). Tai taip pat patvirtino Audito Rūmų atliktas auditas, kurio metu nustatyti kai kurie pavyzdžiai pateikti 5 langelyje. Daug neveiksmingo paramos panaudojimo pavyzdžių taip pat aprašyta nepriklausomuose vertinimuose.

5 langelisNeveiksmingo paramos panaudojimo pavyzdžiaiEmilijoje-Romanijoje buvo apsilankyta pas du ūkininkus, gavusius paramą projektams pagal investicijų į žemės ūkio valdas priemonę. Abu ūkininkai nurodė, kad, jei viešoji parama nebūtų buvusi suteikta, jie vis tiek būtų investavę. Be to, abu ūkininkai turėjo pakankamai finansinių išteklių ir nusprendė papildomai investuoti (ne finansuoti bendrai su ES) sumas, kurios vienu atveju buvo 5 kartus didesnės už remiamo projekto sumą, o kitu atveju – lygios pusei remiamo projekto sumos.Katalonijoje iki 2005 m. žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos tobulinimo priemonei prioritetiniai kriterijai nebuvo taikomi ir visos tinkamos paraiškos buvo bendrai finansuojamos. Kadangi lėšų kaimo plėtros programoje numatytai viešojo bendro finansavimo daliai nepakako, iš esmės ji buvo sumažinta vidutiniškai iki 15 %. Dėl to padidėjo neveiksmingo paramos panaudojimo tikimybė – paramos gavėjai patys turėjo finansuoti 85 %. Dviejose iš trijų aplankytų įmonių pagal metų po ES bendrai finansuojamo projekto įgyvendinimo metinę atskaitomybę matyti, kad įmonės papildomai investavo už ES bendrai finansuotas investicijas didesnes sumas.

| 37. | Siekiant sumažinti neveiksmingo paramos panaudojimo riziką, paramą būtina skirti tikslingiau. Be to, Komisija skyrė mažai ar visai neskyrė dėmesio veiksniams, kuriais remiantis galima numatyti neveiksmingą paramos panaudojimą, nustatyti. Pavyzdžiui, nustatyta, kad neveiksmingas paramos panaudojimas paprastai buvo didesnis, jei investuodavo didesnės įmonės, ir mažesnis aplinką tausojančių investicijų atveju. Todėl nustatant, kam skirti paramą, galėtų būti atsižvelgiama į šiuos veiksnius. |
| --- | --- |

37.

Siekiant sumažinti neveiksmingo paramos panaudojimo riziką, paramą būtina skirti tikslingiau. Be to, Komisija skyrė mažai ar visai neskyrė dėmesio veiksniams, kuriais remiantis galima numatyti neveiksmingą paramos panaudojimą, nustatyti. Pavyzdžiui, nustatyta, kad neveiksmingas paramos panaudojimas paprastai buvo didesnis, jei investuodavo didesnės įmonės, ir mažesnis aplinką tausojančių investicijų atveju. Todėl nustatant, kam skirti paramą, galėtų būti atsižvelgiama į šiuos veiksnius.

| 38. | Tarp įmonės perspektyvumo bei investicijų tvarumo ir neveiksmingo paramos panaudojimo yra tarpusavio ryšys. Tačiau Audito Rūmai mano, kad Komisija per daug dėmesio skyrė tvarumui, pernelyg lengvai prisiimdama didelę neveiksmingo paramos panaudojimo riziką. |
| --- | --- |

38.

Tarp įmonės perspektyvumo bei investicijų tvarumo ir neveiksmingo paramos panaudojimo yra tarpusavio ryšys. Tačiau Audito Rūmai mano, kad Komisija per daug dėmesio skyrė tvarumui, pernelyg lengvai prisiimdama didelę neveiksmingo paramos panaudojimo riziką.

| 39. | Tai atspindi investicijų į žemės ūkio valdas padėtis Belgijos Flandrijos regione, kur beveik pusė žemės ūkio valdų negali jų gauti dėl ekonominio perspektyvumo sąlygos. Ši sąlyga buvo įgyvendinta reikalavimu, kad pajamos vienam visą darbo dieną dirbančiam darbuotojui būtų ne mažiau kaip 21 577 eurai. Programos vertintojai padarė išvadą, kad dėl to paramos negalėjo gauti ūkiai, kuriems jos reikėjo ir kurių atveju neveiksmingo paramos panaudojimo poveikis buvo mažesnis. |
| --- | --- |

39.

Tai atspindi investicijų į žemės ūkio valdas padėtis Belgijos Flandrijos regione, kur beveik pusė žemės ūkio valdų negali jų gauti dėl ekonominio perspektyvumo sąlygos. Ši sąlyga buvo įgyvendinta reikalavimu, kad pajamos vienam visą darbo dieną dirbančiam darbuotojui būtų ne mažiau kaip 21 577 eurai. Programos vertintojai padarė išvadą, kad dėl to paramos negalėjo gauti ūkiai, kuriems jos reikėjo ir kurių atveju neveiksmingo paramos panaudojimo poveikis buvo mažesnis.

3 audito klausimas: Ar projektai kaimo vietovėse buvo įgyvendinti ir koks jų poveikis?

Projektų vykdymo vieta

5 pastabaDidelė išlaidų dalis daugiausiai įgyvendinama ne kaimo vietovėse, tokiu būdu prarandamos turimos tokioms vietovėms skirtos lėšos.

| 40. | Komisija turi mažai informacijos apie investicijų į kaimo plėtrą rezultatų ir poveikio vietą (žr. toliau 61 dalį). Audito Rūmai atrinko būdingą 300 EŽŪOGF projektų pavyzdį ir priskyrė jų vietą pagal tam tikras kaimo apibrėžties kategorijas. Tai buvo atlikta remiantis keturiais turimais geriausiais nepriklausomais kriterijais, pagal kurių duomenis visas ES teritorijos sritis galima suskirstyti į miesto ir kaimo vietoves. Buvo remtasi šiais kriterijais (išsamesnė informacija pateikta II priede):






  a) | ar sritis buvo priskirta kaimo vietovėms ankstesniu programavimo laikotarpiu (1994–1999 m.). Šiuo laikotarpiu 33 straipsnio priemonės ne 1 tikslo vietovėse buvo įgyvendinamos tik tam tikrose vietovėse, vadinamose „5b tikslo“ vietovėmis. Jos turėjo atitikti tam tikrus kaimo apibrėžties kriterijus ir turėjo būti patvirtintos Komisijos; |
| --- | --- | --- |

40.

Komisija turi mažai informacijos apie investicijų į kaimo plėtrą rezultatų ir poveikio vietą (žr. toliau 61 dalį). Audito Rūmai atrinko būdingą 300 EŽŪOGF projektų pavyzdį ir priskyrė jų vietą pagal tam tikras kaimo apibrėžties kategorijas. Tai buvo atlikta remiantis keturiais turimais geriausiais nepriklausomais kriterijais, pagal kurių duomenis visas ES teritorijos sritis galima suskirstyti į miesto ir kaimo vietoves. Buvo remtasi šiais kriterijais (išsamesnė informacija pateikta II priede):

a)

ar sritis buvo priskirta kaimo vietovėms ankstesniu programavimo laikotarpiu (1994–1999 m.). Šiuo laikotarpiu 33 straipsnio priemonės ne 1 tikslo vietovėse buvo įgyvendinamos tik tam tikrose vietovėse, vadinamose „5b tikslo“ vietovėmis. Jos turėjo atitikti tam tikrus kaimo apibrėžties kriterijus ir turėjo būti patvirtintos Komisijos;

| b) | NUTS III vietovės klasifikacija pagal ESPON tipologiją, sudarančią ESPON programos, kurią bendrai valdo Komisija ir valstybės narės, dalį; |
| --- | --- |

b)

NUTS III vietovės klasifikacija pagal ESPON tipologiją, sudarančią ESPON programos, kurią bendrai valdo Komisija ir valstybės narės, dalį;

| c) | ar NUTS III vietovė atitiko kaimo ypatybes pagal statistiniu tikslu numatytas nacionalines apibrėžtis; |
| --- | --- |

c)

ar NUTS III vietovė atitiko kaimo ypatybes pagal statistiniu tikslu numatytas nacionalines apibrėžtis;

| d) | NUTS III vietovės klasifikacija pagal EBPO tipologiją, pagrįstą gyventojų tankumu ir kuri nuo 1994 m. paprastai taikoma atliekant tarptautinę analizę. |
| --- | --- |

d)

NUTS III vietovės klasifikacija pagal EBPO tipologiją, pagrįstą gyventojų tankumu ir kuri nuo 1994 m. paprastai taikoma atliekant tarptautinę analizę.

| 41. | 2 lentelėje pateikiami 300 investicijų suskirstymo pagal kiekvieną kriterijų analizės rezultatai. Pagal juos, atsižvelgiant į naudojamą tipologiją, nuo 29 % (EBPO) iki 55 % (buvusio 5b tikslo klasifikacija) ne 1 tikslo regionų lėšų skirta ne žemės ūkio vietovėms. 1 tikslo regionų atveju nuo 9 % (EBPO) iki 22 % (nacionalinė apibrėžtis) kaimo plėtros paramos skirta ne žemės ūkio vietovėms. |
| --- | --- |

41.

2 lentelėje pateikiami 300 investicijų suskirstymo pagal kiekvieną kriterijų analizės rezultatai. Pagal juos, atsižvelgiant į naudojamą tipologiją, nuo 29 % (EBPO) iki 55 % (buvusio 5b tikslo klasifikacija) ne 1 tikslo regionų lėšų skirta ne žemės ūkio vietovėms. 1 tikslo regionų atveju nuo 9 % (EBPO) iki 22 % (nacionalinė apibrėžtis) kaimo plėtros paramos skirta ne žemės ūkio vietovėms.

2 lentelė

Investicijų į kaimo plėtrą vieta būdingame 300 EŽŪOGF projektų pavyzdyje

| Pavyzdžio gyventojai | Buvęs 5b tikslas | ESPON tipologija | Nacionalinė apibrėžtis | EBPO tipologija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ne | taip | miesto | tarpiniai | kaimo | miesto | tarpiniai | kaimo | miesto | tarpiniai | kaimo |
| Ne 1 tikslo regionai | 55 % | 45 % | 47 % | 29 % | 25 % | 44 % | 7 % | 49 % | 29 % | 38 % | 33 % |
| 1 tikslo regionai | netaikoma | netaikoma | 21 % | 53 % | 26 % | 22 % | 2 % | 76 % | 9 % | 43 % | 48 % |

Pavyzdžio gyventojai

Buvęs 5b tikslas

ESPON tipologija

Nacionalinė apibrėžtis

EBPO tipologija

ne

taip

miesto

tarpiniai

kaimo

miesto

tarpiniai

kaimo

miesto

tarpiniai

kaimo

Ne 1 tikslo regionai

55 %

45 %

47 %

29 %

25 %

44 %

7 %

49 %

29 %

38 %

33 %

1 tikslo regionai

netaikoma

netaikoma

21 %

53 %

26 %

22 %

2 %

76 %

9 %

43 %

48 %

| 42. | Palyginus su ankstesniu programavimo laikotarpiu (1994–1999 m.), investicijų į kaimo plėtrą parama kaimo vietovėms (buvęs 5b tikslas) sumažėjo 50 % absoliučiais dydžiais (apie 1 500 milijono eurų) ir 70 % santykiniais dydžiais (15), nors kaimo plėtros biudžetas labai padidėjo. Tai rodo, jog dėl to, kad nebuvo nustatomos prioritetinės kaimo vietovės, kaip numatyta reglamente, sumažėjo šioms vietovėms skirtos lėšos. |
| --- | --- |

42.

Palyginus su ankstesniu programavimo laikotarpiu (1994–1999 m.), investicijų į kaimo plėtrą parama kaimo vietovėms (buvęs 5b tikslas) sumažėjo 50 % absoliučiais dydžiais (apie 1 500 milijono eurų) ir 70 % santykiniais dydžiais (15), nors kaimo plėtros biudžetas labai padidėjo. Tai rodo, jog dėl to, kad nebuvo nustatomos prioritetinės kaimo vietovės, kaip numatyta reglamente, sumažėjo šioms vietovėms skirtos lėšos.

| 43. | Taip pat buvo atlikta 300 projektų gyventojų tankumo analizė. Kiekvienos gyventojų grupės pavyzdyje investicijų vietovės vidutinis gyventojų tankumas yra pateiktas toliau lentelėje (LAU II – „žemiausias“ administracinis lygmuo, pvz., komunos, NUTS III – didesnė administracinė teritorija, pvz., provincijos). Visų rūšių tikrintų investicinių priemonių LAU II ir NUTS III vietovių vidutinis gyventojų tankumas yra didesnis už Europos vidurkį, t.y. 120 gyv./km2. 1 tikslo regionų duomenys turėtų būti palyginti su vidutiniu 1 tikslo vietovių gyventojų tankumu, lygiu 81 gyv./km2. |
| --- | --- |

43.

Taip pat buvo atlikta 300 projektų gyventojų tankumo analizė. Kiekvienos gyventojų grupės pavyzdyje investicijų vietovės vidutinis gyventojų tankumas yra pateiktas toliau lentelėje (LAU II – „žemiausias“ administracinis lygmuo, pvz., komunos, NUTS III – didesnė administracinė teritorija, pvz., provincijos). Visų rūšių tikrintų investicinių priemonių LAU II ir NUTS III vietovių vidutinis gyventojų tankumas yra didesnis už Europos vidurkį, t.y. 120 gyv./km2. 1 tikslo regionų duomenys turėtų būti palyginti su vidutiniu 1 tikslo vietovių gyventojų tankumu, lygiu 81 gyv./km2.

3 lentelė

Būdingo 300 EŽŪOGF projektų pavyzdžio vidutinis gyventojų tankumas investicijų į kaimo plėtrą vietovėse

| Pavyzdžio gyventojai | Gyventojų tankumas investicijų vietovėje (gyv./km2) |
| --- | --- |
| LAU II | NUTS III |
| Ne 1 tikslo regionai | 259 | 242 |
| 1 tikslo regionai | 237 | 246 |

Pavyzdžio gyventojai

Gyventojų tankumas investicijų vietovėje (gyv./km2)

LAU II

NUTS III

Ne 1 tikslo regionai

259

242

1 tikslo regionai

237

246

| 44. | Šios analizės svarbą lemia ryšys tarp gyventojų tankumo ir ekonominės veiklos rodiklių. Kuo didesnis gyventojų tankumas, tuo didesnis BVP vienam gyventojui. 3 lentelės rezultatai rodo, kad investicijos į kaimo plėtrą paprastai pasiskirsto LAU II ir NUTS III vietovėse, kurių BVP vienam gyventojui yra didesnis už ES vidurkį. |
| --- | --- |

44.

Šios analizės svarbą lemia ryšys tarp gyventojų tankumo ir ekonominės veiklos rodiklių. Kuo didesnis gyventojų tankumas, tuo didesnis BVP vienam gyventojui. 3 lentelės rezultatai rodo, kad investicijos į kaimo plėtrą paprastai pasiskirsto LAU II ir NUTS III vietovėse, kurių BVP vienam gyventojui yra didesnis už ES vidurkį.

| 45. | ESPON klasifikacijos ypatumas yra tas, kad jo tipologijoje miestams priskiriamų vietovių BVP yra didžiausias, t. y. tai – turtingesnės vietovės. Taigi pavyzdžio rezultatai rodo, kad didelė tikrintų priemonių lėšų dalis (47 % ne 1 tikslo regionų išlaidų, 21 % – 1 tikslo regionų) yra skiriama vietovėms, kurių BVP didžiausias, priešingai negu numatyta teritorinio nesubalansuotumo mažinimo tikslu (žr. 6 dalį). |
| --- | --- |

45.

ESPON klasifikacijos ypatumas yra tas, kad jo tipologijoje miestams priskiriamų vietovių BVP yra didžiausias, t. y. tai – turtingesnės vietovės. Taigi pavyzdžio rezultatai rodo, kad didelė tikrintų priemonių lėšų dalis (47 % ne 1 tikslo regionų išlaidų, 21 % – 1 tikslo regionų) yra skiriama vietovėms, kurių BVP didžiausias, priešingai negu numatyta teritorinio nesubalansuotumo mažinimo tikslu (žr. 6 dalį).

| 46. | Rezultatai yra ypač pažymėtini 1 tikslo regionų, kurie paprastai yra skurdesnės ES sritys, atveju. Vidutinis gyventojų tankumas investicijų vietovėse 1 tikslo ir ne 1 tikslo regionuose yra labai panašus (žr. 3 lentelę). Tai rodo, kad investicijos yra sutelktos turtingiausiose 1 tikslo regionų dalyse. |
| --- | --- |

46.

Rezultatai yra ypač pažymėtini 1 tikslo regionų, kurie paprastai yra skurdesnės ES sritys, atveju. Vidutinis gyventojų tankumas investicijų vietovėse 1 tikslo ir ne 1 tikslo regionuose yra labai panašus (žr. 3 lentelę). Tai rodo, kad investicijos yra sutelktos turtingiausiose 1 tikslo regionų dalyse.

Vietoje tikrintų projektų rezultatai ir poveikis

6 pastabaNe visuomet buvo galima nustatyti projektų poveikį, o jei ir buvo galima, tai pagrindiniai jų rezultatyvumą paskatinę veiksniai buvo sinergija su kitais projektais ir tai, kad jie buvo vykdomi kaimo vietovėse.

| 47. | Atliekant vizitų valstybėse narėse metu tikrinto 31 projekto analizę, auditu siekta atsakyti į klausimą „kokie buvo projekto rezultatai ir pagrindiniai juos lėmę kintamieji?“. Iš kitame puslapyje pateiktų nuotraukų galima susidaryti nuomonę apie keturis iš tikrintų projektų. 3 priede pateikiamas išsamesnis šių projektų aprašymas, pagrindžiantis toliau pateiktus teiginius. Toliau pateikti rezultatai negali būti ekstrapoliuoti, nes pavyzdys buvo atsitiktinis, taip pat siekta įtraukti geros praktikos pavyzdžius. |
| --- | --- |

47.

Atliekant vizitų valstybėse narėse metu tikrinto 31 projekto analizę, auditu siekta atsakyti į klausimą „kokie buvo projekto rezultatai ir pagrindiniai juos lėmę kintamieji?“. Iš kitame puslapyje pateiktų nuotraukų galima susidaryti nuomonę apie keturis iš tikrintų projektų. 3 priede pateikiamas išsamesnis šių projektų aprašymas, pagrindžiantis toliau pateiktus teiginius. Toliau pateikti rezultatai negali būti ekstrapoliuoti, nes pavyzdys buvo atsitiktinis, taip pat siekta įtraukti geros praktikos pavyzdžius.

1 teiginys. Ne visuomet galima nustatyti padarinius (rezultatus ir poveikį)

| 48. | Buvo nustatyti aiškūs 10 tikrintų projektų rezultatai ir poveikis. Buvo nustatyti kitų 15 projektų (16) kai kurių, bet ne visų numatytų padarinių įrodymai. Likusių 6 projektų (17) atveju nustatyta mažai padarinių arba jų nenustatyta visai. Šios informacijos valstybės narės, kartais teigusios, kad tai vertintojų pareiga, paprastai nekaupė. |
| --- | --- |

48.

Buvo nustatyti aiškūs 10 tikrintų projektų rezultatai ir poveikis. Buvo nustatyti kitų 15 projektų (16) kai kurių, bet ne visų numatytų padarinių įrodymai. Likusių 6 projektų (17) atveju nustatyta mažai padarinių arba jų nenustatyta visai. Šios informacijos valstybės narės, kartais teigusios, kad tai vertintojų pareiga, paprastai nekaupė.

2 teiginys. Projektai yra efektyvesni, kai sukuriama sinergija

| 49. | Buvo nustatytas 20 tikrintų projektų sinergijos poveikis. Tai reiškia, kad projektai buvo įgyvendinti ne atskirai, bet buvo susieti su kitais. Taip paprastai buvo todėl, kad projektai buvo platesnės koncepcijos, pvz., vietos plėtros strategija (t. y. kaimo arba turizmo plėtros), dalis. Likusių 11 projektų (18) sinergijos poveikio nepavyko nustatyti. Audito Rūmai nustatė, kad atskirų, su kitais projektais nesusietų projektų poveikis buvo mažesnis ir jie buvo mažiau efektyvūs. |
| --- | --- |

49.

Buvo nustatytas 20 tikrintų projektų sinergijos poveikis. Tai reiškia, kad projektai buvo įgyvendinti ne atskirai, bet buvo susieti su kitais. Taip paprastai buvo todėl, kad projektai buvo platesnės koncepcijos, pvz., vietos plėtros strategija (t. y. kaimo arba turizmo plėtros), dalis. Likusių 11 projektų (18) sinergijos poveikio nepavyko nustatyti. Audito Rūmai nustatė, kad atskirų, su kitais projektais nesusietų projektų poveikis buvo mažesnis ir jie buvo mažiau efektyvūs.

| 50. | Valstybės narės ne visuomet reikalauja, kad projektai būtų platesnės koncepcijos arba vietos plėtros plano dalis. Tais, ypač 33 straipsnio priemonių, atvejais efektyvus tikslinis skyrimas padidintų paramos rezultatyvumą. |
| --- | --- |

50.

Valstybės narės ne visuomet reikalauja, kad projektai būtų platesnės koncepcijos arba vietos plėtros plano dalis. Tais, ypač 33 straipsnio priemonių, atvejais efektyvus tikslinis skyrimas padidintų paramos rezultatyvumą.

3 teiginys. Vieta ir poveikis kaimo vietovėse

| 51. | Visų tikrintų projektų pagrindiniai padariniai buvo įgyvendinti netoli investicijų vietos. Tik 7 projektai (19) turėjo poveikį ir platesnei teritorijai. |
| --- | --- |

51.

Visų tikrintų projektų pagrindiniai padariniai buvo įgyvendinti netoli investicijų vietos. Tik 7 projektai (19) turėjo poveikį ir platesnei teritorijai.

| 52. | 19 tikrintų projektų rezultatai ir poveikis buvo teigiami kaimo vietovių plėtrai. Tačiau Audito Rūmai nenustatė minėto teigiamo likusių 12 projektų indėlio: 6 atvejais buvo nustatytas mažas poveikis arba jo nebuvo visai (žr. 48 dalį), dar 6 kitais atvejais (20) jie buvo vykdomi miesto arba ne kaimo vietovėje. Toks poveikis kaimo plėtrai iš esmės mažesnis, todėl veiksmingai kaimo vietovių problemų nesprendžia. |
| --- | --- |

52.

19 tikrintų projektų rezultatai ir poveikis buvo teigiami kaimo vietovių plėtrai. Tačiau Audito Rūmai nenustatė minėto teigiamo likusių 12 projektų indėlio: 6 atvejais buvo nustatytas mažas poveikis arba jo nebuvo visai (žr. 48 dalį), dar 6 kitais atvejais (20) jie buvo vykdomi miesto arba ne kaimo vietovėje. Toks poveikis kaimo plėtrai iš esmės mažesnis, todėl veiksmingai kaimo vietovių problemų nesprendžia.

| 1 nuotrauka




  Projektas Nr. 15. Stebėjimo bokšto statyba Brandenburge | 2 nuotrauka




  Projektas Nr. 11. Valstybės įsigyta žemės ūkio paskirties žemė Nyderlanduose |
| --- | --- |

1 nuotrauka

Image

Projektas Nr. 15. Stebėjimo bokšto statyba Brandenburge

2 nuotrauka

Image

Projektas Nr. 11. Valstybės įsigyta žemės ūkio paskirties žemė Nyderlanduose

| 3 nuotrauka




  Projektas Nr. 19. Kirchwahlingeno kaimo centro rekonstrukcija Žemutinės Saksonijos regione | 4 nuotrauka




  Projektas Nr. 22. Senų betoninių akvedukų modernizavimas, įrengiant požeminių vamzdynų ir siurblių sistemą Ispanijoje |
| --- | --- |

3 nuotrauka

Image

Projektas Nr. 19. Kirchwahlingeno kaimo centro rekonstrukcija Žemutinės Saksonijos regione

4 nuotrauka

Image

Projektas Nr. 22. Senų betoninių akvedukų modernizavimas, įrengiant požeminių vamzdynų ir siurblių sistemą Ispanijoje

4 audito klausimas: Ar padariniai, rezultatai ir poveikis buvo tinkamai prižiūrimi ir vertinami?

Bendroji priežiūros ir vertinimo sistemos struktūra ir įgyvendinimas

7 pastabaKomisijos ir valstybių narių įgyvendinama priežiūros ir vertinimo sistema nesuteikia tinkamos ir patikimos informacijos apie investicijų į kaimo plėtrą padarinius, rezultatus ir poveikį.

| 53. | Priežiūros ir vertinimo sistemos struktūra yra pateikta teisiniame pagrinde, įskaitant, pvz., veiklos tikslų ir numatomo poveikio, jei įmanoma išreikšto priežiūros ir vertinimo skaičiavimais, įtraukimą į kaimo plėtros programas. |
| --- | --- |

53.

Priežiūros ir vertinimo sistemos struktūra yra pateikta teisiniame pagrinde, įskaitant, pvz., veiklos tikslų ir numatomo poveikio, jei įmanoma išreikšto priežiūros ir vertinimo skaičiavimais, įtraukimą į kaimo plėtros programas.

| 54. | Priežiūrai vykdyti pagal teisinį pagrindą valstybės narės Komisijai turi pateikti metines pažangos ataskaitas, kuriose aprašoma priemonių pažanga tikslų įgyvendinimo požiūriu. Tam, kiek tai įmanoma, turėtų būti taikomi bendri Komisijos parengtose gairėse apibrėžti bendri rodikliai. Remdamasi valstybių narių pateiktais bendrais rodikliais Komisija periodiškai rengia suvestinę ataskaitą. |
| --- | --- |

54.

Priežiūrai vykdyti pagal teisinį pagrindą valstybės narės Komisijai turi pateikti metines pažangos ataskaitas, kuriose aprašoma priemonių pažanga tikslų įgyvendinimo požiūriu. Tam, kiek tai įmanoma, turėtų būti taikomi bendri Komisijos parengtose gairėse apibrėžti bendri rodikliai. Remdamasi valstybių narių pateiktais bendrais rodikliais Komisija periodiškai rengia suvestinę ataskaitą.

| 55. | Atliekami trijų tipų vertinimai: ex-ante (programos planavimo etapo metu), vidurio laikotarpio (ne vėliau negu iki 2003 m. gruodžio 31 d., prireikus atnaujinamas po dviejų metų) ir ex-post (iki 2008 m. gruodžio 31 d.). Komisija taip pat sudarė sutartis su vertintojais suvestinėms ataskaitoms dėl informacijos, pateiktos ankstesnio programavimo laikotarpio valstybių narių ex-post vertinimuose (turėtą 2003 m.) ir dabartinio laikotarpio vidurio vertinimuose, parengti. |
| --- | --- |

55.

Atliekami trijų tipų vertinimai: ex-ante (programos planavimo etapo metu), vidurio laikotarpio (ne vėliau negu iki 2003 m. gruodžio 31 d., prireikus atnaujinamas po dviejų metų) ir ex-post (iki 2008 m. gruodžio 31 d.). Komisija taip pat sudarė sutartis su vertintojais suvestinėms ataskaitoms dėl informacijos, pateiktos ankstesnio programavimo laikotarpio valstybių narių ex-post vertinimuose (turėtą 2003 m.) ir dabartinio laikotarpio vidurio vertinimuose, parengti.

| 56. | Atsižvelgdami į tai, kad Komisija išsprendė kai kuriuos iš dabartinių trūkumų kartu su naujam programavimo laikotarpiui pasiūlytais pakeitimais, Audito Rūmai mano, kad bendroji priežiūros ir vertinimo sistemos struktūra iš esmės yra tinkama. |
| --- | --- |

56.

Atsižvelgdami į tai, kad Komisija išsprendė kai kuriuos iš dabartinių trūkumų kartu su naujam programavimo laikotarpiui pasiūlytais pakeitimais, Audito Rūmai mano, kad bendroji priežiūros ir vertinimo sistemos struktūra iš esmės yra tinkama.

| 57. | Audito Rūmai išnagrinėjo, kaip Komisija ir valstybės narės įgyvendino priežiūros ir vertinimo sistemą. Jie nustatė, kad nei Komisija, nei valstybės narės investicijų į kaimo plėtrą padarinių, rezultatų ir poveikio tinkamai nestebi ir nevertina. Tai reiškia, kad jos neturi pakankamai informacijos, kad galėtų efektyviai valdyti investicines priemones. |
| --- | --- |

57.

Audito Rūmai išnagrinėjo, kaip Komisija ir valstybės narės įgyvendino priežiūros ir vertinimo sistemą. Jie nustatė, kad nei Komisija, nei valstybės narės investicijų į kaimo plėtrą padarinių, rezultatų ir poveikio tinkamai nestebi ir nevertina. Tai reiškia, kad jos neturi pakankamai informacijos, kad galėtų efektyviai valdyti investicines priemones.

| 58. | Nustatyti šie trūkumai:






  a) | projektų ir priemonių tikslai, rodikliai ir siektini rodikliai valstybių narių programose iš esmės buvo netinkamai apibrėžti; |
| --- | --- | --- |

58.

Nustatyti šie trūkumai:

a)

projektų ir priemonių tikslai, rodikliai ir siektini rodikliai valstybių narių programose iš esmės buvo netinkamai apibrėžti;

| b) | net kai rodikliai buvo tinkamai apibrėžti, kelios valstybės narės nekaupė ir nepranešdavo duomenų apie projekto rezultatus, nors tai būtų buvę įmanoma; |
| --- | --- |

b)

net kai rodikliai buvo tinkamai apibrėžti, kelios valstybės narės nekaupė ir nepranešdavo duomenų apie projekto rezultatus, nors tai būtų buvę įmanoma;

| c) | kai duomenys būdavo pranešami, daugeliu atvejų padarinių, rezultatų ir poveikio rodikliai nebuvo patikimi. ES pasiekimai buvo pervertinami dėl to, kad buvo įtraukiamas bendras nacionalinis finansavimas ir dukart pranešami rezultatai. Be to, duomenys buvo grindžiami planuojamais skaičiais arba apytikriais vertinimais ir nacionalinės administracijos paprastai iš tiesų jų netikrindavo; |
| --- | --- |

c)

kai duomenys būdavo pranešami, daugeliu atvejų padarinių, rezultatų ir poveikio rodikliai nebuvo patikimi. ES pasiekimai buvo pervertinami dėl to, kad buvo įtraukiamas bendras nacionalinis finansavimas ir dukart pranešami rezultatai. Be to, duomenys buvo grindžiami planuojamais skaičiais arba apytikriais vertinimais ir nacionalinės administracijos paprastai iš tiesų jų netikrindavo;

| d) | Komisija paprašė, kad duomenys būtų grindžiami įsipareigojimais, o ne išmokomis, todėl nėra tiesioginio ryšio su išmokėtomis sumomis ir finansinėmis ataskaitomis. Kartu tai reiškia, kad pateikiami duomenys ne apie tai, kas iš tiesų įgyvendinta, ir kad padariniai bei rezultatai yra pranešami per anksti arba yra pervertinami (pvz., jei projektai yra atšaukiami); |
| --- | --- |

d)

Komisija paprašė, kad duomenys būtų grindžiami įsipareigojimais, o ne išmokomis, todėl nėra tiesioginio ryšio su išmokėtomis sumomis ir finansinėmis ataskaitomis. Kartu tai reiškia, kad pateikiami duomenys ne apie tai, kas iš tiesų įgyvendinta, ir kad padariniai bei rezultatai yra pranešami per anksti arba yra pervertinami (pvz., jei projektai yra atšaukiami);

| e) | dėl 33 straipsnio, kadangi projektai yra labai įvairūs, Komisija nenumatė svarbių bendrų padarinių rodiklių. Nepranešama, kas iš tiesų yra finansuojama. |
| --- | --- |

e)

dėl 33 straipsnio, kadangi projektai yra labai įvairūs, Komisija nenumatė svarbių bendrų padarinių rodiklių. Nepranešama, kas iš tiesų yra finansuojama.

| 59. | Todėl šie trūkumai turi įtakos valstybių narių metinėms pažangos ataskaitoms, kuriose pranešami duomenys. Šių ataskaitų bendri rodikliai yra pagrindas Žemės ūkio tarybos reikalaujamai Komisijos ataskaitai „ES kaimo plėtros priežiūros duomenys – suvestinės ataskaitos“. Paskutinėje, 2001–2003 m. ataskaitoje, parengtoje 2005 m. gegužės mėn., daugiausia dėmesio skiriama finansiniam įgyvendinimui ir pateikiama mažai padarinių ir rezultatų priežiūros duomenų. Ataskaita nėra išsami, nes neturėta 1 tikslo regionų duomenų. Kadangi Komisija 2001 m. pakeitė rodiklius ir turima tik dalis atnaujintų 2000 m. duomenų, jos negalima palyginti su 2000 m. ataskaita. |
| --- | --- |

59.

Todėl šie trūkumai turi įtakos valstybių narių metinėms pažangos ataskaitoms, kuriose pranešami duomenys. Šių ataskaitų bendri rodikliai yra pagrindas Žemės ūkio tarybos reikalaujamai Komisijos ataskaitai „ES kaimo plėtros priežiūros duomenys – suvestinės ataskaitos“. Paskutinėje, 2001–2003 m. ataskaitoje, parengtoje 2005 m. gegužės mėn., daugiausia dėmesio skiriama finansiniam įgyvendinimui ir pateikiama mažai padarinių ir rezultatų priežiūros duomenų. Ataskaita nėra išsami, nes neturėta 1 tikslo regionų duomenų. Kadangi Komisija 2001 m. pakeitė rodiklius ir turima tik dalis atnaujintų 2000 m. duomenų, jos negalima palyginti su 2000 m. ataskaita.

| 60. | Trūkumai (žr. 58 dalį) taip pat turi įtakos vertinimo ataskaitoms. Kita su vertinimais susijusi problema yra ribota „bendrų vertinimo klausimų“ svarba. Tai yra Komisijos parengtų ir teisinio pagrindo nustatytų vertinimo klausimų, kriterijų ir rodiklių sąrašas. Audito Rūmų atlikto audito metu nustatyta, kad į daugumą klausimų vertintojai neatsako, nes dauguma klausimų, kriterijų ir rodiklių nėra tinkami, o jei ir yra, duomenys nėra pranešami arba negali būti įvertinti kiekybiškai. |
| --- | --- |

60.

Trūkumai (žr. 58 dalį) taip pat turi įtakos vertinimo ataskaitoms. Kita su vertinimais susijusi problema yra ribota „bendrų vertinimo klausimų“ svarba. Tai yra Komisijos parengtų ir teisinio pagrindo nustatytų vertinimo klausimų, kriterijų ir rodiklių sąrašas. Audito Rūmų atlikto audito metu nustatyta, kad į daugumą klausimų vertintojai neatsako, nes dauguma klausimų, kriterijų ir rodiklių nėra tinkami, o jei ir yra, duomenys nėra pranešami arba negali būti įvertinti kiekybiškai.

| 61. | Priežiūra ir vertinimas pateikia tik ribotą informaciją apie tai, kur yra įgyvendinti padariniai, rezultatai ir poveikis. Tokia informacija yra būtina analizei atlikti, kad problemos būtų sprendžiamos tose kaimo vietovėse, kuriose poreikiai yra didžiausi. Iš esmės tai yra logiškas tikslinio paramos skyrimo užbaigimas ir tai leidžia įvertinti paramos rezultatyvumą. |
| --- | --- |

61.

Priežiūra ir vertinimas pateikia tik ribotą informaciją apie tai, kur yra įgyvendinti padariniai, rezultatai ir poveikis. Tokia informacija yra būtina analizei atlikti, kad problemos būtų sprendžiamos tose kaimo vietovėse, kuriose poreikiai yra didžiausi. Iš esmės tai yra logiškas tikslinio paramos skyrimo užbaigimas ir tai leidžia įvertinti paramos rezultatyvumą.

| 62. | Ne vienerius metus Komisija tinkamą patikimą finansų valdymą vykdė remdamasi veikla grindžiamos vadybos procedūromis. Jose numatyti bendri kaimo plėtros padarinių ir poveikio rodikliai. Tačiau šie rodikliai neleidžia nustatyti, kas buvo finansuota ir pasiekta. Padarinių rodikliais aprašoma numatoma Komisijos veikla, vienintelis investicinėms priemonėms svarbus poveikio rodiklis yra kaimo plėtros išlaidų dalis bendrose EŽŪOGF išlaidose. |
| --- | --- |

62.

Ne vienerius metus Komisija tinkamą patikimą finansų valdymą vykdė remdamasi veikla grindžiamos vadybos procedūromis. Jose numatyti bendri kaimo plėtros padarinių ir poveikio rodikliai. Tačiau šie rodikliai neleidžia nustatyti, kas buvo finansuota ir pasiekta. Padarinių rodikliais aprašoma numatoma Komisijos veikla, vienintelis investicinėms priemonėms svarbus poveikio rodiklis yra kaimo plėtros išlaidų dalis bendrose EŽŪOGF išlaidose.

| 63. | Dėl to, kaip priežiūros ir vertinimo sistema yra įgyvendinta, ataskaitos nesuteikia visos patikimos informacijos apie investicijų į kaimo plėtrą padarinius, rezultatus ir poveikį. Neaišku, kas buvo finansuojama (padariniai), kas buvo pasiekta (rezultatai, poveikis) ir kaip tai padėjo spręsti kaimo vietovių problemas. |
| --- | --- |

63.

Dėl to, kaip priežiūros ir vertinimo sistema yra įgyvendinta, ataskaitos nesuteikia visos patikimos informacijos apie investicijų į kaimo plėtrą padarinius, rezultatus ir poveikį. Neaišku, kas buvo finansuojama (padariniai), kas buvo pasiekta (rezultatai, poveikis) ir kaip tai padėjo spręsti kaimo vietovių problemas.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 64. | Audito Rūmai nustatė, kad stigo svarbios informacijos, kad būtų galima atsakyti į klausimą, ar investicijų į kaimo plėtrą priemonės padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse. Taigi nebuvo galima įvertinti, kurios lėšos padėjo siekti tam tikro tikslo. Šios informacijos iš dalies nėra dėl kaimo plėtros reglamento, numatančio daug įvairių priemonių, kuriomis siekiama plačių tikslų. Be to, valstybių narių programose nenumatyta aiškių strategijų problemoms kaimo vietovėse spręsti (žr. 16–18 dalis).






  — | Kitą programavimo laikotarpį Komisija turėtų užtikrinti, kad, kai ji priima kaimo plėtros programas, valstybės narės būtų nustačiusios aiškias su konkrečiais tikslais susijusias strategijas, kurios padėtų įvertinti investicijų sąnaudų ir rezultatyvumo ryšį. |
| --- | --- | --- |

64.

Audito Rūmai nustatė, kad stigo svarbios informacijos, kad būtų galima atsakyti į klausimą, ar investicijų į kaimo plėtrą priemonės padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse. Taigi nebuvo galima įvertinti, kurios lėšos padėjo siekti tam tikro tikslo. Šios informacijos iš dalies nėra dėl kaimo plėtros reglamento, numatančio daug įvairių priemonių, kuriomis siekiama plačių tikslų. Be to, valstybių narių programose nenumatyta aiškių strategijų problemoms kaimo vietovėse spręsti (žr. 16–18 dalis).

—

Kitą programavimo laikotarpį Komisija turėtų užtikrinti, kad, kai ji priima kaimo plėtros programas, valstybės narės būtų nustačiusios aiškias su konkrečiais tikslais susijusias strategijas, kurios padėtų įvertinti investicijų sąnaudų ir rezultatyvumo ryšį.

| 65. | Valstybių narių programose, kuriomis įgyvendinamos kaimo plėtros priemonės, daugiausiai paramos skiriama žemės ūkio sektoriui, taigi jos nenutolsta nuo vieno iš pagrindinių reglamento tikslų – padėti siekti BŽŪP tikslų. Toks didelis dėmesys žemės ūkiui kelia pavojų, kad nebus pasiekta kito pagrindinio reglamento tikslo – padėti siekti ekonominės ir socialinės sanglaudos kaimo vietovėse. Jo geriausiai siekti būtų galima kituose Struktūriniuose fonduose taikomu teritoriniu metodu (žr. 19–26 dalis).






  — | Rengiant 2007–2013 m. programavimo laikotarpio nuostatas, tinkamas dėmesys turėtų būti teikiamas dviejų pagrindinių reglamento tikslų pusiausvyrai: su BŽŪP susijusių tikslų ir tikslų, kuriais siekiama mažinti teritorinį nesubalansuotumą. |
| --- | --- | --- |

65.

Valstybių narių programose, kuriomis įgyvendinamos kaimo plėtros priemonės, daugiausiai paramos skiriama žemės ūkio sektoriui, taigi jos nenutolsta nuo vieno iš pagrindinių reglamento tikslų – padėti siekti BŽŪP tikslų. Toks didelis dėmesys žemės ūkiui kelia pavojų, kad nebus pasiekta kito pagrindinio reglamento tikslo – padėti siekti ekonominės ir socialinės sanglaudos kaimo vietovėse. Jo geriausiai siekti būtų galima kituose Struktūriniuose fonduose taikomu teritoriniu metodu (žr. 19–26 dalis).

—

Rengiant 2007–2013 m. programavimo laikotarpio nuostatas, tinkamas dėmesys turėtų būti teikiamas dviejų pagrindinių reglamento tikslų pusiausvyrai: su BŽŪP susijusių tikslų ir tikslų, kuriais siekiama mažinti teritorinį nesubalansuotumą.

| 66. | Reglamente nepateikiama kaimo vietovių apibrėžtis ir nenustatomos sąlygos, kurias jos turėtų atitikti. Valstybės narės savo kaimo plėtros programose neturi nurodyti kaimo vietovių. Stinga efektyvių atrankos sąlygų ir procedūrų, kad lėšos būtų skiriamos remtiniausioms geografinėms vietovėms ir paramos gavėjams (žr. 29–34 dalis).






  — | Komisija turėtų užtikrinti, kad siekiant rezultatyvumo, valstybių narių programose lėšas būtų numatoma skirti visų pirma pagal jų poreikius. Tokiai prioritetinei tvarkai būtų naudingas aiškesnis remtiniausių vietovių ir paramos gavėjų nustatymas. |
| --- | --- | --- |

66.

Reglamente nepateikiama kaimo vietovių apibrėžtis ir nenustatomos sąlygos, kurias jos turėtų atitikti. Valstybės narės savo kaimo plėtros programose neturi nurodyti kaimo vietovių. Stinga efektyvių atrankos sąlygų ir procedūrų, kad lėšos būtų skiriamos remtiniausioms geografinėms vietovėms ir paramos gavėjams (žr. 29–34 dalis).

—

Komisija turėtų užtikrinti, kad siekiant rezultatyvumo, valstybių narių programose lėšas būtų numatoma skirti visų pirma pagal jų poreikius. Tokiai prioritetinei tvarkai būtų naudingas aiškesnis remtiniausių vietovių ir paramos gavėjų nustatymas.

| 67. | Komisija turi mažai informacijos apie investicijų rezultatų ir poveikio vietą. Audito Rūmai nustatė, kad didelė išlaidų dalis panaudota vietovėse, kurios nėra daugiausia kaimo, ir kad palyginus su ankstesniu programavimo laikotarpiu, parama investicijoms kaimo vietovėse labai sumažėjo (žr. 40–46 dalis).






  — | Tvirtindama kaimo plėtros programas Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės būtų aiškiai pagrindusios, kuriose vietovėse labiausiai reikia investicijų. |
| --- | --- | --- |

67.

Komisija turi mažai informacijos apie investicijų rezultatų ir poveikio vietą. Audito Rūmai nustatė, kad didelė išlaidų dalis panaudota vietovėse, kurios nėra daugiausia kaimo, ir kad palyginus su ankstesniu programavimo laikotarpiu, parama investicijoms kaimo vietovėse labai sumažėjo (žr. 40–46 dalis).

—

Tvirtindama kaimo plėtros programas Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės būtų aiškiai pagrindusios, kuriose vietovėse labiausiai reikia investicijų.

| 68. | Dėl vietoje tikrintų projektų rezultatų ir poveikio, nustatyta, kad poveikį nustatyti sunku, tačiau teigiamos įtakos rezultatyvumui turėję veiksniai buvo sinergija su kitais projektais ir projektų vykdymas kaimo vietovėse (žr. 47–53 dalis).






  — | Komisija turėtų skatinti valstybes nares nagrinėti pagrindinius veiksnius, turinčius įtakos investicijų projektų sėkmei ir platinti informaciją apie geros praktikos pavyzdžius. |
| --- | --- | --- |

68.

Dėl vietoje tikrintų projektų rezultatų ir poveikio, nustatyta, kad poveikį nustatyti sunku, tačiau teigiamos įtakos rezultatyvumui turėję veiksniai buvo sinergija su kitais projektais ir projektų vykdymas kaimo vietovėse (žr. 47–53 dalis).

—

Komisija turėtų skatinti valstybes nares nagrinėti pagrindinius veiksnius, turinčius įtakos investicijų projektų sėkmei ir platinti informaciją apie geros praktikos pavyzdžius.

| 69. | Priežiūros ir vertinimo sistema nesuteikia Komisijai ir valstybėms narėms pakankamos ir patikimos informacijos apie padarinius, rezultatus ir poveikį (žr. 53–63 dalis).






  — | Kad būtų geriau informuota apie investicijų rezultatyvumą, Komisija turėtų tobulinti duomenų kaupimą ir ataskaitas. |
| --- | --- | --- |

69.

Priežiūros ir vertinimo sistema nesuteikia Komisijai ir valstybėms narėms pakankamos ir patikimos informacijos apie padarinius, rezultatus ir poveikį (žr. 53–63 dalis).

—

Kad būtų geriau informuota apie investicijų rezultatyvumą, Komisija turėtų tobulinti duomenų kaupimą ir ataskaitas.

Šią ataskaitą Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge 2006 m. birželio 28 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003, nustatantis bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantis tam tikras paramos schemas ūkininkams (OL L 270, 2003 10 21, p. 1), 10 straipsnis.

1

(2)  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai ir iš dalies pakeičiantis bei panaikinantis tam tikrus reglamentus (OL L 160, 1999 6 26, p. 80).

2

(3)  Specialioji ataskaita Nr. 3/2005 (OL C 279, 2005 11 11), Specialioji ataskaita Nr. 4/2003 (OL C 151, 2003 6 27), Specialioji ataskaita Nr. 9/2004 (OL C 67, 2005 3 18).

3

(4)  Pirmasis BŽŪP ramstis apima paramą ūkininkams tiesioginėmis išmokomis.

4

(5)  Reglamento Nr. 1257/1999 1 straipsnis.

5

(6)  Reglamento Nr. 1257/1999 4, 25 ir 33 straipsniai.

6

(7)  NUTS 2 regionai, kurių plėtra atsilieka ir kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis nei 75 % Bendrijos vidurkio.

7

(8)  1994–1999 m. 5b tikslo programų ex-post vertinimas, 2003 m. rugpjūčio mėn.; 2000–2006 m. vidurio laikotarpio vertinimų suvestinė ataskaita, 2006 m. vasario mėn.

8

ex-post

(9)  Nauja partnerystė sanglaudos labui, Trečioji ataskaita dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos, 2004 m. vasario mėn., p. 29.

9

(10)  1996 m. lapkričio 7–9 d. Korke vykusios Europos kaimo plėtros konferencijos išvados.

10

(11)  2003 m. lapkričio 12–14 d. Zalcburge vykusios antrosios Europos kaimo plėtros konferencija išvados.

11

(12)  Pvz., jei numatomas skirtingų teritorijos dalių problemų nustatymas, tai daroma apibendrintai, nenurodant, kuri konkreti kaimo vietovė turi tam tikrą problemą. Be to, problemų (poreikių) aprašymu nėra naudojamasi kaimo plėtros priemones pritaikant skirtingų vietovių poreikiams.

12

(13)  Komisijos informacinis biuletenis „Kaimo plėtra darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui“, 2005 m.

13

(14)  DG AGRI informacinis biuletenis „Naujos ES kaimo plėtros perspektyvos“, p. 7.

14

(15)  Šaltinis: Audito Rūmų atlikta Komisijos apskaitos duomenų analizė.

15

Šaltinis:

(16)  1–5, 7–9, 16, 18, 19, 22, 23, 30, 31 projektai (žr. I priedą).

16

I priedą

(17)  12, 15, 17, 20, 26 ir 27 projektai (žr. I priedą).

17

I priedą

(18)  1, 2, 3, 4, 7, 8, 9, 12, 17, 20 ir 31 projektai (žr. I priedą).

18

I priedą

(19)  5, 6, 7, 8, 9, 10 ir 11 projektai (žr. I priedą).

19

I priedą

(20)  7, 8, 11, 18, 24 ir 25 projektai (žr. I priedą).

20

I priedą

---

I PRIEDAS

VALSTYBĖSE NARĖSE TIKRINTŲ PROJEKTŲ SĄRAŠAS

| Nr. | Valstybė narė ir programa | Priemonė – Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 | Trumpas projekto aprašymas |
| --- | --- | --- | --- |
| Investicijos į žemės ūkio valdas | Žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos tobulinimas | 33 straipsnio priemonės |
| Sklypų perskirstymo | Kaimo atnaujinimas, plėtra bei kaimo paveldo saugojimas ir apsauga | Žemės ūkio vandentvarka | Su žemės ūkio plėtra susijusios Infrastruktūros plėtra ir tobulinimas |
| 1 | Italija – Emilija-Romanija | × | | | | | | Žemės ūkio mašinų įsigijimas, siekiant mažinti išlaidas |
| 2 | Italija – Emilija Romanija | × | | | | | | Mašinoms laikyti skirtų ūkinių pastatų statyba, siekiant mažinti išlaidas |
| 3 | Ispanija – Nacionalinė veiklos programa | × | | | | | | Parama investicijoms (dotacija, palūkanų normos ir paskolos subsidija) į smulkų apie 15 karvių šeimos ūkį |
| 4 | Ispanija – Nacionalinė veiklos programa | × | | | | | | Parama investicijoms (dotacija ir palūkanų normos subsidija) į palyginti didelį pieno kooperatyvą (186 karvės, pieno kvota – 1,2 milijono kg) |
| 5 | Prancūzija – Nacionalinė kaimo plėtros programa | | × | | | | | Investicijos, skirtos vyno gamybos kooperatyvo kokybės kontrolei gerinti |
| 6 | Prancūzija – nacionalinė kaimo plėtros programa | | × | | | | | Investicijos, skirtos gerinti ir kontroliuoti higienos sąlygas skerdykloje |
| 7 | Ispanija – Katalonija | | × | | | | | Sanitarinių sąlygų gerinimas ir energijos taupymas, pertvarkant privačios įmonės gamybos procesą |
| 8 | Ispanija – Katalonija | | × | | | | | Naujos gamyklos statyba ir sanitarinių sąlygų gerinimas, pertvarkant privačios įmonės gamybos procesą |
| 9 | Ispanija – Katalonija | | × | | | | | Naujos gamyklos statyba ir sanitarinių sąlygų gerinimas, pertvarkant gamintojų asociacijos gamybos procesą |
| 10 | Nyderlandai – Nacionalinė kaimo plėtros programa | | | × | | | | 28,6 ha žemės ūkio paskirties žemės įsigijimas iš ūkininko gamtos draustinio teritorijoje |
| 11 | Nyderlandai – Nacionalinė kaimo plėtros programa | | | × | | | | 125,6 ha žemės, daugiausia naudojamos kaip žemės ūkio paskirties žemė, įsigijimas iš Zanstado savivaldybės gamtos draustinio teritorijoje |
| 12 | Italija – Kampanija | | | | × | | | Esamo vienkiemio pastato atnaujinimas, įsipareigojant jį naudoti nakvynės ir pusryčių paslaugoms teikti |
| 13 | Italija – Kampanija | | | | × | | | Komunos atviros erdvės (gatvės ir aikštės) atnaujinimas, siekiant ją naudoti kaip socialinę erdvę |
| 14 | Vokietija – Brandenburgas | | | | × | | | Pilies atnaujinimas, įrengiant joje muziejų |
| 15 | Vokietija – Brandenburgas | | | | × | | | 31,5 m aukščio plieno bokšto, iš kurio atsiveria ežero ir apylinkių panorama, statyba |
| 16 | Vokietija – Brandenburgas | | | | × | | | Dviejų tiltų atstatymas ir 1,1 km kaimo kelio rekonstrukcija |
| 17 | Vokietija – Žemutinė Saksonija | | | | × | | | Seno tradicinio pastato pertvarkymas į socialinės paskirties ir susirinkimų vietą |
| 18 | Vokietija – Žemutinė Saksonija | | | | × | | | Seno ūkininko gyvenamojo namo tvoros ir stogo kraigo atstatymas |
| 19 | Vokietija – Žemutinė Saksonija | | | | × | | | Automobilių stovėjimo aikštelės statyba, naujos kelio dangos klojimas, žemės ūkio tiekimo sunkvežimių apsisukimo vietos įrengimas, būdingų tvorų remontas ir poilsio suoliukų įrengimas |
| 20 | Ispanija – Katalonija | | | | × | | | Kaimo bendruomenės susirinkimų salės atnaujinimas |
| 21 | Vokietija – Brandenburgas | | | | | × | | Oderio upės pylimų rekonstrukcija ir upės vandens tiekimas drėkinimui |
| 22 | Ispanija – Nacionalinė kaimo plėtros programa | | | | | × | | Drėkinimo bendrijos drėkinimo tinklo rekonstrukcija ir modernizavimas |
| 23 | Ispanija – Nacionalinė kaimo plėtros programa | | | | | × | | Drėkinimo bendrijos teritorijos gerinimas, vykdant integruotą projektą (drėkinimo, sausinimo, kelių ir t. t.) |
| 24 | Ispanija – Nacionalinė kaimo plėtros programa | | | | | × | | Žemės ūkio vietovės visai šalia Castellón de la Plana miesto drėkinimas |
| 25 | Ispanija – Nacionalinė kaimo plėtros programa | | | | | × | | Žemės ūkio paskirties žemės prie Sagunto miesto drėkinimas |
| 26 | Portugalija – Lisabona ir Težo slėnis | | | | | × | | Naujos drėkinimo sistemos statyba dviejų Tomar kaimo bendruomenės kaimų vietovėje |
| 27 | Portugalija – Lisabona ir Težo slėnis | | | | | × | | Naujos drėkinimo sistemos statyba 25 km nuo Lisabonos esančioje vietovėje |
| 28 | Italija – Kampanija | | | | | | × | Esamų kaimo kelių remontas, susisiekimo su aplinkiniais ūkiais gerinimas, susisiekimo tarp skirtingų komunos dalių ir su pagrindiniais keliais gerinimas |
| 29 | Italija – Kampanija | | | | | | × | Esamų kaimo kelių remontas, susisiekimo su aplinkiniais ūkiais gerinimas, susisiekimo tarp skirtingų komunos dalių ir su pagrindiniais keliais gerinimas |
| 30 | Vokietija – Žemutinė Saksonija | | | | | | × | 410 m naujo kaimo kelio tiesimas |
| 31 | Vokietija – Žemutinė Saksonija | | | | | | × | 1,4 km kaimo kelio rekonstrukcija |

Nr.

Valstybė narė ir programa

Priemonė – Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999

Trumpas projekto aprašymas

Investicijos į žemės ūkio valdas

Žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos tobulinimas

33 straipsnio priemonės

Sklypų perskirstymo

Kaimo atnaujinimas, plėtra bei kaimo paveldo saugojimas ir apsauga

Žemės ūkio vandentvarka

Su žemės ūkio plėtra susijusios Infrastruktūros plėtra ir tobulinimas

1

Italija – Emilija-Romanija

×

Žemės ūkio mašinų įsigijimas, siekiant mažinti išlaidas

2

Italija – Emilija Romanija

×

Mašinoms laikyti skirtų ūkinių pastatų statyba, siekiant mažinti išlaidas

3

Ispanija – Nacionalinė veiklos programa

×

Parama investicijoms (dotacija, palūkanų normos ir paskolos subsidija) į smulkų apie 15 karvių šeimos ūkį

4

Ispanija – Nacionalinė veiklos programa

×

Parama investicijoms (dotacija ir palūkanų normos subsidija) į palyginti didelį pieno kooperatyvą (186 karvės, pieno kvota – 1,2 milijono kg)

5

Prancūzija – Nacionalinė kaimo plėtros programa

×

Investicijos, skirtos vyno gamybos kooperatyvo kokybės kontrolei gerinti

6

Prancūzija – nacionalinė kaimo plėtros programa

×

Investicijos, skirtos gerinti ir kontroliuoti higienos sąlygas skerdykloje

7

Ispanija – Katalonija

×

Sanitarinių sąlygų gerinimas ir energijos taupymas, pertvarkant privačios įmonės gamybos procesą

8

Ispanija – Katalonija

×

Naujos gamyklos statyba ir sanitarinių sąlygų gerinimas, pertvarkant privačios įmonės gamybos procesą

9

Ispanija – Katalonija

×

Naujos gamyklos statyba ir sanitarinių sąlygų gerinimas, pertvarkant gamintojų asociacijos gamybos procesą

10

Nyderlandai – Nacionalinė kaimo plėtros programa

×

28,6 ha žemės ūkio paskirties žemės įsigijimas iš ūkininko gamtos draustinio teritorijoje

11

Nyderlandai – Nacionalinė kaimo plėtros programa

×

125,6 ha žemės, daugiausia naudojamos kaip žemės ūkio paskirties žemė, įsigijimas iš Zanstado savivaldybės gamtos draustinio teritorijoje

12

Italija – Kampanija

×

Esamo vienkiemio pastato atnaujinimas, įsipareigojant jį naudoti nakvynės ir pusryčių paslaugoms teikti

13

Italija – Kampanija

×

Komunos atviros erdvės (gatvės ir aikštės) atnaujinimas, siekiant ją naudoti kaip socialinę erdvę

14

Vokietija – Brandenburgas

×

Pilies atnaujinimas, įrengiant joje muziejų

15

Vokietija – Brandenburgas

×

31,5 m aukščio plieno bokšto, iš kurio atsiveria ežero ir apylinkių panorama, statyba

16

Vokietija – Brandenburgas

×

Dviejų tiltų atstatymas ir 1,1 km kaimo kelio rekonstrukcija

17

Vokietija – Žemutinė Saksonija

×

Seno tradicinio pastato pertvarkymas į socialinės paskirties ir susirinkimų vietą

18

Vokietija – Žemutinė Saksonija

×

Seno ūkininko gyvenamojo namo tvoros ir stogo kraigo atstatymas

19

Vokietija – Žemutinė Saksonija

×

Automobilių stovėjimo aikštelės statyba, naujos kelio dangos klojimas, žemės ūkio tiekimo sunkvežimių apsisukimo vietos įrengimas, būdingų tvorų remontas ir poilsio suoliukų įrengimas

20

Ispanija – Katalonija

×

Kaimo bendruomenės susirinkimų salės atnaujinimas

21

Vokietija – Brandenburgas

×

Oderio upės pylimų rekonstrukcija ir upės vandens tiekimas drėkinimui

22

Ispanija – Nacionalinė kaimo plėtros programa

×

Drėkinimo bendrijos drėkinimo tinklo rekonstrukcija ir modernizavimas

23

Ispanija – Nacionalinė kaimo plėtros programa

×

Drėkinimo bendrijos teritorijos gerinimas, vykdant integruotą projektą (drėkinimo, sausinimo, kelių ir t. t.)

24

Ispanija – Nacionalinė kaimo plėtros programa

×

Žemės ūkio vietovės visai šalia Castellón de la Plana miesto drėkinimas

25

Ispanija – Nacionalinė kaimo plėtros programa

×

Žemės ūkio paskirties žemės prie Sagunto miesto drėkinimas

26

Portugalija – Lisabona ir Težo slėnis

×

Naujos drėkinimo sistemos statyba dviejų Tomar kaimo bendruomenės kaimų vietovėje

27

Portugalija – Lisabona ir Težo slėnis

×

Naujos drėkinimo sistemos statyba 25 km nuo Lisabonos esančioje vietovėje

28

Italija – Kampanija

×

Esamų kaimo kelių remontas, susisiekimo su aplinkiniais ūkiais gerinimas, susisiekimo tarp skirtingų komunos dalių ir su pagrindiniais keliais gerinimas

29

Italija – Kampanija

×

Esamų kaimo kelių remontas, susisiekimo su aplinkiniais ūkiais gerinimas, susisiekimo tarp skirtingų komunos dalių ir su pagrindiniais keliais gerinimas

30

Vokietija – Žemutinė Saksonija

×

410 m naujo kaimo kelio tiesimas

31

Vokietija – Žemutinė Saksonija

×

1,4 km kaimo kelio rekonstrukcija

---

II PRIEDAS

KAIMO VIETOVIŲ APIBRĖŽTYS. AUDITO METU TAIKYTI KRITERIJAI

| 1. | Buvusio 5b tikslo vietovės
  2000 m. sausio 1 d. įsigaliojus kaimo plėtros reglamentui, panaikintas Reglamentas (EEB) Nr. 2052/88 (1). Pastarojo 1 straipsnio 5 dalyje 5b tikslas apibrėžtas taip: „skatinti kaimo vietovių plėtrą“. Toliau 11 straipsnyje nustatyta, kad pagal 5b tikslą tinkamos vietovės atrenkamos (...) visų pirma atsižvelgiant į tai, kiek jos yra kaimo vietovės, kiek gyventojų dirba žemės ūkyje, koks yra ekonominės ir žemės ūkio plėtros lygis, kiek jos yra periferinės ir jautrios žemės ūkio sektoriaus pokyčiams, ypač vykdant bendrosios žemės ūkio politikos reformą. 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu remdamasi šiais kriterijais Komisija patvirtino 83 zonas. Taigi vietovė, kuriai įtakos turėjo 5b tikslo programos, sudarė 26 % ES ploto ir 9 % jos gyventojų. |
| --- | --- |

1.

2000 m. sausio 1 d. įsigaliojus kaimo plėtros reglamentui, panaikintas Reglamentas (EEB) Nr. 2052/88 (1). Pastarojo 1 straipsnio 5 dalyje 5b tikslas apibrėžtas taip: „skatinti kaimo vietovių plėtrą“. Toliau 11 straipsnyje nustatyta, kad pagal 5b tikslą tinkamos vietovės atrenkamos (...) visų pirma atsižvelgiant į tai, kiek jos yra kaimo vietovės, kiek gyventojų dirba žemės ūkyje, koks yra ekonominės ir žemės ūkio plėtros lygis, kiek jos yra periferinės ir jautrios žemės ūkio sektoriaus pokyčiams, ypač vykdant bendrosios žemės ūkio politikos reformą. 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu remdamasi šiais kriterijais Komisija patvirtino 83 zonas. Taigi vietovė, kuriai įtakos turėjo 5b tikslo programos, sudarė 26 % ES ploto ir 9 % jos gyventojų.

| 2. | ESPON tipologija
  ESPON 1.1.2 projekto „Miesto ir kaimo ryšiai Europoje“ galutinėje ataskaitoje akcentuojamas klausimas, ar miesto ir kaimo takoskyra yra pagrįsta, kokia ji turėtų būti, kokie turėtų būti kriterijai, ir ar ja galima remtis kuriant politiką. Ataskaitoje išplėtota miesto ir kaimo ypatumais pagrįsta Europos regionų tipologija. ESPON tipologija yra grindžiama dviem pagrindiniais bruožais: miesto įtakos ir žmogaus intervencijos mastu. Miesto įtaka yra apibrėžiama pagal gyventojų tankumą ir kiekvienos NUTS III srities pagrindinio urbanistinio centro statusą. Žmogaus intervencijos mastas nustatytas pagal santykinę žemės dangos dalį atsižvelgiant į pagrindines CORINE duomenų rinkinio žemės dangos kategorijas. Pagrindinės kategorijos – tai dirbtiniai paviršiai, žemės ūkio paskirties žemė ir likusioji žemės danga. Atliekant auditą pirmoji kategorija (1 tipas „didelė miesto įtaka, didelis žmogaus intervencijos mastas“) yra laikoma miesto, 2–5 kategorijos – tarpinėmis, 6 kategorija – kaimo. |
| --- | --- |

2.

ESPON 1.1.2 projekto „Miesto ir kaimo ryšiai Europoje“ galutinėje ataskaitoje akcentuojamas klausimas, ar miesto ir kaimo takoskyra yra pagrįsta, kokia ji turėtų būti, kokie turėtų būti kriterijai, ir ar ja galima remtis kuriant politiką. Ataskaitoje išplėtota miesto ir kaimo ypatumais pagrįsta Europos regionų tipologija. ESPON tipologija yra grindžiama dviem pagrindiniais bruožais: miesto įtakos ir žmogaus intervencijos mastu. Miesto įtaka yra apibrėžiama pagal gyventojų tankumą ir kiekvienos NUTS III srities pagrindinio urbanistinio centro statusą. Žmogaus intervencijos mastas nustatytas pagal santykinę žemės dangos dalį atsižvelgiant į pagrindines CORINE duomenų rinkinio žemės dangos kategorijas. Pagrindinės kategorijos – tai dirbtiniai paviršiai, žemės ūkio paskirties žemė ir likusioji žemės danga. Atliekant auditą pirmoji kategorija (1 tipas „didelė miesto įtaka, didelis žmogaus intervencijos mastas“) yra laikoma miesto, 2–5 kategorijos – tarpinėmis, 6 kategorija – kaimo.

| 3. | Nacionalinės apibrėžtys
  Kadangi valstybės narės taiko labai įvairius kriterijus, skirtingų apibrėžtų tipologijų iš esmės negalima palyginti. Tačiau vykdydamas 1.1.2 projektą ESPON suderino nacionalines klasifikacijas, apibrėždamas tris kategorijas atsižvelgiant į šalies vidurkį. Taip buvo sukurta trijų kategorijų „kaimo“ lygio nustatymo tipologija pagal nacionalines apibrėžtis: mažai kaimo apibrėžtį atitinkanti vietovė (palyginus su šalies vidurkiu, indeksas mažesnis nei 90), vidutiniškai (indeksas tarp 90 ir 110) ir labai kaimo apibrėžtį atitinkanti vietovė (indeksas didesnis nei 110). |
| --- | --- |

3.

Kadangi valstybės narės taiko labai įvairius kriterijus, skirtingų apibrėžtų tipologijų iš esmės negalima palyginti. Tačiau vykdydamas 1.1.2 projektą ESPON suderino nacionalines klasifikacijas, apibrėždamas tris kategorijas atsižvelgiant į šalies vidurkį. Taip buvo sukurta trijų kategorijų „kaimo“ lygio nustatymo tipologija pagal nacionalines apibrėžtis: mažai kaimo apibrėžtį atitinkanti vietovė (palyginus su šalies vidurkiu, indeksas mažesnis nei 90), vidutiniškai (indeksas tarp 90 ir 110) ir labai kaimo apibrėžtį atitinkanti vietovė (indeksas didesnis nei 110).

| 4. | EBPO
  EBPO klasifikaciją sudaro trys kategorijos, pagal ją NUTS III vietovės priskiriamos miesto kategorijai, jei mažiau negu 15 % jų gyventojų gyvena LAU II vietovėse, kuriose gyventojų tankumas yra mažesnis nei 150 gyv./km2. NUTS III vietovė priklauso iš dalies kaimo kategorijai, jei 15–50 % jos gyventojų gyvena LAU II vietovėse, kuriose gyventojų tankumas yra mažesnis negu 150 gyv./km2, ir kaimo kategorijai, jei minėta gyventojų dalis yra didesnė negu 50 %. |
| --- | --- |

4.

EBPO klasifikaciją sudaro trys kategorijos, pagal ją NUTS III vietovės priskiriamos miesto kategorijai, jei mažiau negu 15 % jų gyventojų gyvena LAU II vietovėse, kuriose gyventojų tankumas yra mažesnis nei 150 gyv./km2. NUTS III vietovė priklauso iš dalies kaimo kategorijai, jei 15–50 % jos gyventojų gyvena LAU II vietovėse, kuriose gyventojų tankumas yra mažesnis negu 150 gyv./km2, ir kaimo kategorijai, jei minėta gyventojų dalis yra didesnė negu 50 %.

---

(1)  1988 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2052/88 dėl Struktūrinių fondų uždavinių (OL L 185, 1988 7 15, p. 9).

---

III PRIEDAS

TIKRINTŲ PROJEKTŲ REZULTATŲ IR POVEIKIO PAVYZDŽIAI

1 teiginys. Ne visuomet galima nustatyti padarinius

Brandenburge pagal 33 straipsnio priemonę „kaimų atnaujinimas ir plėtra bei kaimo paveldo išsaugojimas“ buvo pastatytas 31,5 m aukščio stebėjimo plieno bokštas, iš kurio atsiveria Senftenbergerio ežero ir apylinkių panorama (žr. taip pat 1 nuotrauką). Bokštas yra papildomas vietovės traukos centras, tačiau, auditorių nuomone, tai nėra būtinas projektas. Jei jis nebūtų pastatytas, lankytojų skaičius tikriausiai iš esmės būtų toks pat. Nėra įrodymų, kad šis apie 380 000 eurų kainavęs projektas efektyviai plėtoja kaimo vietovę. Parko administracija galėjo pateikti statistikos duomenis apie nakvojusių ir vienai dienai atvykusių lankytojų skaičių. Bokšto statyba neturėjo pastebimo poveikio šiems duomenims ir bet kokiu atveju bet kokią tendenciją galėjo lemti kiti veiksniai. Taigi rezultatus ir bokšto poveikį yra labai sunku nustatyti ir kiekybiškai įvertinti, taip pat dar per anksti vertinti projekto vidutinio laikotarpio ir ilgalaikį poveikį.

2 teiginys. Projektai yra efektyvesni, kai sukuriama sinergija

1 pavyzdys: Sinergija su kitomis priemonėmis ir tikslais, platesnės strategijos dalis

Nyderlanduose vykdytas projektas buvo skirtas valstybei įsigyti žemės ūkio paskirties žemę pagal 33 straipsnio sklypų perskirstymo priemonę (žr. taip pat 2 nuotrauką). Septintajame dešimtmetyje savivaldybė įsigijo sklypus statyboms, tačiau dabar vykdant šį projektą (bendrai finansuojamą ES) valstybė juos įsigijo ne urbanizavimui, bet gamtos plėtrai. Šioje vietovėje taip pat buvo įgyvendinami kiti ES bendrai finansuoti projektai. Tokiu būdu vienu metu buvo pasiekti du pagrindiniai kaimo plėtros programos tikslai: gamtos plėtra ir tvari žemės ūkio plėtra. Be to, vietovėje, kurioje buvo vykdomas projektas, buvo vandens rekreacijos galimybių, tarp įsigytų sklypų ir Zanstado miesto buvo tiesiamas ES bendrai finansuojamas dviračių takas. Kartu projektas atitiko platesnę nacionalinio bei provincijos planų ir detaliųjų planų strategiją. Tai yra ypač svarbu gamtai, pvz., rūšių apsaugai, kuriai reikia didesnės už pavienį projektą intervencinės priemonės.

2 pavyzdys: Sinergija su kitais projektais ir platesnės strategijos dalis

Pagal 33 straipsnio priemonę „kaimų atnaujinimas ir plėtra bei kaimo paveldo išsaugojimas“ buvo rekonstruotas Kirchwahlingen kaimo centras (Vokietija) (žr. taip pat 3 nuotrauką). Buvo įrengta automobilių stovėjimo aikštelė bažnyčios ir kitiems lankytojams, paklota nauja kelio danga, kad geriau nutekėtų ir kelio neapsemtų lietaus vanduo, įrengta žemės ūkio tiekimo sunkvežimių apsisukimo vieta, suremontuotos būdingos tvoros, įrengti poilsio suoliukai. Tai padarius padidėjo kaimo vertė, jis atsivėrė kultūriniams renginiams ir turizmui, tai netgi paskatino į jį grįžti gyventojus. Įtraukus šį projektą į platesnį kaimo atnaujinimo planą buvo užtikrinta, kad įvairūs vietos gyventojai prisidėtų prie planavimo, įskaitant prioritetų nustatymą, ir kad būtų atrinkti remtiniausi minėto kaimo projektai. Projektą papildė du kiti glaudžiai susiję viešieji ir vienas privatus projektas, kurie taip pat buvo numatyti kaimo atnaujinimo plane. Be to, projektas buvo platesnės trijų jungtinių vietos bendruomenių (Samtgemeinde) 15 (iš viso) kaimų atnaujinimo planų koncepcijos dalis. Šis kaimas – tai kaimo vietovė, turinti gyventojų mažėjimo problemą ir gana neišplėtotą infrastruktūrą. Kaimas buvo beprarandąs savo veidą. Tai sustiprino šio projekto poveikį.

3 teiginys. Vieta ne kaimo vietovėse

Į vieną iš tikrintų drėkinimo priemonės projektų Ispanijoje iš viso investuota 9,9 milijono eurų, EŽŪOGF bendrai finansavo 2,4 milijono eurų. Projektas skirtas žemės ūkio teritorijos netoli Castellón de la Plana miesto drėkinimui. Žemės ūkio teritorijoje ir aplink ją nėra mažų kaimų, ūkininkai, kuriems projektas davė naudos, gyvena Castellón mieste.

Drėkinamą žemės ūkio teritoriją kerta apie 5 km greitkelio, jungiančio Castellón miestą su uostu, atkarpa. Teritorija tarp žemės ūkio teritorijos ir Viduržemio jūros daugiausia yra urbanizuota. Castellón de la Plana mieste gyvena apie 147 000 gyventojų, jų tankumas – 1 346 gyv./km2. Vietovė yra derlinga, todėl miestas yra vienas iš Ispanijos citrusinių vaisių gamybos centrų. Tai svarbus komercijos centras, kurio pagrindinė veikla – stambi naftos chemijos pramonė, keraminių plytelių gamyba ir žvejyba.

Castellón de la Plana – vienas iš 29 Ispanijos miestų, pasinaudojusių ES bendrai finansuojama URBAN I Bendrijos iniciatyva. URBAN Bendrijos iniciatyva – tai ES sanglaudos politikos priemonė, skirta krizės apimtų miesto vietovių ir rajonų atkūrimui.

Vykdant projektą numatoma modernizuoti 895 ha ploto drėkinimo tinklą, pakeičiant esamus betoninius akvedukus požeminių vamzdynų ir siurblių sistema (žr. taip pat 4 nuotrauką). Pagrindiniai rezultatai – daug mažesnis sunaudojamo vandens kiekis, našesnis žemės ūkis šioje teritorijoje, didesnis produkcijos kiekis bei geresnė jos kokybė, kartu išsaugomas esamas ne visos darbo dienos žemės ūkis („consolidar la agricultura a tiempo parcial“).

Šio projekto rezultatai padeda didinti žemės ūkio konkurencingumą ir gerinti aplinką (vandens taupymas). Tačiau jie yra įgyvendinami vietovėje, kuri keliais požiūriais yra tarp konkurencingiausių ir geriausioje vietoje esančių 1 tikslo Ispanijos vietovių. Castellón de la Plana miestas ir gretimos žemės ūkio vietovės neturi kaimo vietovėms būdingų problemų (gyventojų mažėjimas, didelis užimtumas žemės ūkyje ir t. t.). Remiantis objektyviais kriterijais, šios vietovės negali būti laikomos kaimo vietovėmis. Tokių projektų finansavimas nepadeda kaimo vietovių pertvarkymui bei plėtrai ir jų neskatina.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

| II. | Tai, ar sėkmingai įgyvendinamos investicinės priemonės, nereikėtų vertinti tiktai pagal jų poveikį kaimo vietovių problemų sprendimui. Kaimo plėtra susijusi su teritorine sanglauda, tačiau ji apima ir kitus tikslus – didinti žemės ūkio ir miškininkystės sektorių konkurencingumą, gerinti aplinkos ir kraštovaizdžio būklę bei kaimo ekonomiką platesne prasme – tiek Bendrijos, tiek nacionaliniu ar regionų lygmeniu (žr. atsakymą į 6–13 dalis).
  Todėl norint tinkamai spręsti kaimo vietovių problemas būtina imtis kelių priemonių. |
| --- | --- |

II.

Tai, ar sėkmingai įgyvendinamos investicinės priemonės, nereikėtų vertinti tiktai pagal jų poveikį kaimo vietovių problemų sprendimui. Kaimo plėtra susijusi su teritorine sanglauda, tačiau ji apima ir kitus tikslus – didinti žemės ūkio ir miškininkystės sektorių konkurencingumą, gerinti aplinkos ir kraštovaizdžio būklę bei kaimo ekonomiką platesne prasme – tiek Bendrijos, tiek nacionaliniu ar regionų lygmeniu (žr. atsakymą į 6–13 dalis).

Todėl norint tinkamai spręsti kaimo vietovių problemas būtina imtis kelių priemonių.

| III. | Visos audituotos priemonės, nustatytos atitinkamuose Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 I, VII ir IX skyriuose, siejamos su konkrečiais tikslais. Kitu programavimo laikotarpiu Komisija yra numačiusi taikyti strategiškesnį metodą pagal Bendrijos strategines gaires, leidžiančias valstybėms narėms tiksliau orientuoti savo kaimo plėtros strategijas į tinkamus tikslus, kuriuos lemia konkretūs poreikiai.
  Kaimo plėtros politikai būdinga tai, kad joje ypač daug dėmesio skiriama žemės ūkio sektoriui. Ši politika iš struktūrinėms ūkių sektoriaus problemoms skirtos politikos virto politika, skirta daugialypiam ūkininkavimo vaidmeniui visuomenėje ir platesniame kaimo kontekste kylančiais iššūkiais. Tiek sektorių, tiek teritoriniai aspektai yra integruoti į šią politiką, laikomą antruoju BŽŪP ramsčiu (žr. atsakymą į 16–28 dalis). |
| --- | --- |

III.

Visos audituotos priemonės, nustatytos atitinkamuose Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 I, VII ir IX skyriuose, siejamos su konkrečiais tikslais. Kitu programavimo laikotarpiu Komisija yra numačiusi taikyti strategiškesnį metodą pagal Bendrijos strategines gaires, leidžiančias valstybėms narėms tiksliau orientuoti savo kaimo plėtros strategijas į tinkamus tikslus, kuriuos lemia konkretūs poreikiai.

Kaimo plėtros politikai būdinga tai, kad joje ypač daug dėmesio skiriama žemės ūkio sektoriui. Ši politika iš struktūrinėms ūkių sektoriaus problemoms skirtos politikos virto politika, skirta daugialypiam ūkininkavimo vaidmeniui visuomenėje ir platesniame kaimo kontekste kylančiais iššūkiais. Tiek sektorių, tiek teritoriniai aspektai yra integruoti į šią politiką, laikomą antruoju BŽŪP ramsčiu (žr. atsakymą į 16–28 dalis).

| IV. | Kaimo plėtra – tai horizontali politika, taikoma visoms Europos vietovėms. Pagal subsidiarumo principą už paramos gavėjų ir remtinų plotų nustatymą bei tinkamos strategijos parengimą yra atsakingos valstybės narės (žr. atsakymą į 29–34 dalis).
  Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 kitu programavimo laikotarpiu numatyta skirti daugiau dėmesio mažesnėms įmonėms, perdirbančioms žemės ūkio produktus ir jais prekiaujančioms (ir mikroįmonėms, vykdančioms su miškininkystės produktais susijusią veiklą pagal 1 kryptį bei verslo plėtrą pagal 3 kryptį). Taip siekiama, inter alia, kuo labiau sumažinti papildomą naštą (jei ji gali atsirasti, ir kaip tik tose srityse, kuriose ji gali atsirasti) (žr. atsakymą į 35–39 dalis). |
| --- | --- |

IV.

Kaimo plėtra – tai horizontali politika, taikoma visoms Europos vietovėms. Pagal subsidiarumo principą už paramos gavėjų ir remtinų plotų nustatymą bei tinkamos strategijos parengimą yra atsakingos valstybės narės (žr. atsakymą į 29–34 dalis).

Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 kitu programavimo laikotarpiu numatyta skirti daugiau dėmesio mažesnėms įmonėms, perdirbančioms žemės ūkio produktus ir jais prekiaujančioms (ir mikroįmonėms, vykdančioms su miškininkystės produktais susijusią veiklą pagal 1 kryptį bei verslo plėtrą pagal 3 kryptį). Taip siekiama, inter alia, kuo labiau sumažinti papildomą naštą (jei ji gali atsirasti, ir kaip tik tose srityse, kuriose ji gali atsirasti) (žr. atsakymą į 35–39 dalis).

| V. | Už remtinų plotų apibrėžimą ir nustatymą, už įvairių priemonių įgyvendinimo vietos nustatymą atsakingos valstybės narės ir (arba) regionai. Tai daroma remiantis problemų analize, tikslais ir nacionalinėse ar regionų programose nustatyta strategija. Tai esminė sudedamoji subsidiarumo dalis. Be to, veiksmingo investicinių priemonių pritaikymo negalima sieti vien tik su kaimiškuoju vietovės, kuriai skiriama parama, pobūdžiu (žr. atsakymą į 40–46 dalis). |
| --- | --- |

V.

Už remtinų plotų apibrėžimą ir nustatymą, už įvairių priemonių įgyvendinimo vietos nustatymą atsakingos valstybės narės ir (arba) regionai. Tai daroma remiantis problemų analize, tikslais ir nacionalinėse ar regionų programose nustatyta strategija. Tai esminė sudedamoji subsidiarumo dalis. Be to, veiksmingo investicinių priemonių pritaikymo negalima sieti vien tik su kaimiškuoju vietovės, kuriai skiriama parama, pobūdžiu (žr. atsakymą į 40–46 dalis).

| VI. | Komisija, pripažinusi, kad integruotas teritorinis metodas yra svarbi kaimo plėtros politikos įgyvendinimo priemonė, naujame Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 rekomendavo ja pasinaudoti skatinant integruotus projektus, kuriuose būtų derinamos kelios priemones, ir įtraukiant Bendrijos iniciatyvą „Leader“ į bendrąją kaimo plėtros politiką (žr. atsakymą į 48–51 dalis).
  Jau šiuo programavimo laikotarpiu Komisija ėmėsi ryžtingų priemonių valstybių narių stebėsenos duomenų kiekybiniams ir kokybiniams trūkumams pašalinti. Stebėseną sustiprins bendra stebėsenos ir vertinimo sistema (BSVS), kurią numatyta pradėti taikyti kitu programavimo laikotarpiu, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis (žr. atsakymą į 55–63 dalis). |
| --- | --- |

VI.

Komisija, pripažinusi, kad integruotas teritorinis metodas yra svarbi kaimo plėtros politikos įgyvendinimo priemonė, naujame Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 rekomendavo ja pasinaudoti skatinant integruotus projektus, kuriuose būtų derinamos kelios priemones, ir įtraukiant Bendrijos iniciatyvą „Leader“ į bendrąją kaimo plėtros politiką (žr. atsakymą į 48–51 dalis).

Jau šiuo programavimo laikotarpiu Komisija ėmėsi ryžtingų priemonių valstybių narių stebėsenos duomenų kiekybiniams ir kokybiniams trūkumams pašalinti. Stebėseną sustiprins bendra stebėsenos ir vertinimo sistema (BSVS), kurią numatyta pradėti taikyti kitu programavimo laikotarpiu, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis (žr. atsakymą į 55–63 dalis).

| VII. | 2007–2013 m. laikotarpiu parama bus tikslingesnė, nes bus pradėta taikyti BSVS, glaudžiai susijusi su nacionalinėmis strategijomis.
  Be to, kitam programavimo laikotarpiui skirtame Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 pritaikytas strategiškesnis požiūris į kaimo plėtrą. Jame apibrėžti trys pagrindiniai tikslai (gerinti žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumą, gerinti aplinką ir kraštovaizdį, gerinti gyvenimo kokybę ir skatinti kaimo ekonomikos įvairinimą), kurie atitinkamai skirstomi į konkrečius su skirtingomis priemonėmis susijusius tarpinius tikslus. |
| --- | --- |

VII.

2007–2013 m. laikotarpiu parama bus tikslingesnė, nes bus pradėta taikyti BSVS, glaudžiai susijusi su nacionalinėmis strategijomis.

Be to, kitam programavimo laikotarpiui skirtame Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 pritaikytas strategiškesnis požiūris į kaimo plėtrą. Jame apibrėžti trys pagrindiniai tikslai (gerinti žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumą, gerinti aplinką ir kraštovaizdį, gerinti gyvenimo kokybę ir skatinti kaimo ekonomikos įvairinimą), kurie atitinkamai skirstomi į konkrečius su skirtingomis priemonėmis susijusius tarpinius tikslus.

| 6–13. | Komisija pritaria šiose ataskaitoje Audito Rūmų pateiktoms pastaboms ir išvadoms. Daugelis jų yra svarbios atsižvelgiant į kito programavimo laikotarpio (2007–2013 m.) teisinės sistemos įgyvendinimą.
  Kaimo plėtros politiką sudaro devynios įvairaus pobūdžio priemonių grupės. Siekiant spręsti kaimo vietovių problemas reikia atsižvelgti į visas priemonių grupes – taip būtų įgyvendinami platesnio masto kaimo plėtros tikslai.
  Trijose kaimo plėtros investicinių priemonių grupėse apibrėžti tikslai skirti konkretesniems dalykams: gamybos sąnaudų mažinimui, gamybos ir kokybės gerinimui, ūkio veiklos įvairinimo skatinimui ir t. t. Šie uždaviniai integruoti į platesnį kaimo plėtros metodą, kuriuo siekiama gerinti žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumą, gerinti aplinką ir kraštovaizdį, gerinti kaimo ekonomiką platesne prasme (dar žr. atsakymus į 19–27 dalis). |
| --- | --- |

6–13.

Komisija pritaria šiose ataskaitoje Audito Rūmų pateiktoms pastaboms ir išvadoms. Daugelis jų yra svarbios atsižvelgiant į kito programavimo laikotarpio (2007–2013 m.) teisinės sistemos įgyvendinimą.

Kaimo plėtros politiką sudaro devynios įvairaus pobūdžio priemonių grupės. Siekiant spręsti kaimo vietovių problemas reikia atsižvelgti į visas priemonių grupes – taip būtų įgyvendinami platesnio masto kaimo plėtros tikslai.

Trijose kaimo plėtros investicinių priemonių grupėse apibrėžti tikslai skirti konkretesniems dalykams: gamybos sąnaudų mažinimui, gamybos ir kokybės gerinimui, ūkio veiklos įvairinimo skatinimui ir t. t. Šie uždaviniai integruoti į platesnį kaimo plėtros metodą, kuriuo siekiama gerinti žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumą, gerinti aplinką ir kraštovaizdį, gerinti kaimo ekonomiką platesne prasme (dar žr. atsakymus į 19–27 dalis).

1 pastabaLanksti kaimo plėtros (toliau – KP) politikos sandara leidžia valstybėms narėms ir (arba) regionams apibrėžti tikslus ir strategijas, pritaikytas prie jų konkrečios padėties. Kaimo plėtros planuose (toliau – KPP) pateikiama informacija apie programavimo laikotarpiui apibrėžtus tikslus ir apibūdinamos priemonės šiems tikslams pasiekti.

| 16. | Tarybos reglamente (EB) Nr. 1257/1999, skirtame šiam programavimo laikotarpiui (2000–2006 m.), pirmą kartą pavyko suderinti kelias buvusias priemones į vieną bendrą teisinę sistemą, kuri iš politikos, sprendžiančios ūkininkavimo sektoriaus struktūrines problemas, virto politika, skirta daugialypiams ūkininkavimo vaidmenims visuomenėje.
  Šis metodas, kuriuo siekiama didesnės atskirų priemonių darnos, dabar toliau plėtojamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1698/2005, skirtu kitam programavimo laikotarpiui (2007–2013 m.) Juo tobulinama vidaus struktūra, aiškiai apibrėžiant tris pagrindinius politikos tikslus, kurie yra atskirų priemonių lygmeniu suskirstyti į konkrečius tikslus (žr. atsakymą į 27 dalį). |
| --- | --- |

16.

Tarybos reglamente (EB) Nr. 1257/1999, skirtame šiam programavimo laikotarpiui (2000–2006 m.), pirmą kartą pavyko suderinti kelias buvusias priemones į vieną bendrą teisinę sistemą, kuri iš politikos, sprendžiančios ūkininkavimo sektoriaus struktūrines problemas, virto politika, skirta daugialypiams ūkininkavimo vaidmenims visuomenėje.

Šis metodas, kuriuo siekiama didesnės atskirų priemonių darnos, dabar toliau plėtojamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1698/2005, skirtu kitam programavimo laikotarpiui (2007–2013 m.) Juo tobulinama vidaus struktūra, aiškiai apibrėžiant tris pagrindinius politikos tikslus, kurie yra atskirų priemonių lygmeniu suskirstyti į konkrečius tikslus (žr. atsakymą į 27 dalį).

| 17. | Investicinių priemonių lankstumas netrukdo valstybėms narėms rengti darnias plėtros strategijas: reglamente siūloma įvairių plataus spektro priemonių, todėl valstybės narės gali pasirinkti jų padėčiai ir poreikiams tinkamesnes priemones. |
| --- | --- |

17.

Investicinių priemonių lankstumas netrukdo valstybėms narėms rengti darnias plėtros strategijas: reglamente siūloma įvairių plataus spektro priemonių, todėl valstybės narės gali pasirinkti jų padėčiai ir poreikiams tinkamesnes priemones.

| 18. | Remdamosi problemų analize valstybės narės ir (arba) regionai savo KPP apibrėžia tikslus ir strategiją, kurių siekti gali padėti įvairios priemonės. Todėl kartais programavimo laikotarpio pradžioje būna sunku iš anksto apibrėžti išteklių paskirstymą regionų lygmeniu tam tikriems tarpiniams tikslams.
  Remiantis Tarybos nustatyta kito laikotarpio (2007–2013 m.) sistema pradėtas taikyti strategiškesnis metodas (po to, kai 2006 m. vasario mėn. Taryba priėmė Bendrijos strategines gaires (BSG) (1)).
  Valstybės narės rengia savo nacionalinę kaimo plėtros strategiją remdamosi šešiomis Bendrijos gairėmis, kurios padės:






  — | nustatyti vietoves, kuriose ES parama kaimo plėtrai yra vertingiausia ES lygmeniu, |
| --- | --- | --- |

18.

Remdamosi problemų analize valstybės narės ir (arba) regionai savo KPP apibrėžia tikslus ir strategiją, kurių siekti gali padėti įvairios priemonės. Todėl kartais programavimo laikotarpio pradžioje būna sunku iš anksto apibrėžti išteklių paskirstymą regionų lygmeniu tam tikriems tarpiniams tikslams.

Remiantis Tarybos nustatyta kito laikotarpio (2007–2013 m.) sistema pradėtas taikyti strategiškesnis metodas (po to, kai 2006 m. vasario mėn. Taryba priėmė Bendrijos strategines gaires (BSG) (1)).

Valstybės narės rengia savo nacionalinę kaimo plėtros strategiją remdamosi šešiomis Bendrijos gairėmis, kurios padės:

—

nustatyti vietoves, kuriose ES parama kaimo plėtrai yra vertingiausia ES lygmeniu,

| — | susieti su pagrindiniais ES prioritetais (nustatytais Lisabonoje ir Geteborge), |
| --- | --- |

—

susieti su pagrindiniais ES prioritetais (nustatytais Lisabonoje ir Geteborge),

| — | užtikrinti, kad konkrečioje teritorijoje ir konkrečioje veiklos srityje struktūrinių, užimtumo ir kaimo plėtros politikos sričių finansuojami veiksmai papildytų vienas kitą ir derėtų, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad konkrečioje teritorijoje ir konkrečioje veiklos srityje struktūrinių, užimtumo ir kaimo plėtros politikos sričių finansuojami veiksmai papildytų vienas kitą ir derėtų,

| — | prisidėti prie naujos į rinką orientuotos BŽŪP įgyvendinimo ir būtino tolesnio restruktūrizavimo senosiose ir naujosiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

prisidėti prie naujos į rinką orientuotos BŽŪP įgyvendinimo ir būtino tolesnio restruktūrizavimo senosiose ir naujosiose valstybėse narėse.

1 teksto langelis – Ispanija

Tikslai, kuriuos šia programa siekiama įgyvendinti, yra pagrįsti atitinkamo kaimo plėtros plano ex ante vertinimo rezultatai. Jei viena programa skirta keliems regionams (tokia yra Ispanijos programa struktūroms tobulinti, tai parodyta 1 teksto langelyje), bendrojo tikslo galima siekti įvairiai – tai priklauso nuo ūkio struktūros ir siūlomų priemonių darnos.

1 teksto langelis – Portugalija

Du Audito Rūmų paminėti pavyzdžiai susiję su pajamų didinimo ir gyvenimo, darbo bei gamybos sąlygų gerinimo tikslais. Iš esmės naujų investicijų nereikėtų daryti ne todėl, kad pasiektas tam tikras konkurencingumo lygis.

Portugalijos pavyzdyje nurodyta „Vandens išteklių ūkio tvarkybos ir perskirstymo“ priemonė (33 straipsnio dviejų įtraukų derinys) yra tiktai viena iš kelių priemonių bendrajam tikslui – „Kurti modernų ir konkurencingą žemės ūkį“ – pasiekti. Drėkinimo ir perskirstymo aspektai yra glaudžiai susiję. Vietovėse, kuriose ūkiai suskirstyti į labai daug sklypų, patartina pradėti nuo perskirstymo ir paskui kurti drėkinimo tinklus, kai ūkių struktūra bus geresnė ir stabili. Kitose Portugalijos dalyse, kuriose ūkių struktūra geresnė, vandens ūkio tvarkyba yra pagrindinis plėtros veiksnys. Ne visada racionalu programavimo laikotarpio pradžioje skirti lėšas smulkesniems tikslams, todėl dvi įtraukos buvo suderintos ir programoje virto viena bendra priemone. Kalbant apie ryšį su vienu dideliu projektu svarbiausia apsvarstyti, ar projektu padedama siekti programos tikslų.

Be to, viena priemonė gali padėti siekti kelių tarpinių programos tikslų. Visi tie tikslai susiję su bendruoju tikslu – kurti modernų ir konkurencingą žemės ūkį. Tačiau kitą laikotarpį valstybės narės turės nustatyti atskirą nacionalinę strategiją, kurioje būtų apibrėžti prioritetai, o paskui paversti ją kaimo plėtros programomis.

1 teksto langelis – Nyderlandai

Nyderlanduose perskirstymo priemonė susijusi su skirtingais tikslais. Žemė perkama savanoriškai. Ūkininkams siūloma galimybė perkelti ūkį į kitą vietą, kurioje yra daugiau tvarios plėtros galimybių. Taikant šį integruotą metodą pasiekiami ir gamtos apsaugos, ir žemės ūkio plėtros tikslai.

Kadangi prioritetai ir (arba) tikslai bei su jais susijęs lėšų paskirstymas per programavimo laikotarpį kinta (pavyzdžiui, pagal tai, kaip ūkininkai įsisavina priemones), kad priemonę būtų galima sėkmingai įgyvendinti, kartais ją reikia perorientuoti.

2 pastabaDarbotvarkėje 2000 nustatyta, kad kaimo plėtra yra antrasis BŽŪP ramstis. Dauguma kaimo plėtros priemonių jau savaime skirtos žemės ūkiui ir ūkininkams, dėl to žemės ūkio sektoriui išleidžiama didelė lėšų dalis, tačiau į kaimo plėtrą įtraukti ir teritoriniai elementai, pavyzdžiui, didesni bendro finansavimo lygiai investicijoms į ne tokias palankias ūkininkauti vietoves sanglaudos regionuose.

| 20. | Lanksti KP politikos sandara kartu su decentralizuotais metodais suteikia valstybėms narėms galimybę įtraukti į savo kaimo plėtros programas teritorinį metodą. Reglamente (EB) Nr. 1257/1999 sakoma, kad kaimo plėtros politika turėtų būti kuo labiau decentralizuota, turi būti pabrėžiamas dalyvavimas ir metodas „iš apačios į viršų“ (2). Įvairias politikos sritis, taikomas tam tikroje teritorijoje regiono ir (arba) vietos lygmeniu, integruoja valstybės narės. Be to, kaimo plėtros programoms (KPP) būtina informacija apie tai, ar paramą papildo kitos Bendrijos priemonės, pavyzdžiui, sanglaudos politika. |
| --- | --- |

20.

Lanksti KP politikos sandara kartu su decentralizuotais metodais suteikia valstybėms narėms galimybę įtraukti į savo kaimo plėtros programas teritorinį metodą. Reglamente (EB) Nr. 1257/1999 sakoma, kad kaimo plėtros politika turėtų būti kuo labiau decentralizuota, turi būti pabrėžiamas dalyvavimas ir metodas „iš apačios į viršų“ (2). Įvairias politikos sritis, taikomas tam tikroje teritorijoje regiono ir (arba) vietos lygmeniu, integruoja valstybės narės. Be to, kaimo plėtros programoms (KPP) būtina informacija apie tai, ar paramą papildo kitos Bendrijos priemonės, pavyzdžiui, sanglaudos politika.

| 21. | Komisijos ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitos parengtos atsižvelgiant į tai, kad visos struktūrinės politikos kryptis turi būti nustatytos taip, kad padėtų stiprinti teritorinę kaimo vietovių sanglaudą. Todėl jas reikia vertinti kaip visumą – kartu su kaimo plėtros politika, kuri yra antrasis BŽŪP ramstis ir aiškiai prisideda prie jos įgyvendinimo (taip pat žr. atsakymą į 24 dalį). |
| --- | --- |

21.

Komisijos ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitos parengtos atsižvelgiant į tai, kad visos struktūrinės politikos kryptis turi būti nustatytos taip, kad padėtų stiprinti teritorinę kaimo vietovių sanglaudą. Todėl jas reikia vertinti kaip visumą – kartu su kaimo plėtros politika, kuri yra antrasis BŽŪP ramstis ir aiškiai prisideda prie jos įgyvendinimo (taip pat žr. atsakymą į 24 dalį).

| 22. | Dvi Audito Rūmų paminėtas Europos konferencijas, skirtas kaimo plėtrai, reikėtų vertinti atsižvelgiant į naujo laikmečio aplinkybes, nes prireikė nuodugnesnės KP politikos, kuri būtų ne tik skirta žemės ūkio restruktūrizavimui, bet ir spręstų aplinkos problemas bei tenkintų didesnius kaimo vietovių poreikius. Tie aspektai atspindėti šiame programavimo laikotarpyje ir Reglamentu (EB) Nr. 1698/2005 sustiprinti kitame laikotarpyje. |
| --- | --- |

22.

Dvi Audito Rūmų paminėtas Europos konferencijas, skirtas kaimo plėtrai, reikėtų vertinti atsižvelgiant į naujo laikmečio aplinkybes, nes prireikė nuodugnesnės KP politikos, kuri būtų ne tik skirta žemės ūkio restruktūrizavimui, bet ir spręstų aplinkos problemas bei tenkintų didesnius kaimo vietovių poreikius. Tie aspektai atspindėti šiame programavimo laikotarpyje ir Reglamentu (EB) Nr. 1698/2005 sustiprinti kitame laikotarpyje.

| 24. | Darbotvarkėje 2000 nustatyta, kad kaimo plėtra yra antrasis BŽŪP ramstis. Ji skirta daugialypiams iššūkiams, atsirandantiems žemės ūkiui kaip pagrindinei žemės naudojimo sričiai. Todėl politika savaime labai susijusi su žemės ūkio sektoriumi, tačiau ji skatina atsižvelgti ir į teritorijų skirtumus. Be to, 2000–2006 m. laikotarpiui kaimo plėtrai priskirti keli teritoriniai veiksniai, pavyzdžiui, įgyvendinant priemonę, skirtą ne tokioms palankioms ūkininkauti vietovėms, ir taikant didesnį bendrojo finansavimo lygį investicijoms į ne tokias palankias ūkininkauti vietoves ir sanglaudos regionuose. Už tolesnį teritorijų diferencijavimą programų lygmeniu atsakingos valstybės narės. |
| --- | --- |

24.

Darbotvarkėje 2000 nustatyta, kad kaimo plėtra yra antrasis BŽŪP ramstis. Ji skirta daugialypiams iššūkiams, atsirandantiems žemės ūkiui kaip pagrindinei žemės naudojimo sričiai. Todėl politika savaime labai susijusi su žemės ūkio sektoriumi, tačiau ji skatina atsižvelgti ir į teritorijų skirtumus. Be to, 2000–2006 m. laikotarpiui kaimo plėtrai priskirti keli teritoriniai veiksniai, pavyzdžiui, įgyvendinant priemonę, skirtą ne tokioms palankioms ūkininkauti vietovėms, ir taikant didesnį bendrojo finansavimo lygį investicijoms į ne tokias palankias ūkininkauti vietoves ir sanglaudos regionuose. Už tolesnį teritorijų diferencijavimą programų lygmeniu atsakingos valstybės narės.

| 25–26. | Dauguma kaimo plėtros priemonių savaime skirtos žemės ūkiui ir ūkininkams, dėl to žemės ūkiui išleidžiama daug lėšų. Kadangi žemės ūkis tebėra pagrindinė žemės ūkio paskirties žemės naudojimo sritis ir vis dar turi svarbų vaidmenį kaimo vietovių ekonomikoje, parama žemės ūkio sektoriui gali labai padėti kaimo vietovių plėtrai. Kaimo plėtros politika labai svarbi skatinant tvarius ūkininkavimo metodus ir saugant kaimo aplinką bei kraštovaizdį. Be to, kaip rodo Kampanijos regiono pavyzdys, daugiausia į sektorius orientuota politika nereiškia, kad teritorijos nediferencijuojamos.
  Tarybos reglamente nustatyta, kad kitu programavimo laikotarpiu nebus reikalaujama finansuoti ne mažiau kaip 10 % viso ES įnašo, kalbant apie priemones, susijusias su gyvenimo kokybe ir kaimo ekonomikos įvairinimu ne žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuose. |
| --- | --- |

25–26.

Dauguma kaimo plėtros priemonių savaime skirtos žemės ūkiui ir ūkininkams, dėl to žemės ūkiui išleidžiama daug lėšų. Kadangi žemės ūkis tebėra pagrindinė žemės ūkio paskirties žemės naudojimo sritis ir vis dar turi svarbų vaidmenį kaimo vietovių ekonomikoje, parama žemės ūkio sektoriui gali labai padėti kaimo vietovių plėtrai. Kaimo plėtros politika labai svarbi skatinant tvarius ūkininkavimo metodus ir saugant kaimo aplinką bei kraštovaizdį. Be to, kaip rodo Kampanijos regiono pavyzdys, daugiausia į sektorius orientuota politika nereiškia, kad teritorijos nediferencijuojamos.

Tarybos reglamente nustatyta, kad kitu programavimo laikotarpiu nebus reikalaujama finansuoti ne mažiau kaip 10 % viso ES įnašo, kalbant apie priemones, susijusias su gyvenimo kokybe ir kaimo ekonomikos įvairinimu ne žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuose.

| 27. | Remiantis Tarybos nustatyta sistema, KP ateityje taip pat turėtų paremti ir papildyti antrojo ramsčio – BŽŪP – rinkos ir pajamų paramos politikos sritys, atsižvelgiant į bendruosius ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus.
  Todėl KP politika 2007–2013 m. bus koncentruota į tris sritis pagal Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 nustatytas priemonių kryptis: 1 kryptis – „žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas“; 2 kryptis – „aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimas“; 3 kryptis – „gyvenimo kokybės kaimo vietovėse didinimas ir kaimo ekonomikos įvairinimas“. 4 kryptis – „Leader“ – teikia galimybes vietoje taikyti kaimo plėtros metodus „iš apačios į viršų“.
  Tačiau norėdamos labiau pabrėžti teritorinius veiksnius, valstybės narės, rengdamos savo KPP, turi įvertinti kaimo vietovių nustatymą ar jų svarbą. |
| --- | --- |

27.

Remiantis Tarybos nustatyta sistema, KP ateityje taip pat turėtų paremti ir papildyti antrojo ramsčio – BŽŪP – rinkos ir pajamų paramos politikos sritys, atsižvelgiant į bendruosius ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus.

Todėl KP politika 2007–2013 m. bus koncentruota į tris sritis pagal Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 nustatytas priemonių kryptis: 1 kryptis – „žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas“; 2 kryptis – „aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimas“; 3 kryptis – „gyvenimo kokybės kaimo vietovėse didinimas ir kaimo ekonomikos įvairinimas“. 4 kryptis – „Leader“ – teikia galimybes vietoje taikyti kaimo plėtros metodus „iš apačios į viršų“.

Tačiau norėdamos labiau pabrėžti teritorinius veiksnius, valstybės narės, rengdamos savo KPP, turi įvertinti kaimo vietovių nustatymą ar jų svarbą.

| 28. | Kaip trumpai apibūdinta 24–26 dalyse, taikant kai kurias su sektoriais susijusias priemones, jau šiuo, 2000–2006 m. laikotarpiu, įgyvendinama tolesnė teritorijų diferenciacija.
  Kitu programavimo laikotarpiu į programą įtraukti keli teritoriniai elementai, pavyzdžiui, ne tokioms ūkininkauti palankioms vietovėms taikomos priemonės įgyvendinimas ir bendro finansavimo lygių diferencijavimas pagal vietovės rūšį (didesni bendrojo finansavimo lygiai tam tikrose MŪPV vietovėse, pavyzdžiui, konvergencijos regionuose, atokiausiuose regionuose, mažesnėse Egėjo jūros salose įgyvendinamoms priemonėms). Šį metodą padės taikyti ir Bendrijos iniciatyva „Leader“, įtraukta į tris pagrindines kryptis.
  Iš tiesų, Taryba sumažino mažiausius Bendrijos įnašus programoms pagal 1 ir 3 kryptis iki 10 %. Tokio sumažinimo pageidavo valstybės narės, nes tada jos galėtų lanksčiau pritaikyti programavimą savo konkretiems poreikiams. Tačiau nurodyti lygiai yra mažiausi ir suteikia valstybėms narėms galimybę taikyti didesnius lygius. Sumažintą procentinę dalį įnašams pagal „Leader“ kryptį naujosiose valstybėse narėse reikėtų laikyti „palaipsninio įvedimo“ laikotarpiu, skirtu įgyti patirties gana ilgu šių priemonių įgyvendinimo procesu. |
| --- | --- |

28.

Kaip trumpai apibūdinta 24–26 dalyse, taikant kai kurias su sektoriais susijusias priemones, jau šiuo, 2000–2006 m. laikotarpiu, įgyvendinama tolesnė teritorijų diferenciacija.

Kitu programavimo laikotarpiu į programą įtraukti keli teritoriniai elementai, pavyzdžiui, ne tokioms ūkininkauti palankioms vietovėms taikomos priemonės įgyvendinimas ir bendro finansavimo lygių diferencijavimas pagal vietovės rūšį (didesni bendrojo finansavimo lygiai tam tikrose MŪPV vietovėse, pavyzdžiui, konvergencijos regionuose, atokiausiuose regionuose, mažesnėse Egėjo jūros salose įgyvendinamoms priemonėms). Šį metodą padės taikyti ir Bendrijos iniciatyva „Leader“, įtraukta į tris pagrindines kryptis.

Iš tiesų, Taryba sumažino mažiausius Bendrijos įnašus programoms pagal 1 ir 3 kryptis iki 10 %. Tokio sumažinimo pageidavo valstybės narės, nes tada jos galėtų lanksčiau pritaikyti programavimą savo konkretiems poreikiams. Tačiau nurodyti lygiai yra mažiausi ir suteikia valstybėms narėms galimybę taikyti didesnius lygius. Sumažintą procentinę dalį įnašams pagal „Leader“ kryptį naujosiose valstybėse narėse reikėtų laikyti „palaipsninio įvedimo“ laikotarpiu, skirtu įgyti patirties gana ilgu šių priemonių įgyvendinimo procesu.

3 pastabaValstybės narės atsakingos už remtinų plotų ir paramos gavėjų nustatymą ir projektų atranką. Tai vykdoma pagal valstybių narių kaimo plėtros programose nustatytus poreikius ir tikslus.

| 29. | Atsižvelgiant į Europos regionų įvairovę ir skirtingas situacijas nacionaliniu lygmeniu, sunku nustatyti vieną kaimo vietovių apibrėžimą.
  Todėl už kaimo vietovių ir remtinų plotų apibrėžimą bei projektų įgyvendinimo vietų nustatymą tose kaimo vietovėse yra atsakingos pačios valstybės narės pagal jų poreikius, tikslus ir programose apibrėžtą strategiją. Tai paaiškina, kodėl šiuo programavimo laikotarpiu įvairių audituotų valstybių narių KPP skyrėsi, turint omenyje aiškų vietovių, kuriose įgyvendinamos konkrečios priemonės, paskyrimą.
  Kaip paminėta 27 dalyje, kitam programavimo laikotarpiui valstybės narės savo KPP turi nustatyti kaimo vietoves ir nurodyti jų svarbą. |
| --- | --- |

29.

Atsižvelgiant į Europos regionų įvairovę ir skirtingas situacijas nacionaliniu lygmeniu, sunku nustatyti vieną kaimo vietovių apibrėžimą.

Todėl už kaimo vietovių ir remtinų plotų apibrėžimą bei projektų įgyvendinimo vietų nustatymą tose kaimo vietovėse yra atsakingos pačios valstybės narės pagal jų poreikius, tikslus ir programose apibrėžtą strategiją. Tai paaiškina, kodėl šiuo programavimo laikotarpiu įvairių audituotų valstybių narių KPP skyrėsi, turint omenyje aiškų vietovių, kuriose įgyvendinamos konkrečios priemonės, paskyrimą.

Kaip paminėta 27 dalyje, kitam programavimo laikotarpiui valstybės narės savo KPP turi nustatyti kaimo vietoves ir nurodyti jų svarbą.

| 30–31. | Investicinės priemonės turėtų būti priderintos prie remtinų plotų poreikių. Pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse didėjantis miestų spaudimas (aplinkos atžvilgiu) vadinamosioms „miestų apylinkėms“ kelia didelę teritorinę problemą, kurią spręsti gali padėti kaimo plėtros politika. Todėl, atsižvelgiant į priemonės tikslą, miestų spaudimą patiriančiose vietovėse parama gali būti veiksmingesnė negu atokiose periferinėse vietovėse.
  Tačiau, kaip apibrėžta 29 dalyje, įvairiose valstybėse narėse susiklosčiusi skirtinga situacija. Pavyzdžiui, tokioje mažoje šalyje kaip Nyderlandai, kurioje teritorijų skirtumai nėra dideli, būtų naudingiau taikyti bendrąjį nacionalinį metodą. Kitose valstybėse narėse diferenciacija pagal temas taikoma siekiant skatinti tas sritis, kurių poreikiai yra didžiausi. |
| --- | --- |

30–31.

Investicinės priemonės turėtų būti priderintos prie remtinų plotų poreikių. Pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse didėjantis miestų spaudimas (aplinkos atžvilgiu) vadinamosioms „miestų apylinkėms“ kelia didelę teritorinę problemą, kurią spręsti gali padėti kaimo plėtros politika. Todėl, atsižvelgiant į priemonės tikslą, miestų spaudimą patiriančiose vietovėse parama gali būti veiksmingesnė negu atokiose periferinėse vietovėse.

Tačiau, kaip apibrėžta 29 dalyje, įvairiose valstybėse narėse susiklosčiusi skirtinga situacija. Pavyzdžiui, tokioje mažoje šalyje kaip Nyderlandai, kurioje teritorijų skirtumai nėra dideli, būtų naudingiau taikyti bendrąjį nacionalinį metodą. Kitose valstybėse narėse diferenciacija pagal temas taikoma siekiant skatinti tas sritis, kurių poreikiai yra didžiausi.

| 32–33. | Pagal subsidiarumo principą valstybės narės taip pat atsakingos už projektų atranką ir suskirstymą pagal eilę.
  Tačiau Komisija pradėjo taikyti strategiškesnį valdymą, pagrįstą kito programavimo laikotarpio prioritetais ir tikslais. |
| --- | --- |

32–33.

Pagal subsidiarumo principą valstybės narės taip pat atsakingos už projektų atranką ir suskirstymą pagal eilę.

Tačiau Komisija pradėjo taikyti strategiškesnį valdymą, pagrįstą kito programavimo laikotarpio prioritetais ir tikslais.

3 teksto langelis – Ispanija

Rūmų apibūdinta Katalonijoje taikoma praktika, raginanti teikti naujas paraiškas, laipsniškai didinant bendrą skirtingų paramos gavėjų skaičių, skatina tai, kad Europos išmokos pasiektų kuo daugiau žmonių.

3 teksto langelis – Vokietija

Paminėtas Žemutinės Saksonijos pavyzdys yra išimtinis atvejis Vokietijoje, nes už bendrą finansavimą čia atsakingos savivaldybės. Kitose Vokietijos žemėse už tai atsako valstybė (federacija) ir (arba) žemė.

| 34. | Šiuo laikotarpiu viena veiksmingų investicijų tinkamumo sąlygų yra ekonominis ūkio perspektyvumas. Tuo siekiama remti projektus, turinčius realias ekonomines perspektyvas, ir padėti padidinti valstybės paramos veiksmingumą. Kitą programavimo laikotarpį „sunkumų patiriančios“ įmonės neturės teisės į paramą.
  Tačiau neišvengiama tai, kad paramos schema geriausiai galės pasinaudoti geriau informuoti ir organizuoti galimi gavėjai. |
| --- | --- |

34.

Šiuo laikotarpiu viena veiksmingų investicijų tinkamumo sąlygų yra ekonominis ūkio perspektyvumas. Tuo siekiama remti projektus, turinčius realias ekonomines perspektyvas, ir padėti padidinti valstybės paramos veiksmingumą. Kitą programavimo laikotarpį „sunkumų patiriančios“ įmonės neturės teisės į paramą.

Tačiau neišvengiama tai, kad paramos schema geriausiai galės pasinaudoti geriau informuoti ir organizuoti galimi gavėjai.

4 teksto langelis – Italija

Minėtas mažiausių būtinų pajamų reikalavimo Emilija-Romanija regione pavyzdys pagrįstas pagal valstybės narės nustatytą metodiką regiono pasirinktus kriterijus. Šiais kriterijais siekiama įvykdyti žemės ūkio valdų, gaunančių bendrai ES finansuojamą investicinę paramą, ekonominio perspektyvumo reikalavimą. Tai, kad tik dalis regione veikiančių ūkių (maždaug pusė) gali pasinaudoti šia parama yra pagrįsta atžvalga į specifinę žemės ūkio ūkių struktūrą ir siektinu tikslu – būtent remti konkurencingus ūkius, ir atsakomybe už finansinį ES lėšų valdymą.

4 teksto langelis – Ispanija

Kaip apibrėžta pirmiau (34 dalyje), reglamente nustatyta, kad investicijos į žemės ūkio valdas, kurios gaus ES finansavimą, turi būti ekonomiškai perspektyvios. Remiantis 33 straipsniu, subsidijas galima teikti investicijoms ne tik į atskirą žemės ūkio valdą. Ypač svarbu, kad ES finansavimas būtų vertingas ir, kalbant apie investicijas, ekonomiškai perspektyvus. Šių tikslų galima pasiekti tikslingai nukreipiant geriausius projektus – tai paaiškina Ispanijoje susiklosčiusią vandens ūkio tvarkybos projektų padėtį.

4 pastabaKomisija sutinka, kad nepakankamai tikslingos priemonės padidina papildomos naštos grėsmę, o jei valstybės narės aiškiai nukreiptų išteklius, KP programos būtų veiksmingesnės.

| 35. | Komisija sutinka, kad papildoma našta yra svarbus klausimas, į kurį reikėtų atsižvelgti tiek teisinės sistemos nustatymo lygmeniu, tiek rengiant programas.
  Tačiau ankstesnių vertinimų pamokos rodo, kad reikia atsargiai vertinti nuostatas, susijusias su papildoma našta. Kadangi mikrolygmeniu patirtas poveikis priklauso nuo daugybės įvairių lemiančių veiksnių, sunku rasti papildomos naštos įrodymų. |
| --- | --- |

35.

Komisija sutinka, kad papildoma našta yra svarbus klausimas, į kurį reikėtų atsižvelgti tiek teisinės sistemos nustatymo lygmeniu, tiek rengiant programas.

Tačiau ankstesnių vertinimų pamokos rodo, kad reikia atsargiai vertinti nuostatas, susijusias su papildoma našta. Kadangi mikrolygmeniu patirtas poveikis priklauso nuo daugybės įvairių lemiančių veiksnių, sunku rasti papildomos naštos įrodymų.

| 36. | Audito Rūmų minėtame informaciniame lape dėl „naujų ES kaimo plėtros perspektyvų“ Komisija, be kitų dalykų, teigia, kad „nepakankamas tikslingumas padidina papildomos naštos grėsmę, o tinkamai nukreipiant išteklius programą galima padaryti veiksmingesnę“. Už šį aspektą atsako valstybės narės.
  „Kaimo plėtros vidurio laikotarpio vertinimų suvestinėje“, su kuria tapo įmanoma susipažinti tik po to, kai buvo užbaigta Rūmų ataskaita (3), nutariama, kad negalima prieiti prie kokio nors apibrėžto sprendimo dėl papildomos naštos visos ES mastu, nes šis klausimas nebuvo sistemiškai svarstomas įvairių KP programų vidurio laikotarpio vertinimuose. |
| --- | --- |

36.

Audito Rūmų minėtame informaciniame lape dėl „naujų ES kaimo plėtros perspektyvų“ Komisija, be kitų dalykų, teigia, kad „nepakankamas tikslingumas padidina papildomos naštos grėsmę, o tinkamai nukreipiant išteklius programą galima padaryti veiksmingesnę“. Už šį aspektą atsako valstybės narės.

„Kaimo plėtros vidurio laikotarpio vertinimų suvestinėje“, su kuria tapo įmanoma susipažinti tik po to, kai buvo užbaigta Rūmų ataskaita (3), nutariama, kad negalima prieiti prie kokio nors apibrėžto sprendimo dėl papildomos naštos visos ES mastu, nes šis klausimas nebuvo sistemiškai svarstomas įvairių KP programų vidurio laikotarpio vertinimuose.

5 teksto langelis – Italija

Atnaujintame Emilija-Romanija regiono KPP vidurio laikotarpio vertinime situacija, susijusi su gamybos kryptimis, veiklos ekonominiais aspektais ir investicijų tipologija vertinama kaip įvairialypė. Į šias išvadas turės būti atsižvelgta taikant panašias priemones 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.

| 37–38. | Komisija sutinka, kad papildoma našta yra svarbus veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti rengiant teisinę sistemą. Tačiau patirtis rodo, kad papildomą naštą gali lemti ne vienas veiksnys, todėl labai sunku rasti „standartizuotą“ sprendimą.
  Kitą programavimo laikotarpį parama investicijoms bus labai aiškiai nukreipta pagal įmonių poreikius. Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (EŽŪOGF reglamentas) yra skirtas mažesnėms įmonėms, perdirbančioms žemės ūkio produktus ir jais prekiaujančioms (taip pat mikroįmonėms, jei kalbama apie miškininkystės produktus pagal 1 kryptį ir verslo plėtrą pagal 3 kryptį). Tuo siekiama, inter alia, kuo labiau sumažinti papildomą naštą. Kita vertus, paremtos investicijos turi pagerinti bendruosius įmonės ir (arba) ūkio veiklos rezultatus (taip pat ir aplinkosaugos veiksmingumą) (dar žr. atsakymą į 34 dalį). |
| --- | --- |

37–38.

Komisija sutinka, kad papildoma našta yra svarbus veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti rengiant teisinę sistemą. Tačiau patirtis rodo, kad papildomą naštą gali lemti ne vienas veiksnys, todėl labai sunku rasti „standartizuotą“ sprendimą.

Kitą programavimo laikotarpį parama investicijoms bus labai aiškiai nukreipta pagal įmonių poreikius. Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (EŽŪOGF reglamentas) yra skirtas mažesnėms įmonėms, perdirbančioms žemės ūkio produktus ir jais prekiaujančioms (taip pat mikroįmonėms, jei kalbama apie miškininkystės produktus pagal 1 kryptį ir verslo plėtrą pagal 3 kryptį). Tuo siekiama, inter alia, kuo labiau sumažinti papildomą naštą. Kita vertus, paremtos investicijos turi pagerinti bendruosius įmonės ir (arba) ūkio veiklos rezultatus (taip pat ir aplinkosaugos veiksmingumą) (dar žr. atsakymą į 34 dalį).

| 39. | Teikiant paramą investicijoms į pernelyg mažus ūkius, nesiekiančius tam tikro perspektyvumo lygio, kyla klausimas, ar tie ūkiai galės tęsti veiklą vidurio laikotarpio perspektyvoje, todėl kyla abejonių dėl tokio investavimo tvarumo.
  Šiuo konkrečiu atveju Flandrija į savo KPP įtraukė reikalavimą, kad visą darbo dieną dirbančio darbuotojo pajamos būtų ne mažesnės kaip 21 577 eurai, remdamasi problemų analize regionų lygmeniu ir atitinkamais tikslais bei prioritetais, kurios Flandrija nori įtraukti į savo programą. |
| --- | --- |

39.

Teikiant paramą investicijoms į pernelyg mažus ūkius, nesiekiančius tam tikro perspektyvumo lygio, kyla klausimas, ar tie ūkiai galės tęsti veiklą vidurio laikotarpio perspektyvoje, todėl kyla abejonių dėl tokio investavimo tvarumo.

Šiuo konkrečiu atveju Flandrija į savo KPP įtraukė reikalavimą, kad visą darbo dieną dirbančio darbuotojo pajamos būtų ne mažesnės kaip 21 577 eurai, remdamasi problemų analize regionų lygmeniu ir atitinkamais tikslais bei prioritetais, kurios Flandrija nori įtraukti į savo programą.

5 pastabaĮ paramą investicijoms į žemės ūkio valdas ir maisto produktų perdirbimą turi teisę ne tiktai kaimo vietovės. Priemonėmis siekiama, atitinkamai, prisidėti prie didesnių žemės ūkio pajamų, geresnių gyvenimo, darbo ir gamybos sąlygų, padidinti maisto perdirbimo konkurencingumą ir pridėtinę vertę, jei šalyje vykdoma tų rūšių veikla (kaimo ir ne kaimo vietovėse.)

| 40. | Vertintojai tikrai nagrinėja, ar pasiekiami veiklos ir kiti rezultatai, ar yra poveikis. Į stebėsenos duomenis, kuriuos kasmet pateikia valstybės narės, įtrauktas paramos geografinis suskirstymas.
  Įvairiuose tyrimuose nustatyti „miesto arba kaimo“ vietovių apibrėžimai rodo, kad sunku suformuluoti vieną bendrą „universalų“ apibrėžimą, kuris tiktų vartoti valdant kaimo plėtros paramą visoje ES. |
| --- | --- |

40.

Vertintojai tikrai nagrinėja, ar pasiekiami veiklos ir kiti rezultatai, ar yra poveikis. Į stebėsenos duomenis, kuriuos kasmet pateikia valstybės narės, įtrauktas paramos geografinis suskirstymas.

Įvairiuose tyrimuose nustatyti „miesto arba kaimo“ vietovių apibrėžimai rodo, kad sunku suformuluoti vieną bendrą „universalų“ apibrėžimą, kuris tiktų vartoti valdant kaimo plėtros paramą visoje ES.

| 41. | Iš šio tyrimo galima daryti bendrą išvadą, kad labai nedaug EŽŪOGF Orientavimo skyriaus remiamų projektų įgyvendinama miesto vietovėse (2 iš 4 orientacinių –22 %; pagal EBPO klasifikavimą – tik 9 %). Iš to galima daryti išvadą, kad kaimo plėtros politikoje yra teritorinis aspektas. |
| --- | --- |

41.

Iš šio tyrimo galima daryti bendrą išvadą, kad labai nedaug EŽŪOGF Orientavimo skyriaus remiamų projektų įgyvendinama miesto vietovėse (2 iš 4 orientacinių –22 %; pagal EBPO klasifikavimą – tik 9 %). Iš to galima daryti išvadą, kad kaimo plėtros politikoje yra teritorinis aspektas.

| 42. | Rūmų pateiktame skaičiavime taip pat yra apytikris įvertinimas, pagrįstas 300 bandinių. Be to, sunku palyginti įvairiu laiku padarytas išlaidas priemonėms pagal 33 straipsnį, nes 2000–2006 m. laikotarpiu nebegaliojo 5b tikslo sričių atribojimas, taikytas 1994–1999 m. programų planavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

42.

Rūmų pateiktame skaičiavime taip pat yra apytikris įvertinimas, pagrįstas 300 bandinių. Be to, sunku palyginti įvairiu laiku padarytas išlaidas priemonėms pagal 33 straipsnį, nes 2000–2006 m. laikotarpiu nebegaliojo 5b tikslo sričių atribojimas, taikytas 1994–1999 m. programų planavimo laikotarpiu.

| 43. | Dėl Europos regionų įvairovės labai sudėtinga nustatyti tokią ribinę vertę, kai vietos duomenys yra toliau apibendrinami Europos lygmeniu. Be to, valstybės narės gali pasirinkti, kokioje vietovėje jos norėtų įgyvendinti kai kurias arba visas priemones, ir tai nebūtinai yra rečiau apgyvendintos vietovės. Gali pasitaikyti atvejų, kai tam tikro pobūdžio kaimo vietovių poreikiams tinkamesnės kitos paramos formos, o ne parama investicijoms (pavyzdžiui, speciali parama vietovėms, ne tokioms palankioms ūkininkauti, kurios paprastai būna rečiau apgyvendintos ir atokios). |
| --- | --- |

43.

Dėl Europos regionų įvairovės labai sudėtinga nustatyti tokią ribinę vertę, kai vietos duomenys yra toliau apibendrinami Europos lygmeniu. Be to, valstybės narės gali pasirinkti, kokioje vietovėje jos norėtų įgyvendinti kai kurias arba visas priemones, ir tai nebūtinai yra rečiau apgyvendintos vietovės. Gali pasitaikyti atvejų, kai tam tikro pobūdžio kaimo vietovių poreikiams tinkamesnės kitos paramos formos, o ne parama investicijoms (pavyzdžiui, speciali parama vietovėms, ne tokioms palankioms ūkininkauti, kurios paprastai būna rečiau apgyvendintos ir atokios).

| 45. | 2 lentelėje parodoma, kad 1 tikslo vietovėse 80 % išnagrinėtų projektų išlaidų buvo skirtos kaimo vietovėms. Be to, teritorijų skirtumų mažinimo tikslas yra tik vienas iš tikslų, kurių siekti padeda kaimo plėtra. |
| --- | --- |

45.

2 lentelėje parodoma, kad 1 tikslo vietovėse 80 % išnagrinėtų projektų išlaidų buvo skirtos kaimo vietovėms. Be to, teritorijų skirtumų mažinimo tikslas yra tik vienas iš tikslų, kurių siekti padeda kaimo plėtra.

| 46. | Remiantis EBPO apibrėžimu, pagrįstu gyventojų tankiu, dauguma (91 %) projektų, įgyvendintų 1 tikslo regionuose, buvo vykdomi svarbiuose ir daugiausia kaimo regionuose, kurie paprastai yra skurdesnės 1 tikslo regionų dalys. |
| --- | --- |

46.

Remiantis EBPO apibrėžimu, pagrįstu gyventojų tankiu, dauguma (91 %) projektų, įgyvendintų 1 tikslo regionuose, buvo vykdomi svarbiuose ir daugiausia kaimo regionuose, kurie paprastai yra skurdesnės 1 tikslo regionų dalys.

6 pastabaIšlaidų veiksmingumas matuojamas lyginant projektus su jų tikslais.

| 48. | Vertinant paramą nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu vertinami jos rezultatai, poveikis ir atitinkami poreikiai, kuriems ji buvo skirta. Apskritai Komisijos pavedimu reguliariai atliekamų nacionalinių arba regioninių kaimo plėtros vertinimų suvestinės leidžia įvertinti įvairių priemonių poveikį programos lygmeniu.
  Kitu programavimo laikotarpiu bus padidinta galimybė išmatuoti tiesioginį atskirų projektų poveikį bendriesiems programų tikslams – programos bus nuolat vertinamos taikant bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą (BSVS). Tai taip pat sudarys geresnes sąlygas paskesnėms priemonėms vykdyti. |
| --- | --- |

48.

Vertinant paramą nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu vertinami jos rezultatai, poveikis ir atitinkami poreikiai, kuriems ji buvo skirta. Apskritai Komisijos pavedimu reguliariai atliekamų nacionalinių arba regioninių kaimo plėtros vertinimų suvestinės leidžia įvertinti įvairių priemonių poveikį programos lygmeniu.

Kitu programavimo laikotarpiu bus padidinta galimybė išmatuoti tiesioginį atskirų projektų poveikį bendriesiems programų tikslams – programos bus nuolat vertinamos taikant bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą (BSVS). Tai taip pat sudarys geresnes sąlygas paskesnėms priemonėms vykdyti.

| 49. | Komisija pripažinusi, kad integruotas teritorinis metodas yra kaimo plėtros politikos įgyvendinimo priemonė, naujame Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 rekomendavo pasinaudoti šia galimybe skatinant integruotus projektus, kuriuose būtų derinamos kelios priemones, ir įtraukiant Bendrijos iniciatyvą „Leader“ į bendrąją kaimo plėtros politiką. |
| --- | --- |

49.

Komisija pripažinusi, kad integruotas teritorinis metodas yra kaimo plėtros politikos įgyvendinimo priemonė, naujame Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 rekomendavo pasinaudoti šia galimybe skatinant integruotus projektus, kuriuose būtų derinamos kelios priemones, ir įtraukiant Bendrijos iniciatyvą „Leader“ į bendrąją kaimo plėtros politiką.

| 50. | Ar būtina integruoti projektus į platesnio masto vietos plėtros planus, priklauso nuo projekto tikslo ir pobūdžio. Tai vertina valstybės narės ir (arba) regionai. |
| --- | --- |

50.

Ar būtina integruoti projektus į platesnio masto vietos plėtros planus, priklauso nuo projekto tikslo ir pobūdžio. Tai vertina valstybės narės ir (arba) regionai.

| 51. | Visi projektai gali turėti platesnį netiesioginį poveikį, nes paramos gavėjai yra neatsiejama ekonominio kaimo vietovių gyvenimo dalis ir turi jame svarbų vaidmenį. |
| --- | --- |

51.

Visi projektai gali turėti platesnį netiesioginį poveikį, nes paramos gavėjai yra neatsiejama ekonominio kaimo vietovių gyvenimo dalis ir turi jame svarbų vaidmenį.

7 pastabaJau šiuo programavimo laikotarpiu Komisija ėmėsi ryžtingų priemonių valstybių narių stebėsenos duomenų kiekybiniams ir kokybiniams trūkumams pašalinti. Stebėsena bus sustiprinta tada, kai kitą programavimo laikotarpį bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis bus pradėta taikyti BSVS.

| 57. | Vykdydama stebėseną Komisija tikrina valstybių narių metinėse pažangos ataskaitose pateikiamus duomenis. Vertinimuose vertinamas priemonių poveikis, atsižvelgiant į jų įnašą siekiant programos lygmeniu nustatytų tikslų.
  Jau šiuo programavimo laikotarpiu Komisija ėmėsi ryžtingų priemonių valstybių narių stebėsenos duomenų kiekybiniams ir kokybiniams trūkumams pašalinti. Stebėsena bus sustiprinta tada, kai kitą programavimo laikotarpį bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis bus pradėta taikyti BSVS. |
| --- | --- |

57.

Vykdydama stebėseną Komisija tikrina valstybių narių metinėse pažangos ataskaitose pateikiamus duomenis. Vertinimuose vertinamas priemonių poveikis, atsižvelgiant į jų įnašą siekiant programos lygmeniu nustatytų tikslų.

Jau šiuo programavimo laikotarpiu Komisija ėmėsi ryžtingų priemonių valstybių narių stebėsenos duomenų kiekybiniams ir kokybiniams trūkumams pašalinti. Stebėsena bus sustiprinta tada, kai kitą programavimo laikotarpį bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis bus pradėta taikyti BSVS.

| 58. | a) | Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 43 straipsniu kaimo plėtros planuose apibūdinama siūloma strategija, jos kiekybiniu požiūriu įvertinti tikslai ir pasirinkti kaimo plėtros prioritetai bei geografinė sritis. |
| --- | --- | --- |

58.

a)

Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 43 straipsniu kaimo plėtros planuose apibūdinama siūloma strategija, jos kiekybiniu požiūriu įvertinti tikslai ir pasirinkti kaimo plėtros prioritetai bei geografinė sritis.

| d) | Panašu, kad tam tikrų daugiametės KP paramos, teikiamos per tam tikrą laiką, rūšių (pavyzdžiui, žemės ūkio ir aplinkosaugos, miškų želdinimo) rezultatams matuoti geriau tinka įsipareigojimų metodas, nes ta parama pirmaisiais įgyvendinimo metais dažnai neduoda jokių konkrečių rezultatų. 2007–2013 m. laikotarpiu patirtos išlaidos bus surašytos į stebėsenos lenteles, o finansinės ataskaitos bus kiek įmanoma suderintos su „fizinėmis“ ataskaitomis.
  Kaimo plėtros vidurio laikotarpio vertinimų ataskaitų suvestinėje pateikiami finansiniai. |
| --- | --- |

d)

Panašu, kad tam tikrų daugiametės KP paramos, teikiamos per tam tikrą laiką, rūšių (pavyzdžiui, žemės ūkio ir aplinkosaugos, miškų želdinimo) rezultatams matuoti geriau tinka įsipareigojimų metodas, nes ta parama pirmaisiais įgyvendinimo metais dažnai neduoda jokių konkrečių rezultatų. 2007–2013 m. laikotarpiu patirtos išlaidos bus surašytos į stebėsenos lenteles, o finansinės ataskaitos bus kiek įmanoma suderintos su „fizinėmis“ ataskaitomis.

Kaimo plėtros vidurio laikotarpio vertinimų ataskaitų suvestinėje pateikiami finansiniai.

| e) | Pagal 33 straipsnio priemones finansuoti tinkami projektai yra tokie įvairūs, kad neįmanoma numatyti stebėsenos rodiklių, kurie tiktų visiems projektams. Stebėsenos lentelėse pateiktas bendrųjų rodiklių sąrašas tikrai nėra išsamus. Valstybės narės gali papildyti jį kitais rodikliais, pritaikytais jų konkretiems poreikiams arba konkretiems programų bruožams. |
| --- | --- |

e)

Pagal 33 straipsnio priemones finansuoti tinkami projektai yra tokie įvairūs, kad neįmanoma numatyti stebėsenos rodiklių, kurie tiktų visiems projektams. Stebėsenos lentelėse pateiktas bendrųjų rodiklių sąrašas tikrai nėra išsamus. Valstybės narės gali papildyti jį kitais rodikliais, pritaikytais jų konkretiems poreikiams arba konkretiems programų bruožams.

| 59. | Šiuo programavimo laikotarpiu valstybės narės neprivalo taikyti kaimo plėtros paramai, finansuojamai Orientavimo skyriaus, bendrųjų vertinimo klausimų (BVK). Komisija sutinka, kad tai yra taikomos stebėsenos ir vertinimo sistemos trūkumas, kuris bus išspręstas tik iki kito programavimo laikotarpio sukuriant vieną bendrą kaimo plėtros fondą. 2000-ieji iš esmės buvo netipiniai metai, nes tai buvo pirmieji ataskaitų teikimo metai, programos vis dar buvo tvirtinamos, vyko ankstyvieji programų įgyvendinimo etapai. |
| --- | --- |

59.

Šiuo programavimo laikotarpiu valstybės narės neprivalo taikyti kaimo plėtros paramai, finansuojamai Orientavimo skyriaus, bendrųjų vertinimo klausimų (BVK). Komisija sutinka, kad tai yra taikomos stebėsenos ir vertinimo sistemos trūkumas, kuris bus išspręstas tik iki kito programavimo laikotarpio sukuriant vieną bendrą kaimo plėtros fondą. 2000-ieji iš esmės buvo netipiniai metai, nes tai buvo pirmieji ataskaitų teikimo metai, programos vis dar buvo tvirtinamos, vyko ankstyvieji programų įgyvendinimo etapai.

| 60. | Nacionalinėse vertinimo ataskaitose retai buvo pateikiami alternatyvūs rodikliai ir BVK papildantys nacionaliniai klausimai. Paprastai tiko ir nurodyti bendrieji rodikliai, o užduotų klausimų spektras tiko kaimo plėtros programų vertinimo reikmėms.
  Kitu programavimo laikotarpiu bus pradėta taikyti „tęstinių vertinimų“ sistema pagal bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą (BSVS), tada stebėsena palengvins vertinimą, be to, bus lengviau rinkti duomenis ir kiekybiniu požiūriu vertinti rodiklius. |
| --- | --- |

60.

Nacionalinėse vertinimo ataskaitose retai buvo pateikiami alternatyvūs rodikliai ir BVK papildantys nacionaliniai klausimai. Paprastai tiko ir nurodyti bendrieji rodikliai, o užduotų klausimų spektras tiko kaimo plėtros programų vertinimo reikmėms.

Kitu programavimo laikotarpiu bus pradėta taikyti „tęstinių vertinimų“ sistema pagal bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą (BSVS), tada stebėsena palengvins vertinimą, be to, bus lengviau rinkti duomenis ir kiekybiniu požiūriu vertinti rodiklius.

| 61. | Šiek tiek informacijos galima gauti programos lygmeniu, kuriuo atliekami vertinimai, tačiau ne projektų lygmeniu. Jei kalbėtume apie geografinę programų įgyvendinimo apimtį, tai čia vertintojai nagrinėja, kur realizuojami veiklos ir kiti rezultatai ir kaip pasireiškia poveikis. Pavyzdžiui, 5 stebėsenos lentelėje finansinė parama suskirstyta pagal įgyvendinimo vietoves ir patvirtintų paraiškų skaičių. |
| --- | --- |

61.

Šiek tiek informacijos galima gauti programos lygmeniu, kuriuo atliekami vertinimai, tačiau ne projektų lygmeniu. Jei kalbėtume apie geografinę programų įgyvendinimo apimtį, tai čia vertintojai nagrinėja, kur realizuojami veiklos ir kiti rezultatai ir kaip pasireiškia poveikis. Pavyzdžiui, 5 stebėsenos lentelėje finansinė parama suskirstyta pagal įgyvendinimo vietoves ir patvirtintų paraiškų skaičių.

| 62. | Veikla pagrįsto valdymo procedūrų lygmeniu sunku apibendrinti tinkamą rodiklių grupę, apibūdinančią KP politikos rezultatus ir laimėjimus, nes ta politika savaime yra labai plati sąvoka. Patikimai tai gali apibūdinti tiktai keli rodikliai. Dabartiniu laikotarpiu šią problemą dar opesnę daro tai, kad įvairiuose programų modeliuose (Orientavimo skyriaus, Garantijų skyriaus, „Leader+“ programos) taikomos skirtingos valdymo, stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo sistemos. Tikimasi, kad ateityje, pradėjus taikyti bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą, padėtis pagerės. |
| --- | --- |

62.

Veikla pagrįsto valdymo procedūrų lygmeniu sunku apibendrinti tinkamą rodiklių grupę, apibūdinančią KP politikos rezultatus ir laimėjimus, nes ta politika savaime yra labai plati sąvoka. Patikimai tai gali apibūdinti tiktai keli rodikliai. Dabartiniu laikotarpiu šią problemą dar opesnę daro tai, kad įvairiuose programų modeliuose (Orientavimo skyriaus, Garantijų skyriaus, „Leader+“ programos) taikomos skirtingos valdymo, stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo sistemos. Tikimasi, kad ateityje, pradėjus taikyti bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą, padėtis pagerės.

| 63. | Duomenys ir informacija pateikiami suvestinėse stebėsenos ataskaitose ir įvairiose vertinimo ataskaitose. Tiek vidurio laikotarpio, tiek ex post vertinimuose, kuriuos atlieka nepriklausomi vertintojai, pateikiami kaimo plėtros priemonių rezultatų ir poveikio vertinimai. Šiuo metu taikomos sistemos trūkumai buvo ištaisyti, tad ateityje Komisija ir kitos suinteresuotosios šalys galės gilintis į išlaidų kaimo plėtrai stebėseną ir vertinimą. |
| --- | --- |

63.

Duomenys ir informacija pateikiami suvestinėse stebėsenos ataskaitose ir įvairiose vertinimo ataskaitose. Tiek vidurio laikotarpio, tiek ex post vertinimuose, kuriuos atlieka nepriklausomi vertintojai, pateikiami kaimo plėtros priemonių rezultatų ir poveikio vertinimai. Šiuo metu taikomos sistemos trūkumai buvo ištaisyti, tad ateityje Komisija ir kitos suinteresuotosios šalys galės gilintis į išlaidų kaimo plėtrai stebėseną ir vertinimą.

| 64. | Lanksti kaimo plėtros politikos sandara ir įvairios priemonės bei tikslai nevaržo valstybių narių galimybių nustatyti savo kaimo plėtros programose aiškią strategiją ir tikslus, kaip reikalaujama Tarybos reglamente (EB) Nr. 1257/1999.






  — | Kitu programavimo laikotarpiu naudojantis strateginėmis Bendrijos gairėmis bus pradėtas taikyti strategiškesnis metodas. Tai leis valstybėms narėms tiksliau nukreipti savo KP strategiją į tinkamus tikslus, kylančius iš konkrečių poreikių. Be to, valstybės narės turi paskirstyti mažiausią procentinę savo nacionalinių biudžetų dalį kiekvienai krypčiai ir taip užtikrinti, kad programose būtų atsižvelgta tiek į sektorių, tiek į teritorinius aspektus. |
| --- | --- | --- |

64.

Lanksti kaimo plėtros politikos sandara ir įvairios priemonės bei tikslai nevaržo valstybių narių galimybių nustatyti savo kaimo plėtros programose aiškią strategiją ir tikslus, kaip reikalaujama Tarybos reglamente (EB) Nr. 1257/1999.

—

Kitu programavimo laikotarpiu naudojantis strateginėmis Bendrijos gairėmis bus pradėtas taikyti strategiškesnis metodas. Tai leis valstybėms narėms tiksliau nukreipti savo KP strategiją į tinkamus tikslus, kylančius iš konkrečių poreikių. Be to, valstybės narės turi paskirstyti mažiausią procentinę savo nacionalinių biudžetų dalį kiekvienai krypčiai ir taip užtikrinti, kad programose būtų atsižvelgta tiek į sektorių, tiek į teritorinius aspektus.

| 65. | Dauguma investicijų į kaimo plėtrą priemonių jau savaime skirtos žemės ūkiui ir ūkininkams; tai paaiškina, kodėl didelės paramos dalis tenka žemės ūkio sektoriui. Tačiau žemės ūkiui tenka svarbus vaidmuo kaimo vietovių ekonomikoje, todėl parama šiam sektoriui labai prisideda prie kaimo vietovių plėtros.






  — | Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 nustatyti trys pagrindiniai kaimo plėtros paramos tikslai 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui: 1) didinti žemės ūkio ir miskų konkurencingumą, 2) gerinti aplinką ir kraštovaizdį, 3) gerinti gyvenimo kokybę ir skatinti kaimo ekonomikos įvertinimą. Šie tikslai įgyvendinami priemonėmis, suskirstytomis į keturias kryptis. Reglamento 17 straipsnis, kuriame nustatyti mažiausi atskirų krypčių finansavimo lygiai, užtikrina tikslų pusiausvyrą. |
| --- | --- | --- |

65.

Dauguma investicijų į kaimo plėtrą priemonių jau savaime skirtos žemės ūkiui ir ūkininkams; tai paaiškina, kodėl didelės paramos dalis tenka žemės ūkio sektoriui. Tačiau žemės ūkiui tenka svarbus vaidmuo kaimo vietovių ekonomikoje, todėl parama šiam sektoriui labai prisideda prie kaimo vietovių plėtros.

—

Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 nustatyti trys pagrindiniai kaimo plėtros paramos tikslai 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui: 1) didinti žemės ūkio ir miskų konkurencingumą, 2) gerinti aplinką ir kraštovaizdį, 3) gerinti gyvenimo kokybę ir skatinti kaimo ekonomikos įvertinimą. Šie tikslai įgyvendinami priemonėmis, suskirstytomis į keturias kryptis. Reglamento 17 straipsnis, kuriame nustatyti mažiausi atskirų krypčių finansavimo lygiai, užtikrina tikslų pusiausvyrą.

| 66. | Atsižvelgiant į Europos regionų įvairovę ir skirtingas situacijas nacionaliniu lygmeniu, sunku nustatyti vieną kaimo vietovių apibrėžimą. Todėl už paramai tinkančias vietoves, projektų atranką ir eiliškumo nustatymą atsakingos valstybės narės.






  — | Numatoma, kad pradėjus taikyti nacionalinius strateginius planus, kitose kaimo plėtros programose bus taikomas tikslingesnis metodas. |
| --- | --- | --- |

66.

Atsižvelgiant į Europos regionų įvairovę ir skirtingas situacijas nacionaliniu lygmeniu, sunku nustatyti vieną kaimo vietovių apibrėžimą. Todėl už paramai tinkančias vietoves, projektų atranką ir eiliškumo nustatymą atsakingos valstybės narės.

—

Numatoma, kad pradėjus taikyti nacionalinius strateginius planus, kitose kaimo plėtros programose bus taikomas tikslingesnis metodas.

| 67. | Parama, teikiama investicijoms į žemės ūkio valdas ir maisto perdirbimą yra tinkama finansuoti ne tik kaimo vietovėms, apibrėžtoms atitinkamose 33 straipsnyje numatytose priemonėse. Šių priemonių taikymo sritys suderintos su jų paskirtimi, taigi turi prisidėti prie didesnių žemės ūkio pajamų ir geresnio gyvenimo, darbo ir gamybos sąlygų gerinimo, padidinti maisto produktų perdirbimo įmonių konkurencingumą bei vertę, jeigu šalyje vykdoma tų rūšių veikla (kaimo ir ne kaimo vietovėse.)






  — | Kaimo plėtros planuose planas apibūdinamas bendrai. Šiame apibūdinime nurodoma geografinė taikymo sritis ir aprašoma dabartinė padėtis naudojantis kiekybiniai skaičiais išreikštais duomenis, pabrėžiant privalumus, neatitikimus, skirtumus ir kaimo plėtros galimybes. Šiame apibūdinime atsižvelgiama į žemės ūkio ir miškininkystės sektorius, kaimo ekonomiką, demografinę padėtį, žmogiškuosius išteklius ir užimtumą, aplinkos būklę. Remdamosi šia informacija valstybės narės apibūdina savo veiklos strategiją ir atitinkamą nacionalinę strategiją. |
| --- | --- | --- |

67.

Parama, teikiama investicijoms į žemės ūkio valdas ir maisto perdirbimą yra tinkama finansuoti ne tik kaimo vietovėms, apibrėžtoms atitinkamose 33 straipsnyje numatytose priemonėse. Šių priemonių taikymo sritys suderintos su jų paskirtimi, taigi turi prisidėti prie didesnių žemės ūkio pajamų ir geresnio gyvenimo, darbo ir gamybos sąlygų gerinimo, padidinti maisto produktų perdirbimo įmonių konkurencingumą bei vertę, jeigu šalyje vykdoma tų rūšių veikla (kaimo ir ne kaimo vietovėse.)

—

Kaimo plėtros planuose planas apibūdinamas bendrai. Šiame apibūdinime nurodoma geografinė taikymo sritis ir aprašoma dabartinė padėtis naudojantis kiekybiniai skaičiais išreikštais duomenis, pabrėžiant privalumus, neatitikimus, skirtumus ir kaimo plėtros galimybes. Šiame apibūdinime atsižvelgiama į žemės ūkio ir miškininkystės sektorius, kaimo ekonomiką, demografinę padėtį, žmogiškuosius išteklius ir užimtumą, aplinkos būklę. Remdamosi šia informacija valstybės narės apibūdina savo veiklos strategiją ir atitinkamą nacionalinę strategiją.

| — | Kitu programavimo laikotarpiu bus dar labiau siekiama tikslingesnės paramos teritorijų atžvilgiu – valstybės narės turės savo KPP nustatyti kaimo vietoves ir nurodyti jų svarbą. |
| --- | --- |

—

Kitu programavimo laikotarpiu bus dar labiau siekiama tikslingesnės paramos teritorijų atžvilgiu – valstybės narės turės savo KPP nustatyti kaimo vietoves ir nurodyti jų svarbą.

| 68. | Komisija sutinka, kad integruotas teritorinis metodas yra svarbi kaimo plėtros politikos įgyvendinimo priemonė, ir ragina tiek šiuo, tiek kitu programavimo laikotarpiu įgyvendinti vietos plėtros strategiją.






  — | Vidurio laikotarpio vertinimo ataskaitos ir ex ante vertinimų rezultatai bus reikšmingas indėlis į šiuo metu taikomas ir naujas KPP. Be to, kaimo plėtros tinklai ir ES kaimo tinklas suteiks galimybę keistis informacija ir geriausia patirtimi. |
| --- | --- | --- |

68.

Komisija sutinka, kad integruotas teritorinis metodas yra svarbi kaimo plėtros politikos įgyvendinimo priemonė, ir ragina tiek šiuo, tiek kitu programavimo laikotarpiu įgyvendinti vietos plėtros strategiją.

—

Vidurio laikotarpio vertinimo ataskaitos ir ex ante vertinimų rezultatai bus reikšmingas indėlis į šiuo metu taikomas ir naujas KPP. Be to, kaimo plėtros tinklai ir ES kaimo tinklas suteiks galimybę keistis informacija ir geriausia patirtimi.

| 69. | Jau šiuo programavimo laikotarpiu Komisija ėmėsi ryžtingų priemonių valstybių narių stebėsenos duomenų kiekybiniams ir kokybiniams trūkumams pašalinti.






  — | Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, kitam programavimo laikotarpiui pasiūlė naują ir geresnę bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą. |
| --- | --- | --- |

69.

Jau šiuo programavimo laikotarpiu Komisija ėmėsi ryžtingų priemonių valstybių narių stebėsenos duomenų kiekybiniams ir kokybiniams trūkumams pašalinti.

—

Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, kitam programavimo laikotarpiui pasiūlė naują ir geresnę bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą.

---

(1)  Tarybos sprendimas 2006/144/EB.

(2)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 14 konstatuojamoji dalis.

(3)  Paskelbta 2006 m. birželio mėn.

---

| 20.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/32

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 8/2006

Ar esama didesnės pažangos?

Europos Sąjungos paramos vaisių ir daržovių augintojų veiklos programoms veiksmingumas.

su Komisijos atsakymais

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrąją pastraipą)

(2006/C 282/02)

TURINYS

| I–XI | Santrauka |
| --- | --- |

I–XI

| 1–18 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–18

| 1–3 | Pagalbos schemos tikslas: prisitaikyti prie kintančios padėties rinkoje |
| --- | --- |

1–3

| 4–8 | Audito apimtis ir metodas |
| --- | --- |

4–8

| 9–12 | Gamintojų organizacijos |
| --- | --- |

9–12

| 13–18 | Pagalba veiklos programoms |
| --- | --- |

13–18

| 19–63 | I DALIS, VEIKLOS PROGRAMŲ VEIKSMINGUMAS |
| --- | --- |

19–63

| 20–49 | Ar pagalbos schema buvo įgyvendinta taip, kad būtų tikėtinas veiklos programų veiksmingumas? |
| --- | --- |

20–49

| 20–23 | Komisijos patikrinimų tikslas – užtikrinti, kad ES pagalbą valstybės narės teikia pagal gero finansų valdymo principus |
| --- | --- |

20–23

| 24–49 | Kaip valstybės narės įgyvendina pagalbos schemą |
| --- | --- |

24–49

| 50–59 | Ar pagal veiklos programas finansuojamos priemonės yra veiksmingos? |
| --- | --- |

50–59

| 51–52 | Gamintojų organizacijų atliekami veiklos programų vertinimai (baigiamosios ataskaitos) |
| --- | --- |

51–52

| 53–59 | Veiklos programos veiksmų imtis |
| --- | --- |

53–59

| 60–63 | Išvados dėl veiklos programų veiksmingumo |
| --- | --- |

60–63

| 64–86 | II DALIS, GAMINTOJŲ ORGANIZACIJŲ PASIEKTA PAŽANGA |
| --- | --- |

64–86

| 65–86 | Ar gamintojų organizacijos padarė pažangą, siekdamos pagalbos schemoje nustatytų tikslų? |
| --- | --- |

65–86

| 66–68 | Gamintojų organizacijų imtis |
| --- | --- |

66–68

| 69–86 | Komisijos turimi duomenys apie gamintojų organizacijas |
| --- | --- |

69–86

| 87–93 | IŠVADOS |
| --- | --- |

87–93

| 87–90 | Veiklos programų veiksmingumas |
| --- | --- |

87–90

| 91–93 | Gamintojų organizacijų padaryta pažanga |
| --- | --- |

91–93

| 94–100 | REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

94–100

| 95–96 | Pagalbos veiklos programoms supaprastinimas ir jos veiksmingumo padidinimas |
| --- | --- |

95–96

| 97–98 | Strategiją verčiau orientuoti į bendruosius koncentravimo ir prisitaikymo tikslus |
| --- | --- |

97–98

| 99–100 | Abejonės dėl gamintojų organizacijų skatinimo strategijos |
| --- | --- |

99–100

Priedas. Audito kriterijai, taikomi tvirtinant veikos programų veiksmingumą

Komisijos atsakymai

SANTRAUKA

| I. | Siekiant prisitaikyti prie kintančios padėties rinkoje, 1996 m. buvo pasiūlyta nauja vaisių ir daržovių augintojams skirta paramos strategija. Pagal ją buvo siūloma padengti 50 % išlaidų, kurias augintojai patiria įgyvendindami „veiklos programas“, skirtas, inter alia, gaminių kokybei gerinti, gamybos sąnaudoms mažinti ir aplinkos priemonėms tobulinti. Pagalba teikiama tik toms gamintojų grupėms, kurios savo produkciją parduoda bendrai per „gamintojų organizacijas“. Už veiklos programų patvirtinimą ir pagalbos išmokas atsako valstybės narės. 2004 m. pagalba sudarė 500 milijonų eurų. |
| --- | --- |

I.

Siekiant prisitaikyti prie kintančios padėties rinkoje, 1996 m. buvo pasiūlyta nauja vaisių ir daržovių augintojams skirta paramos strategija. Pagal ją buvo siūloma padengti 50 % išlaidų, kurias augintojai patiria įgyvendindami „veiklos programas“, skirtas, inter alia, gaminių kokybei gerinti, gamybos sąnaudoms mažinti ir aplinkos priemonėms tobulinti. Pagalba teikiama tik toms gamintojų grupėms, kurios savo produkciją parduoda bendrai per „gamintojų organizacijas“. Už veiklos programų patvirtinimą ir pagalbos išmokas atsako valstybės narės. 2004 m. pagalba sudarė 500 milijonų eurų.

| II. | Remdamiesi atsitiktine aštuoniose valstybėse narėse vykdomų 30 veiklos programų imtimi ir apžvelgę Komisijos duomenis, Audito Rūmai atliko šios pagalbos schemos veiksmingumo auditą. |
| --- | --- |

II.

Remdamiesi atsitiktine aštuoniose valstybėse narėse vykdomų 30 veiklos programų imtimi ir apžvelgę Komisijos duomenis, Audito Rūmai atliko šios pagalbos schemos veiksmingumo auditą.

| III. | Valstybės narės, priimdamos sprendimus dėl veiklos programų, atsižvelgdavo į planuotų išlaidų pobūdį, tačiau nepaisydavo tikėtino pasiūlytų priemonių veiksmingumo. Reglamentuose nustatytų programavimo pagrindų buvo laikomasi formaliai, buvo patiriamos didelės sąnaudos, kurios nedavė apčiuopiamos naudos. Išlaidų tinkamumo kriterijai buvo neaiškūs ir dėl to nepatikimi. |
| --- | --- |

III.

Valstybės narės, priimdamos sprendimus dėl veiklos programų, atsižvelgdavo į planuotų išlaidų pobūdį, tačiau nepaisydavo tikėtino pasiūlytų priemonių veiksmingumo. Reglamentuose nustatytų programavimo pagrindų buvo laikomasi formaliai, buvo patiriamos didelės sąnaudos, kurios nedavė apčiuopiamos naudos. Išlaidų tinkamumo kriterijai buvo neaiškūs ir dėl to nepatikimi.

| IV. | Komisija tikrina veikos programų išlaidų tinkamumą, tačiau ji nepatikrino, ar valstybių narių veiklos programų tvirtinimo procedūros sudaro sąlygas veiksmingai panaudoti Bendrijos lėšas. Ji netikrino veiklos programų veiksmingumo ir neatliko strategijos įvertinimo. |
| --- | --- |

IV.

Komisija tikrina veikos programų išlaidų tinkamumą, tačiau ji nepatikrino, ar valstybių narių veiklos programų tvirtinimo procedūros sudaro sąlygas veiksmingai panaudoti Bendrijos lėšas. Ji netikrino veiklos programų veiksmingumo ir neatliko strategijos įvertinimo.

| V. | Apskritai, siekiant Tarybos reglamente nustatytų tikslų, veiklos programos davė rezultatų. Palyginti su pradine gamintojų organizacijų padėtimi beveik pusė finansuotų veiksmų gerokai pažengė į priekį siekiant bent vieno iš 11 tikslų, todėl šiuos veiksmus galima laikyti veiksmingais. Tačiau daugelio veiksmų veiksmingumas buvo mažas, kadangi juos įgyvendinus nebuvo padaryta esminės pažangos lyginant su gamintojų pradine padėtimi. |
| --- | --- |

V.

Apskritai, siekiant Tarybos reglamente nustatytų tikslų, veiklos programos davė rezultatų. Palyginti su pradine gamintojų organizacijų padėtimi beveik pusė finansuotų veiksmų gerokai pažengė į priekį siekiant bent vieno iš 11 tikslų, todėl šiuos veiksmus galima laikyti veiksmingais. Tačiau daugelio veiksmų veiksmingumas buvo mažas, kadangi juos įgyvendinus nebuvo padaryta esminės pažangos lyginant su gamintojų pradine padėtimi.

| VI. | Į imtį patekusios gamintojų organizacijos padarė pažangą siekiant daugelio strategijoje nustatytų tikslų. Tačiau Komisija neturi informacijos apie pažangą siekiant šių tikslų Europos mastu, tačiau esama dviejų išimčių: tai perteklinės produkcijos pašalinimo iš rinkos sumažinimas ir pasiūlos koncentravimas. |
| --- | --- |

VI.

Į imtį patekusios gamintojų organizacijos padarė pažangą siekiant daugelio strategijoje nustatytų tikslų. Tačiau Komisija neturi informacijos apie pažangą siekiant šių tikslų Europos mastu, tačiau esama dviejų išimčių: tai perteklinės produkcijos pašalinimo iš rinkos sumažinimas ir pasiūlos koncentravimas.

| VII. | Pagal dabartines tendencijas Komisijos tikslas – 60 % pasiūlos koncentruoti gamintojų organizacijose iki 2013 metų – nebus pasiektas. Gamintojų organizacijos pagamina tik apie trečdalį ES vaisių ir daržovių produkcijos, ir jų gamybos apimtys auga lėčiau, nei viso sektoriaus. |
| --- | --- |

VII.

Pagal dabartines tendencijas Komisijos tikslas – 60 % pasiūlos koncentruoti gamintojų organizacijose iki 2013 metų – nebus pasiektas. Gamintojų organizacijos pagamina tik apie trečdalį ES vaisių ir daržovių produkcijos, ir jų gamybos apimtys auga lėčiau, nei viso sektoriaus.

| VIII. | Siekiant supaprastinti schemą, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai apsvarstyti alternatyvaus metodo privalumus ir sumažinti jos sąnaudas bei padidinti pagalbos veiksmingumą. Komisija turėtų apsvarstyti, ar tai galima pasiekti schemos procedūras bei išlaidų tinkamumo taisykles apjungiant su Kaimo plėtros investicijų priemonėmis. |
| --- | --- |

VIII.

Siekiant supaprastinti schemą, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai apsvarstyti alternatyvaus metodo privalumus ir sumažinti jos sąnaudas bei padidinti pagalbos veiksmingumą. Komisija turėtų apsvarstyti, ar tai galima pasiekti schemos procedūras bei išlaidų tinkamumo taisykles apjungiant su Kaimo plėtros investicijų priemonėmis.

| IX. | Kurį metodą bepasirinktų, Komisija turėtų pagerinti pagalbos veiksmingumo kontrolę ir 2009 m. atlikti planuotą vertinimo studiją, siekdama nustatyti palyginti nedidelės pažangos priežastis kiekvienoje gamintojų organizacijoje, o ypač tų valstybių narių, kuriose vaisių ir daržovių sektoriaus gamybos apimtys sudaro didžiausią žemės ūkio produkcijos dalį. |
| --- | --- |

IX.

Kurį metodą bepasirinktų, Komisija turėtų pagerinti pagalbos veiksmingumo kontrolę ir 2009 m. atlikti planuotą vertinimo studiją, siekdama nustatyti palyginti nedidelės pažangos priežastis kiekvienoje gamintojų organizacijoje, o ypač tų valstybių narių, kuriose vaisių ir daržovių sektoriaus gamybos apimtys sudaro didžiausią žemės ūkio produkcijos dalį.

| X. | Jei atlikus vertinimą pasitvirtintų, kad gamintojų organizacijos yra veiksminga priemonė, sutvirtinanti augintojų padėtį valstybėse narėse, reikėtų patikslinti šio tikslo siekimo strategiją. |
| --- | --- |

X.

Jei atlikus vertinimą pasitvirtintų, kad gamintojų organizacijos yra veiksminga priemonė, sutvirtinanti augintojų padėtį valstybėse narėse, reikėtų patikslinti šio tikslo siekimo strategiją.

| XI. | Tačiau jei Komisija nesugebėtų įrodyti, kad pasiūlos koncentravimas gamintojų organizacijose teikia apčiuopiamos naudos, ji turėtų persvarstyti ES vaisių ir daržovių augintojų paramos mechanizmą. |
| --- | --- |

XI.

Tačiau jei Komisija nesugebėtų įrodyti, kad pasiūlos koncentravimas gamintojų organizacijose teikia apčiuopiamos naudos, ji turėtų persvarstyti ES vaisių ir daržovių augintojų paramos mechanizmą.

ĮVADAS

Pagalbos schemos tikslas: prisitaikyti prie kintančios padėties rinkoje

| 1. | ES, 1990 m. pripažindama pokyčius vaisių ir daržovių rinkoje, kurioje atsirado skirtingų produktų poreikis ir sustiprėjo reikalavimai kokybės ir aplinkos standartams, pateikė naują pagalbos schemą, skirtą padėti augintojams prisitaikyti prie šios paklausos. Tai pagalba „veiklos programoms“, kuri yra aprašyta toliau. Tuo pačiu metu buvo sumažinta ilgą laiką teikta pagalba produkcijos pašalinimui iš rinkos (1), tuo siekiant, kad ES augintojai gamintų tai, ko reikia rinkai. |
| --- | --- |

1.

ES, 1990 m. pripažindama pokyčius vaisių ir daržovių rinkoje, kurioje atsirado skirtingų produktų poreikis ir sustiprėjo reikalavimai kokybės ir aplinkos standartams, pateikė naują pagalbos schemą, skirtą padėti augintojams prisitaikyti prie šios paklausos. Tai pagalba „veiklos programoms“, kuri yra aprašyta toliau. Tuo pačiu metu buvo sumažinta ilgą laiką teikta pagalba produkcijos pašalinimui iš rinkos (1), tuo siekiant, kad ES augintojai gamintų tai, ko reikia rinkai.

| 2. | Be to, padėtis rinkoje keitėsi – joje įsigalėjo didelės mažmeninės ir didmeninės prekybos įmonių grupės. Reaguodama į tai, ES sugriežtino nuo septintojo dešimtmečio vykdomą politiką, kuri skatino „gamintojų organizacijomis“ vadinamų augintojų grupių steigimąsi, siekiant masto ekonomijos ir didesnės įtakos rinkoje. |
| --- | --- |

2.

Be to, padėtis rinkoje keitėsi – joje įsigalėjo didelės mažmeninės ir didmeninės prekybos įmonių grupės. Reaguodama į tai, ES sugriežtino nuo septintojo dešimtmečio vykdomą politiką, kuri skatino „gamintojų organizacijomis“ vadinamų augintojų grupių steigimąsi, siekiant masto ekonomijos ir didesnės įtakos rinkoje.

| 3. | Šis pasiūlos telkimas į grupes (arba „koncentravimas“) buvo skatinamas siejant narystę gamintojų organizacijose su galimybe gauti papildomą pagalbą programoms. Gamintojų organizacijoms nepriklausantys vaisių ir daržovių augintojai negalėjo gauti ES pagalbos. Tai paskatino augintojus steigti gamintojų organizacijas arba prie jų jungtis. Tuo pat metu ES gamintojų organizacijoms nustatė griežtesnes sąlygas, siekiant užtikrinti veiksmingą pasiūlos koncentravimą. |
| --- | --- |

3.

Šis pasiūlos telkimas į grupes (arba „koncentravimas“) buvo skatinamas siejant narystę gamintojų organizacijose su galimybe gauti papildomą pagalbą programoms. Gamintojų organizacijoms nepriklausantys vaisių ir daržovių augintojai negalėjo gauti ES pagalbos. Tai paskatino augintojus steigti gamintojų organizacijas arba prie jų jungtis. Tuo pat metu ES gamintojų organizacijoms nustatė griežtesnes sąlygas, siekiant užtikrinti veiksmingą pasiūlos koncentravimą.

1 langelis„Protinga pagalba“ sudomino mūsų aplankytos vaisų ir daržovių augintojų organizacijos vadovą. ES daugiau nebeskirs pagalbos augintojams, vaisių ir daržovių pertekliui, kurio niekas nenori pirkti, sunaikinimui. Nuo šiol ES subsidijuoja priemones, kurių gamintojai imasi siekdami suderinti savo ir paklausios produkcijos kiekį ir kokybę.

2 langelis„Sėkminga pažanga“: Ši pagalba susieta su apyvarta, vadinasi, kuo sparčiau augs gamintojų organizacijos, tuo daugiau gaus pagalbos, skirtos prisitaikymui finansuoti. Ši sėkmė turėtų paskatinti daugiau augintojų steigti gamintojų organizacijas arba prie jų jungtis, tai suteiktų joms daugiau derybinės galios bei padidintų jų apyvartą, taip jos gautų daugiau prisitaikymui skirtos pagalbos...

Audito apimtis ir metodas

| 4. | 2000 m. Metinėje ataskaitoje (2) Audito Rūmai pateikė ankstesnio audito metu nustatytus faktus dėl pagalbos vaisių ir daržovių sektoriui. Kadangi tuo metu buvo užbaigtos kelios veiklos programos, todėl ilgalaikis pagalbos veiksmingumas buvo nepastebimas. Tačiau ataskaitoje buvo nustatyti valstybių narių schemos valdymo trūkumai, dėl kurių sumažėjo pagalbos veiksmingumas. Dėl to šiam auditui buvo iškeltas tikslas įvertinti veiklos programų schemos veiksmingumą. |
| --- | --- |

4.

2000 m. Metinėje ataskaitoje (2) Audito Rūmai pateikė ankstesnio audito metu nustatytus faktus dėl pagalbos vaisių ir daržovių sektoriui. Kadangi tuo metu buvo užbaigtos kelios veiklos programos, todėl ilgalaikis pagalbos veiksmingumas buvo nepastebimas. Tačiau ataskaitoje buvo nustatyti valstybių narių schemos valdymo trūkumai, dėl kurių sumažėjo pagalbos veiksmingumas. Dėl to šiam auditui buvo iškeltas tikslas įvertinti veiklos programų schemos veiksmingumą.

| 5. | Veiksmingumas ES Finansiniame reglamente (3) apibrėžiamas kaip „konkrečių nustatytų tikslų įvykdymas ir planuotų rezultatų pasiekimas“. Kadangi veiklos programų pagalbos schemų tikslai nėra tiksliai apibrėžti ar išreikšti skaičiais, atliekant šį auditą, veiksmingumu buvo laikoma pažanga siekiant minėtų tikslų. |
| --- | --- |

5.

Veiksmingumas ES Finansiniame reglamente (3) apibrėžiamas kaip „konkrečių nustatytų tikslų įvykdymas ir planuotų rezultatų pasiekimas“. Kadangi veiklos programų pagalbos schemų tikslai nėra tiksliai apibrėžti ar išreikšti skaičiais, atliekant šį auditą, veiksmingumu buvo laikoma pažanga siekiant minėtų tikslų.

| 6. | Šio audito klausimai:






  i) | Ar pagalbos schema buvo įgyvendinta taip, kad veiklos programų veiksmingumas būtų tikėtinas? |
| --- | --- | --- |

6.

Šio audito klausimai:

i)

Ar pagalbos schema buvo įgyvendinta taip, kad veiklos programų veiksmingumas būtų tikėtinas?

| ii) | Ar finansuotos veiklos programų priemonės buvo veiksmingos? |
| --- | --- |

ii)

Ar finansuotos veiklos programų priemonės buvo veiksmingos?

| iii) | Ar gamintojų organizacijos padarė pažangą siekdamos pagalbos schemoje nustatytų tikslų? |
| --- | --- |

iii)

Ar gamintojų organizacijos padarė pažangą siekdamos pagalbos schemoje nustatytų tikslų?

| 7. | Audito metodiką sudarė:






  i) | Komisijos ir valstybių narių parengtų strategijos įgyvendinimo procedūrų vertinimas; |
| --- | --- | --- |

7.

Audito metodiką sudarė:

i)

Komisijos ir valstybių narių parengtų strategijos įgyvendinimo procedūrų vertinimas;

| ii) | atrinktų veiklos programos atliekamų veiksmų veiksmingumo tikrinimas ir |
| --- | --- |

ii)

atrinktų veiklos programos atliekamų veiksmų veiksmingumo tikrinimas ir

| iii) | atrinktų gamintojų organizacijų ir Komisijos duomenų ES mastu tikrinimas, siekiant įsitikinti, ar gamintojų organizacijos padarė pažangą, siekdamos strategijos tikslų. |
| --- | --- |

iii)

atrinktų gamintojų organizacijų ir Komisijos duomenų ES mastu tikrinimas, siekiant įsitikinti, ar gamintojų organizacijos padarė pažangą, siekdamos strategijos tikslų.

| 8. | Faktinės medžiagos rinkimas vietoje buvo atliktas 2005 m., taikant atsitiktinę atranką 30 veiklos programų, įgyvendintų 2003 m. ir 2004 m. aštuoniose valstybėse narėse: Graikijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Italijoje, Nyderlanduose, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Naujų valstybių narių gamintojų organizacijos nebuvo įtrauktos, nes atliekant auditą, jos nebuvo baigusios vykdyti veiklos programų. |
| --- | --- |

8.

Faktinės medžiagos rinkimas vietoje buvo atliktas 2005 m., taikant atsitiktinę atranką 30 veiklos programų, įgyvendintų 2003 m. ir 2004 m. aštuoniose valstybėse narėse: Graikijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Italijoje, Nyderlanduose, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Naujų valstybių narių gamintojų organizacijos nebuvo įtrauktos, nes atliekant auditą, jos nebuvo baigusios vykdyti veiklos programų.

Gamintojų organizacijos

| 9. | Gamintojų organizacija yra augintojų grupė, kuri veikia išvien siekdama sustiprinti savo padėtį rinkoje. Daugelis jų yra kooperatyvai, tačiau gali būti ir žmonių ar įmonių grupės. ES reglamentuose (4) nustatyti joms taikomi reikalavimai: organizacijoje turi būti ne mažiau kaip penki nariai, ir jos apyvarta turi būti ne mažesnė kaip 100 000 eurų. Gamintojų organizacijos turi pasirūpinti savo narių produkcijos saugojimu, pakavimu ir pardavimu. Jos turi sugebėti planuoti ir pritaikyti savo produkciją, skatinti aplinkos požiūriu tinkamus auginimo ir atliekų tvarkymo būdus. |
| --- | --- |

9.

Gamintojų organizacija yra augintojų grupė, kuri veikia išvien siekdama sustiprinti savo padėtį rinkoje. Daugelis jų yra kooperatyvai, tačiau gali būti ir žmonių ar įmonių grupės. ES reglamentuose (4) nustatyti joms taikomi reikalavimai: organizacijoje turi būti ne mažiau kaip penki nariai, ir jos apyvarta turi būti ne mažesnė kaip 100 000 eurų. Gamintojų organizacijos turi pasirūpinti savo narių produkcijos saugojimu, pakavimu ir pardavimu. Jos turi sugebėti planuoti ir pritaikyti savo produkciją, skatinti aplinkos požiūriu tinkamus auginimo ir atliekų tvarkymo būdus.

| 10. | Naujoms gamintojų organizacijoms 5 metus skiriama pagalba veiklai pradėti – įsisteigti ir ES reikalavimus atitinkančiai įrangai įsigyti. Gamintojų organizacijai įsisteigus, valstybės narės tikrina, ar ji ir toliau vykdo minėtus reikalavimus, tačiau papildoma pagalba tam neskiriama. Teoriškai ES gamintojų organizacijoms neteikia paramos, skirtos administravimo, veiklos ar gamybos sąnaudoms padengti (5). |
| --- | --- |

10.

Naujoms gamintojų organizacijoms 5 metus skiriama pagalba veiklai pradėti – įsisteigti ir ES reikalavimus atitinkančiai įrangai įsigyti. Gamintojų organizacijai įsisteigus, valstybės narės tikrina, ar ji ir toliau vykdo minėtus reikalavimus, tačiau papildoma pagalba tam neskiriama. Teoriškai ES gamintojų organizacijoms neteikia paramos, skirtos administravimo, veiklos ar gamybos sąnaudoms padengti (5).

| 11. | 14-oje valstybių narių yra apie 1 500 gamintojų organizacijų (6) (1 diagrama). Gamintojų organizacijų dydžiai ir pobūdis yra labai įvairūs (2 diagrama). Šio audito metu Audito Rūmai aplankė Graikijos figų augintojus, Airijos grybų augintojus, Portugalijos citrusinių vaisių kooperatyvą, pomidorų augintojus Ispanijoje ir Nyderlanduose. Kai kuriose gamintojų organizacijose buvo mažiau nei dešimt narių, o viena Italijos organizacija, kurios specializacija – obuoliai, turėjo 5 800 narių. Vieną gamintojų organizaciją sudarė 14 įmonių, kurių kiekvienos vidutinė apyvarta – 2,6 milijonų eurų, o kitą – kooperatyvą – 800 sezoninių augintojų, kurių vieno nario vidutinė produkcijos vertė – tik apie 600 eurų. 2003 m. vidutinė ES gamintojų organizacijų apyvarta buvo 9 milijonai eurų, o vidutinis narių skaičius – daugiau kaip 300. |
| --- | --- |

11.

14-oje valstybių narių yra apie 1 500 gamintojų organizacijų (6) (1 diagrama). Gamintojų organizacijų dydžiai ir pobūdis yra labai įvairūs (2 diagrama). Šio audito metu Audito Rūmai aplankė Graikijos figų augintojus, Airijos grybų augintojus, Portugalijos citrusinių vaisių kooperatyvą, pomidorų augintojus Ispanijoje ir Nyderlanduose. Kai kuriose gamintojų organizacijose buvo mažiau nei dešimt narių, o viena Italijos organizacija, kurios specializacija – obuoliai, turėjo 5 800 narių. Vieną gamintojų organizaciją sudarė 14 įmonių, kurių kiekvienos vidutinė apyvarta – 2,6 milijonų eurų, o kitą – kooperatyvą – 800 sezoninių augintojų, kurių vieno nario vidutinė produkcijos vertė – tik apie 600 eurų. 2003 m. vidutinė ES gamintojų organizacijų apyvarta buvo 9 milijonai eurų, o vidutinis narių skaičius – daugiau kaip 300.

Image

Image

| 12. | Pagal produkcijos vertę vaisiai ir daržovės yra didžiausias ES-15 žemės ūkio sektorius. Jis ypač svarbus Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje, kur šis sektorius sudaro daugiau kaip 25 % žemės ūkio produkcijos vertės. Ispanija, Prancūzija ir Italija pagal vertę pagamina 70 % ES vaisių ir daržovių produkcijos. 2004 m. apie trečdalis jų produkcijos buvo parduodama per gamintojų organizacijas. Nyderlanduose, Belgijoje ir Airijoje per gamintojų organizacijas parduodamų vaisių ir daržovių produkcijos dalis buvo kur kas didesnė ir sudarė apie 80 %, tuo tarpu Graikijoje – 13 %, Portugalijoje – 6 % (3 diagrama). |
| --- | --- |

12.

Pagal produkcijos vertę vaisiai ir daržovės yra didžiausias ES-15 žemės ūkio sektorius. Jis ypač svarbus Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje, kur šis sektorius sudaro daugiau kaip 25 % žemės ūkio produkcijos vertės. Ispanija, Prancūzija ir Italija pagal vertę pagamina 70 % ES vaisių ir daržovių produkcijos. 2004 m. apie trečdalis jų produkcijos buvo parduodama per gamintojų organizacijas. Nyderlanduose, Belgijoje ir Airijoje per gamintojų organizacijas parduodamų vaisių ir daržovių produkcijos dalis buvo kur kas didesnė ir sudarė apie 80 %, tuo tarpu Graikijoje – 13 %, Portugalijoje – 6 % (3 diagrama).

Image

Pagalba veiklos programoms

| 13. | 9 dalyje pateiktus reikalavimus atitinkančios gamintojų organizacijos gali kreiptis dėl pagalbos „veiklos programai“. Tai priemonių, kurių gamintojų organizacija imasi siekdama pritaikyti savo produkciją prie rinkos poreikių ir sustiprinti savo padėtį rinkoje, programa (3 langelis). Konkretūs tikslai, kurių turėtų būti siekiama vykdant priemones, nustatyti Tarybos reglamente (7) (4 langelis). Programą rengia gamintojų organizacija, ją tvirtina valstybė narė, kuri kasmet išmoka ES pagalbą, sudarančią 50 % gamintojo organizacijos patirtų programos įgyvendinimo sąnaudų. Veiklos programos trukmė – 3–5 metai, programos laikotarpiui baigiantis gamintojas gali kreiptis dėl naujos programos. Metinė pagalbos suma yra ribojama – ji negali viršyti 4,1 % gamintojų organizacijos apyvartos. |
| --- | --- |

13.

9 dalyje pateiktus reikalavimus atitinkančios gamintojų organizacijos gali kreiptis dėl pagalbos „veiklos programai“. Tai priemonių, kurių gamintojų organizacija imasi siekdama pritaikyti savo produkciją prie rinkos poreikių ir sustiprinti savo padėtį rinkoje, programa (3 langelis). Konkretūs tikslai, kurių turėtų būti siekiama vykdant priemones, nustatyti Tarybos reglamente (7) (4 langelis). Programą rengia gamintojų organizacija, ją tvirtina valstybė narė, kuri kasmet išmoka ES pagalbą, sudarančią 50 % gamintojo organizacijos patirtų programos įgyvendinimo sąnaudų. Veiklos programos trukmė – 3–5 metai, programos laikotarpiui baigiantis gamintojas gali kreiptis dėl naujos programos. Metinė pagalbos suma yra ribojama – ji negali viršyti 4,1 % gamintojų organizacijos apyvartos.

| 14. | Daugiau kaip 70 % gamintojų organizacijų turi savo veiklos programas, joms suteikta pagalba 2004 m. sudarė 500 milijonų eurų. Tai sudaro 3 % gamintojų organizacijų apyvartos ir apie 1 % bendrosios ES vaisių ir daržovių produkcijos vertės. Nuo 1997 m., t. y. pagalbos teikimo pradžios, suteiktos pagalbos apimtys gerokai išaugo, tuo tarpu pagalba produkcijos pertekliui išimti iš apyvartos sumažėjo (žr. 4 diagramą). Be to, diagramoje pateikta per gamintojų organizacijas pomidorų ir vaisių augintojams išmokėta šiai produkcijai perdirbti skirta pagalbos suma, priklausanti nuo gamybos apimties.

  3 langelisĮprastinis veiklos programos turinys





  — | rūšiavimo ir pakavimo įrangos pirkimas; |
| --- | --- | --- |

14.

Daugiau kaip 70 % gamintojų organizacijų turi savo veiklos programas, joms suteikta pagalba 2004 m. sudarė 500 milijonų eurų. Tai sudaro 3 % gamintojų organizacijų apyvartos ir apie 1 % bendrosios ES vaisių ir daržovių produkcijos vertės. Nuo 1997 m., t. y. pagalbos teikimo pradžios, suteiktos pagalbos apimtys gerokai išaugo, tuo tarpu pagalba produkcijos pertekliui išimti iš apyvartos sumažėjo (žr. 4 diagramą). Be to, diagramoje pateikta per gamintojų organizacijas pomidorų ir vaisių augintojams išmokėta šiai produkcijai perdirbti skirta pagalbos suma, priklausanti nuo gamybos apimties.

3 langelisĮprastinis veiklos programos turinys





  —

rūšiavimo ir pakavimo įrangos pirkimas;

| — | kokybės kontrolės ir pardavimo personalo samda; |
| --- | --- |

—

kokybės kontrolės ir pardavimo personalo samda;

| — | investicijos į drėkinimo įrenginius ir šiltnamius; |
| --- | --- |

—

investicijos į drėkinimo įrenginius ir šiltnamius;

| — | subsidijos augintojams, skirtos vaismedžiams persodinti; |
| --- | --- |

—

subsidijos augintojams, skirtos vaismedžiams persodinti;

| — | natūralių kovos su kenkėjais ir ligų kontrolės metodų sąnaudos. |
| --- | --- |

—

natūralių kovos su kenkėjais ir ligų kontrolės metodų sąnaudos.

4 langelis11 veiklos programų tikslų:





  —

| — | užtikrinti, kad gamyba būtų planuojama ir pritaikoma prie paklausos, ypač kokybė ir kiekybė, |
| --- | --- |

užtikrinti, kad gamyba būtų planuojama ir pritaikoma prie paklausos, ypač kokybė ir kiekybė,

| — | skatinti savo narių pagamintų produktų pasiūlos koncentraciją ir pateikimą rinkai, |
| --- | --- |

—

skatinti savo narių pagamintų produktų pasiūlos koncentraciją ir pateikimą rinkai,

| — | mažinti gamybos sąnaudas ir |
| --- | --- |

—

mažinti gamybos sąnaudas ir

| — | stabilizuoti gamintojo kainas, |
| --- | --- |

—

stabilizuoti gamintojo kainas,

| — | skatinti auginimo praktikos, gamybos metodų ir patikimos atliekų tvarkymo praktikos aplinkos apsaugos atžvilgiu taikymą, |
| --- | --- |

—

skatinti auginimo praktikos, gamybos metodų ir patikimos atliekų tvarkymo praktikos aplinkos apsaugos atžvilgiu taikymą,

| — | gerinti produktų kokybę, |
| --- | --- |

—

gerinti produktų kokybę,

| — | kelti produktų komercinę vertę, |
| --- | --- |

—

kelti produktų komercinę vertę,

| — | remti vartotojų reikmes atitinkančius produktus, |
| --- | --- |

—

remti vartotojų reikmes atitinkančius produktus,

| — | kurti ekologinių produktų linijas, |
| --- | --- |

—

kurti ekologinių produktų linijas,

| — | skatinti integruotą gamybą ir kitus aplinką tausojančius gamybos būdus, |
| --- | --- |

—

skatinti integruotą gamybą ir kitus aplinką tausojančius gamybos būdus,

| — | mažinti pašalinimus. |
| --- | --- |

—

mažinti pašalinimus.

Image

| 15. | Pagalbos schema įgyvendinama taikant įprastą pasidalijamąjį valdymą, pagal kurį valstybės narės laikosi išsamių Komisijos nustatytų taisyklių, parengtų atsižvelgiant į Tarybos reglamentą. Siekiant užtikrinti pagalbos teikimą vadovaujantis gero finansų valdymo principais: ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo, reikalaujama, kad valstybės narės bendradarbiautų su Komisija. |
| --- | --- |

15.

Pagalbos schema įgyvendinama taikant įprastą pasidalijamąjį valdymą, pagal kurį valstybės narės laikosi išsamių Komisijos nustatytų taisyklių, parengtų atsižvelgiant į Tarybos reglamentą. Siekiant užtikrinti pagalbos teikimą vadovaujantis gero finansų valdymo principais: ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo, reikalaujama, kad valstybės narės bendradarbiautų su Komisija.

| 16. | Komisijos įgyvendinimo reglamente (8) reikalaujama, kad gamintojų organizacijos savo pasiūlymuose dėl veiklos programų apibūdintų:






  — | savo pradinę padėtį, ypač susijusią su gamyba, pardavimu ir įranga, |
| --- | --- | --- |

16.

Komisijos įgyvendinimo reglamente (8) reikalaujama, kad gamintojų organizacijos savo pasiūlymuose dėl veiklos programų apibūdintų:

—

savo pradinę padėtį, ypač susijusią su gamyba, pardavimu ir įranga,

| — | programos tikslus, atsižvelgiant į rinkos perspektyvą, ir |
| --- | --- |

—

programos tikslus, atsižvelgiant į rinkos perspektyvą, ir

| — | konkrečias priemones arba „veiksmus“, siekiant įgyvendinti tuos tikslus. |
| --- | --- |

—

konkrečias priemones arba „veiksmus“, siekiant įgyvendinti tuos tikslus.

| 17. | Gamintojų organizacijos gali nevaržomos siūlyti konkrečią padėtį atitinkančias veiklos programos priemones, tačiau šiomis programomis turi būti siekiama „keleto“ Tarybos reglamente nustatytų tikslų (žr. 4 langelį). Siekiant įtvirtinti grįžtamąjį ryšį, reikalaujama, kad programos vykdymo pabaigoje gamintojų organizacijos praneštų valstybėms narėms apie tikslų pasiekimų mastą ir pamokas, kurias jos turi išmokti prieš įgyvendindamos kitą programą. Šis „programavimo modelis“, kurio gamintojų organizacijos turi laikytis, yra parodytas 5 diagramoje. |
| --- | --- |

17.

Gamintojų organizacijos gali nevaržomos siūlyti konkrečią padėtį atitinkančias veiklos programos priemones, tačiau šiomis programomis turi būti siekiama „keleto“ Tarybos reglamente nustatytų tikslų (žr. 4 langelį). Siekiant įtvirtinti grįžtamąjį ryšį, reikalaujama, kad programos vykdymo pabaigoje gamintojų organizacijos praneštų valstybėms narėms apie tikslų pasiekimų mastą ir pamokas, kurias jos turi išmokti prieš įgyvendindamos kitą programą. Šis „programavimo modelis“, kurio gamintojų organizacijos turi laikytis, yra parodytas 5 diagramoje.

Image

| 18. | Pagal Komisijos reglamentą valstybės narės, nagrinėdamos veiklos programų pasiūlymus, privalo:






  — | patikrinti gamintojų organizacijų pradinę padėtį ir veiklos programos tikslus, |
| --- | --- | --- |

18.

Pagal Komisijos reglamentą valstybės narės, nagrinėdamos veiklos programų pasiūlymus, privalo:

—

patikrinti gamintojų organizacijų pradinę padėtį ir veiklos programos tikslus,

| — | patikrinti, veiklos programų ir Tarybos reglamento tikslų suderinamumą, |
| --- | --- |

—

patikrinti, veiklos programų ir Tarybos reglamento tikslų suderinamumą,

| — | patikrinti siūlomos veiklos programos ekonominį pagrįstumą, techninę kokybę ir apskaičiavimų patikimumą. |
| --- | --- |

—

patikrinti siūlomos veiklos programos ekonominį pagrįstumą, techninę kokybę ir apskaičiavimų patikimumą.

Reglamentas numato, kad valstybės narės po to turėtų patvirtinti programą, reikalauti pakeitimų arba ją atmesti.

I DALIS. VEIKLOS PROGRAMŲ VEIKSMINGUMAS

| 19. | Kaip pirmiau apibūdinta, valstybės narės ir Komisija dalijasi atsakomybe už pagalbos schemos veiksmingumo užtikrinimą: pagalba turi būti naudojama siekiant 11 tikslų, kuriuos Taryba nustatė veiklos programoms. Šioje ataskaitos dalyje pirmiausia nagrinėjama, ar pagalbos schemą Komisija ir valstybės narės įgyvendino skatindamos veiksmingumą, o ypač, ar „programavimo modelis“ veikė taip, kaip numatyta. Toliau joje vertinamos atrinktos veiklos programos, siekiant nustatyti, ar finansuotos priemonės padėjo siekti schemos tikslų. |
| --- | --- |

19.

Kaip pirmiau apibūdinta, valstybės narės ir Komisija dalijasi atsakomybe už pagalbos schemos veiksmingumo užtikrinimą: pagalba turi būti naudojama siekiant 11 tikslų, kuriuos Taryba nustatė veiklos programoms. Šioje ataskaitos dalyje pirmiausia nagrinėjama, ar pagalbos schemą Komisija ir valstybės narės įgyvendino skatindamos veiksmingumą, o ypač, ar „programavimo modelis“ veikė taip, kaip numatyta. Toliau joje vertinamos atrinktos veiklos programos, siekiant nustatyti, ar finansuotos priemonės padėjo siekti schemos tikslų.

Ar pagalbos schema buvo įgyvendinta taip, kad būtų tikėtinas veiklos programų veiksmingumas?

Komisijos patikrinimų tikslas – užtikrinti, kad ES pagalbą valstybės narės teikia pagal gero finansų valdymo principus

| 20. | Valstybės narės tvirtina gamintojų organizacijų pasiūlytas veiklos programas, tačiau Sutartyje galutinė atsakomybė už gerą ES biudžeto finansų valdymą ir valstybių narių priežiūrą numatyta Komisijai. |
| --- | --- |

20.

Valstybės narės tvirtina gamintojų organizacijų pasiūlytas veiklos programas, tačiau Sutartyje galutinė atsakomybė už gerą ES biudžeto finansų valdymą ir valstybių narių priežiūrą numatyta Komisijai.

| 21. | Atlikdama „sąskaitų tikrinimo ir tvirtinimo“ procedūrą, Komisija apsilanko valstybėse narėse ir tikrina, ar pagalbos išmokos buvo padarytos pagal Bendrijos taisykles. Be to, Tarybos reglamentu vaisių ir daržovių sektoriuje yra įkurtas „Specialus inspektorių korpusas“, kuris, inter alia, turi užtikrinti vienodą taisyklių taikymą visoje ES. Iš esmės tai yra tie patys pareigūnai, kurie tikrina ir tvirtina minėtose sąskaitose nurodytas išlaidas. |
| --- | --- |

21.

Atlikdama „sąskaitų tikrinimo ir tvirtinimo“ procedūrą, Komisija apsilanko valstybėse narėse ir tikrina, ar pagalbos išmokos buvo padarytos pagal Bendrijos taisykles. Be to, Tarybos reglamentu vaisių ir daržovių sektoriuje yra įkurtas „Specialus inspektorių korpusas“, kuris, inter alia, turi užtikrinti vienodą taisyklių taikymą visoje ES. Iš esmės tai yra tie patys pareigūnai, kurie tikrina ir tvirtina minėtose sąskaitose nurodytas išlaidas.

| 22. | Kitų ES žemės ūkio strategijų atveju, pagal veiklos programų pagalbos schemą reikalaujama, kad, valstybės narės geriau pasvarstytų prieš priimdamos sprendimą dėl veiklos programose numatytų priemonių patvirtinimo, atmetimo ar pakeitimų. Tačiau nuo 1997 m. ir 1998 m. atlikdami valstybių narių pirminį procedūrų patikrinimą, Komisijos inspektoriai daugiau dėmesio skyrė išlaidų tinkamumo kriterijų laikymuisi, o ne tikrinimui, ar 18 dalyje nurodytos valstybių narių veiklos programų tvirtinimo ir priežiūros procedūros veikė taip, kad veiklos programų veiksmingumas būtų tikėtinas. |
| --- | --- |

22.

Kitų ES žemės ūkio strategijų atveju, pagal veiklos programų pagalbos schemą reikalaujama, kad, valstybės narės geriau pasvarstytų prieš priimdamos sprendimą dėl veiklos programose numatytų priemonių patvirtinimo, atmetimo ar pakeitimų. Tačiau nuo 1997 m. ir 1998 m. atlikdami valstybių narių pirminį procedūrų patikrinimą, Komisijos inspektoriai daugiau dėmesio skyrė išlaidų tinkamumo kriterijų laikymuisi, o ne tikrinimui, ar 18 dalyje nurodytos valstybių narių veiklos programų tvirtinimo ir priežiūros procedūros veikė taip, kad veiklos programų veiksmingumas būtų tikėtinas.

| 23. | Taigi sąskaitų tikrinimo bei tvirtinimo tikslais tikrindama valstybių narių išmokėtos pagalbos tinkamumą, Komisija nepatikrino, ar ši pagalba buvo suteikta laikantis gero finansų valdymo principų, ypač veiksmingumo atžvilgiu. |
| --- | --- |

23.

Taigi sąskaitų tikrinimo bei tvirtinimo tikslais tikrindama valstybių narių išmokėtos pagalbos tinkamumą, Komisija nepatikrino, ar ši pagalba buvo suteikta laikantis gero finansų valdymo principų, ypač veiksmingumo atžvilgiu.

Kaip valstybės narės įgyvendina pagalbos schemą

Išsami informacija apie valstybėse narėse atliktą auditą

| 24. | Atsižvelgdami į tai, kad pagrindinis vaidmuo tvirtinant veiklos programas tenka valstybėms narėms, Audito Rūmai patikrino visų 14 valstybių narių taikomas procedūras (5 langelis). Kadangi kai kurios valstybės narės minėtą schemą įgyvendina decentralizuotai, Italijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje ir Graikijoje buvo patikrintos dar 19 regiono ir vietos administracijų taikomos procedūros. |
| --- | --- |

24.

Atsižvelgdami į tai, kad pagrindinis vaidmuo tvirtinant veiklos programas tenka valstybėms narėms, Audito Rūmai patikrino visų 14 valstybių narių taikomas procedūras (5 langelis). Kadangi kai kurios valstybės narės minėtą schemą įgyvendina decentralizuotai, Italijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje ir Graikijoje buvo patikrintos dar 19 regiono ir vietos administracijų taikomos procedūros.

| 25. | Įgyvendinimo reglamente reikalaujama, kad valstybės narės atliktų tam tikrą skaičių patikrinimų, bet nenurodyta, kaip juos atlikti. Tai leidžia valstybėms narėms lanksčiai kurti šias procedūras, atsižvelgiant į jų turinį. Todėl kiekviena administracija skirtingai įgyvendino šią schemą, ir toliau pateikti nustatyti faktai nevienodai taikomi valstybėms narėms (9). |
| --- | --- |

25.

Įgyvendinimo reglamente reikalaujama, kad valstybės narės atliktų tam tikrą skaičių patikrinimų, bet nenurodyta, kaip juos atlikti. Tai leidžia valstybėms narėms lanksčiai kurti šias procedūras, atsižvelgiant į jų turinį. Todėl kiekviena administracija skirtingai įgyvendino šią schemą, ir toliau pateikti nustatyti faktai nevienodai taikomi valstybėms narėms (9).

5 langelisIšsami informacija apie valstybėse narėse atliktą auditąValstybių narių procedūrų auditą atlikome remdamiesi atsitiktine 30 veiklos programų, užbaigtų 2003 m. ir 2004 m., imtimi. Lankytasi valstybių narių administracijose, atsakingose už tų programų tikrinimą, ir atitinkamose gamintojų organizacijose.







  Atrinktų veiklos programų skaičius

| Atrinktų veiklos programų skaičius |
| --- |
| Ispanija | 11 | Portugalija | 2 |
| Prancūzija | 8 | Jungtinė Karalystė | 1 |
| Italija | 4 | Nyderlandai | 1 |
| Graikija | 2 | Airija | 1 |

Ispanija

11

Portugalija

2

Prancūzija

8

Jungtinė Karalystė

1

Italija

4

Nyderlandai

1

Graikija

2

Airija

1

Programavimo modelio įgyvendinimo vertinimo kriterijai

| 26. | Tvirtinant veiklos programą ir po to suteikiant ES pagalbą, valstybės narės, vykdydamos gero finansų valdymo reikalavimus, turėtų taikyti ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus. |
| --- | --- |

26.

Tvirtinant veiklos programą ir po to suteikiant ES pagalbą, valstybės narės, vykdydamos gero finansų valdymo reikalavimus, turėtų taikyti ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus.

| 27. | Kad pagalba būtų veiksminga, kiekvienas pagal programą finansuojamas veiksmas turėtų duoti rezultatų: veiksmas turėtų lemti pažangą, siekiant vieno arba daugiau iš 11 Tarybos reglamente nustatytų tikslų. Todėl, priimdamos sprendimą dėl veiklos programos patvirtinimo, atmetimo arba pakeitimų, valstybės narės turėtų atsižvelgti į, gamintojų organizacijų įrodymų pakankamumą, jog siūlomi veiksmai gali padėti įgyvendinti šiuos tikslus. |
| --- | --- |

27.

Kad pagalba būtų veiksminga, kiekvienas pagal programą finansuojamas veiksmas turėtų duoti rezultatų: veiksmas turėtų lemti pažangą, siekiant vieno arba daugiau iš 11 Tarybos reglamente nustatytų tikslų. Todėl, priimdamos sprendimą dėl veiklos programos patvirtinimo, atmetimo arba pakeitimų, valstybės narės turėtų atsižvelgti į, gamintojų organizacijų įrodymų pakankamumą, jog siūlomi veiksmai gali padėti įgyvendinti šiuos tikslus.

| 28. | Kad galėtų pagrįsti savo sprendimus suteikti pagalbą šiomis sąlygomis, valstybės narės turi gauti išsamią informaciją iš gamintojų organizacijų. Jos turi žinoti gamintojų organizacijų pradinę padėtį ir tikėtiną veiksmo (-ų) poveikį pagal kiekvieną tikslą. |
| --- | --- |

28.

Kad galėtų pagrįsti savo sprendimus suteikti pagalbą šiomis sąlygomis, valstybės narės turi gauti išsamią informaciją iš gamintojų organizacijų. Jos turi žinoti gamintojų organizacijų pradinę padėtį ir tikėtiną veiksmo (-ų) poveikį pagal kiekvieną tikslą.

| 29. | Remdamiesi šia logika ir konkrečiais reglamento reikalavimais (žr. 16–18 dalis), Audito Rūmai nustatė audito kriterijus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti tikėtinus „geros sistemos“ požymius (6 langelis). Jei šių reikalavimų būtų laikomasi, valstybių narių procedūros galėtų užtikrinti pagalbos veiksmingumą. Šiuos kriterijus būtų galima apibendrinti taip:






  — | Veiklos programos dokumentuose turėtų atsispindėti gamintojų organizacijų pradinė padėtis pagal kiekvieną programos tikslą. Tikslai turėtų būti „protingi“ (konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, aktualūs ir suplanuoti laike, angl. SMART – specific, measurable, achievable, relevant and timed): pakankamai konkretūs, kad nekiltų abejonių, ko gamintojų organizacijos siekia; išmatuojami (ir suplanuoti laike), kad jų siekimą būtų galima stebėti; pasiekiami įgyvendinant programose siūlomus veiksmus; ir aktualūs: atitinkantys gamintojų organizacijų padėtį bei rinkos perspektyvą ir ES 11 tikslus. Iš pat pradžių gamintojų organizacijos turėtų išsikelti uždavinį kiekvieno tikslo atžvilgiu. Dokumentuose turi būti nurodyta, kaip pasiūlytais veiksmais bus siekiama programos tikslų. Gamintojų organizacija, baigusi įgyvendinti programą, turėtų pranešti, kokia tikslų dalis pasiekta, palyginti su pradine padėtimi ir uždaviniais. |
| --- | --- | --- |

29.

Remdamiesi šia logika ir konkrečiais reglamento reikalavimais (žr. 16–18 dalis), Audito Rūmai nustatė audito kriterijus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti tikėtinus „geros sistemos“ požymius (6 langelis). Jei šių reikalavimų būtų laikomasi, valstybių narių procedūros galėtų užtikrinti pagalbos veiksmingumą. Šiuos kriterijus būtų galima apibendrinti taip:

—

Veiklos programos dokumentuose turėtų atsispindėti gamintojų organizacijų pradinė padėtis pagal kiekvieną programos tikslą. Tikslai turėtų būti „protingi“ (konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, aktualūs ir suplanuoti laike, angl. SMART – specific, measurable, achievable, relevant and timed): pakankamai konkretūs, kad nekiltų abejonių, ko gamintojų organizacijos siekia; išmatuojami (ir suplanuoti laike), kad jų siekimą būtų galima stebėti; pasiekiami įgyvendinant programose siūlomus veiksmus; ir aktualūs: atitinkantys gamintojų organizacijų padėtį bei rinkos perspektyvą ir ES 11 tikslus. Iš pat pradžių gamintojų organizacijos turėtų išsikelti uždavinį kiekvieno tikslo atžvilgiu. Dokumentuose turi būti nurodyta, kaip pasiūlytais veiksmais bus siekiama programos tikslų. Gamintojų organizacija, baigusi įgyvendinti programą, turėtų pranešti, kokia tikslų dalis pasiekta, palyginti su pradine padėtimi ir uždaviniais.

| — | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad veiklos programų tikslai atitiktų ES reglamentuose nustatytus tikslus ir kad siūlomi veiksmai iš tikrųjų leistų pagrįstomis sąnaudomis siekti tikslų. Kontroliuodamos veiklos programų veiksmingumą, jos turėtų pasinaudoti gamintojų organizacijų baigiamosiose ataskaitose pateikta vertinimo informacija, o tam, kad būsimosios programos būtų dar veiksmingesnės, pritaikyti įgytą patirtį. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad veiklos programų tikslai atitiktų ES reglamentuose nustatytus tikslus ir kad siūlomi veiksmai iš tikrųjų leistų pagrįstomis sąnaudomis siekti tikslų. Kontroliuodamos veiklos programų veiksmingumą, jos turėtų pasinaudoti gamintojų organizacijų baigiamosiose ataskaitose pateikta vertinimo informacija, o tam, kad būsimosios programos būtų dar veiksmingesnės, pritaikyti įgytą patirtį.

6 langelisMetodika: kai kurie Audito Rūmų taikomi valstybių narių pagalbos schemų įgyvendinimo vertinimo kriterijai apima daugiau nei vien tik formalų reglamento raidės laikymąsi (žr. priedą). Pavyzdžiui, pagal reglamentą gamintojų organizacija turi aprašyti savo pradinę padėtį, o valstybė narė turi patikrinti, ar ji nurodyta tiksliai. Kad įvykdytų audito kriterijus, valstybė narė taip pat turi užtikrinti, kad aprašymas yra susijęs su siūlomos programos tikslais ir veiksmais. Kitaip pradinės padėties aprašymas būtų nelabai tikslingas.

Pradinės padėties apibūdinimas nėra susijęs su veiklos programos tikslais

| 30. | Tik dvejose iš patikrintų veiklos programų nebuvo skyriaus, pavadinto „pradine padėtimi“, ir daugiau kaip pusė (60 %) programų atitiko reglamentą, nes jose, nors ir glaustai, buvo nurodyta gamyba, prekyba ir įranga. Kai kurios valstybės narės reikalavo, kad gamintojų organizacijos išvardytų savo įrenginius bei technines priemones ir pateiktų lentelę, kurioje būtų nurodyta produkcija tonomis ir pagal vertę, bet nereikalavo kokiu nors būdu šito susieti su programos tikslais ar veiksmais. Kitos valstybės narės neišleido jokių konkrečių nurodymų ir priimdavo gana bendro pobūdžio aprašymus, kartais vieno ar dviejų sakinių. Nedaug gamintojų organizacijų apibūdino savo pradinę padėtį, susijusią su aplinka, produkto kokybe ir gamybos sąnaudomis, tačiau šie tikslai buvo nurodyti beveik visose veiklos programose (7 langelis). Nė viena gamintojų organizacija neapibūdino pradinės padėties pagal kiekvieną jos veiklos programoje nustatytą tikslą. |
| --- | --- |

30.

Tik dvejose iš patikrintų veiklos programų nebuvo skyriaus, pavadinto „pradine padėtimi“, ir daugiau kaip pusė (60 %) programų atitiko reglamentą, nes jose, nors ir glaustai, buvo nurodyta gamyba, prekyba ir įranga. Kai kurios valstybės narės reikalavo, kad gamintojų organizacijos išvardytų savo įrenginius bei technines priemones ir pateiktų lentelę, kurioje būtų nurodyta produkcija tonomis ir pagal vertę, bet nereikalavo kokiu nors būdu šito susieti su programos tikslais ar veiksmais. Kitos valstybės narės neišleido jokių konkrečių nurodymų ir priimdavo gana bendro pobūdžio aprašymus, kartais vieno ar dviejų sakinių. Nedaug gamintojų organizacijų apibūdino savo pradinę padėtį, susijusią su aplinka, produkto kokybe ir gamybos sąnaudomis, tačiau šie tikslai buvo nurodyti beveik visose veiklos programose (7 langelis). Nė viena gamintojų organizacija neapibūdino pradinės padėties pagal kiekvieną jos veiklos programoje nustatytą tikslą.

7 langelisIspanijos regioninės valdžios institucijos patvirtino veiklos programą, apimančią dešimt veiksmų, kurių bendrosios sąnaudos sudaro 770 000 eurų. Iš minėtų veiksmų šešiais buvo siekiama pagerinti produkto kokybę, aštuoniais – sumažinti gamybos sąnaudas ir dviem – patobulinti aplinkos priemones.Aprašydama pradinę padėtį gamintojų organizacija išvardijo auginamų vaisių rūšis ir dirvožemio plotą, bet nepateikė informacijos apie pradinę vaisių kokybę, gamybos sąnaudas ar aplinką.

| 31. | Nedaug gamintojų organizacijų apibūdino pradinę padėtį, susiedamos ją su konkrečiais veiksmais (to reikalaujama, pvz., Nyderlanduose). Tai kažkokiu būdu atitiko reikalavimus, tačiau gamintojų organizacijų pradinė padėtis jos tikslų atžvilgiu nebuvo pakankamai apibūdinta. |
| --- | --- |

31.

Nedaug gamintojų organizacijų apibūdino pradinę padėtį, susiedamos ją su konkrečiais veiksmais (to reikalaujama, pvz., Nyderlanduose). Tai kažkokiu būdu atitiko reikalavimus, tačiau gamintojų organizacijų pradinė padėtis jos tikslų atžvilgiu nebuvo pakankamai apibūdinta.

Veiklos programų turinys ne visada buvo susijęs su nurodytais tikslais

| 32. | Kelios valstybės narės reikalavo, kad gamintojų organizacijos savo veiklos programose aiškiai nurodytų, kurie ES tikslai yra susiję su kiekvienu veiksmu. Tokiais atvejais popieriuje automatiškai atsispindėjo atitikimas tarp tikslo ir programos, todėl valstybių narių tikrinimas, kaip tikslai atitinka reglamente nustatytus tikslus, tapo formaliu. Tačiau daug gamintojų organizacijų nurodė bet kurį tikslą, kuris atrodė svarbus, kad būtų galima pateisinti programą arba konkretų veiksmą, nors tai galėjo ir nebūti jų tikrasis tikslas (8 ir 9 langeliai). |
| --- | --- |

32.

Kelios valstybės narės reikalavo, kad gamintojų organizacijos savo veiklos programose aiškiai nurodytų, kurie ES tikslai yra susiję su kiekvienu veiksmu. Tokiais atvejais popieriuje automatiškai atsispindėjo atitikimas tarp tikslo ir programos, todėl valstybių narių tikrinimas, kaip tikslai atitinka reglamente nustatytus tikslus, tapo formaliu. Tačiau daug gamintojų organizacijų nurodė bet kurį tikslą, kuris atrodė svarbus, kad būtų galima pateisinti programą arba konkretų veiksmą, nors tai galėjo ir nebūti jų tikrasis tikslas (8 ir 9 langeliai).

| 33. | Italijoje ir Graikijoje institucijos sudarė išsamius galimų veiksmų, kuriuos gamintojų organizacijos galėjo pasirinkti, sąrašus ir kiekvienam veiksmui nurodė išankstinį tikslą. Prancūzijos institucijos taip pat parengė galimų veiksmų sąrašą, tačiau šiuos veiksmus suskirstė pagal jų pobūdį, o ne tikslą. Tikslas, susietas su aplinkos ir kokybės kategorijoms priskiriamais veiksmais, dažniausiai būdavo aiškus, bet susietas su veiksmais, kurie priskiriami „priemonėms, susijusioms su gamybos įrengimais“, – ne visada. Todėl pagal veiklos programų dokumentus ne visada buvo įmanoma nustatyti kai kurių veiksmų tikslus (10 langelis). Italijos, Graikijos ir Prancūzijos institucijos nebandė tikrinti individualių programų tikslų, nes manė, jog veiksmų atitikimas ES tikslus buvo nustatytas rengiant nacionalinių veiksmų sąrašų projektus. Tačiau laikui bėgant padaryti klasifikacijos pakeitimai turėjo poveikio veiklos programų tikslų, susijusių su konkrečiu veiksmu, pasikeitimui (11 langelis). |
| --- | --- |

33.

Italijoje ir Graikijoje institucijos sudarė išsamius galimų veiksmų, kuriuos gamintojų organizacijos galėjo pasirinkti, sąrašus ir kiekvienam veiksmui nurodė išankstinį tikslą. Prancūzijos institucijos taip pat parengė galimų veiksmų sąrašą, tačiau šiuos veiksmus suskirstė pagal jų pobūdį, o ne tikslą. Tikslas, susietas su aplinkos ir kokybės kategorijoms priskiriamais veiksmais, dažniausiai būdavo aiškus, bet susietas su veiksmais, kurie priskiriami „priemonėms, susijusioms su gamybos įrengimais“, – ne visada. Todėl pagal veiklos programų dokumentus ne visada buvo įmanoma nustatyti kai kurių veiksmų tikslus (10 langelis). Italijos, Graikijos ir Prancūzijos institucijos nebandė tikrinti individualių programų tikslų, nes manė, jog veiksmų atitikimas ES tikslus buvo nustatytas rengiant nacionalinių veiksmų sąrašų projektus. Tačiau laikui bėgant padaryti klasifikacijos pakeitimai turėjo poveikio veiklos programų tikslų, susijusių su konkrečiu veiksmu, pasikeitimui (11 langelis).

8 langelisNyderlanduose veiklos programa apėmė 135 000 eurų kainuojančią elektroninę važtaraščių sistemą, kurios tikslas – „gamybos planavimas ir pritaikymas prie paklausos“. Gamintojų organizacija nesugebėjo įrodyti veiksmų ryšio su šiuo tikslu. Tikrasis tikslas, sąnaudų mažinimas veiklos programoje nebuvo paminėtas.

9 langelisPagal Ispanijos regioninės valdžios institucijų patvirtintą veiklos programą gamintojų organizacija už 25 000 eurų įsigijo šakinį krautuvą. Gamintojų organizacija nesugebėjo parodyti šio veiksmo ryšio su minėtu tikslu – „sumažinti pašalinimo iš apyvartos atvejų skaičių“.

10 langelisĮ Prancūzijoje vykdomą veiklos programą gamintojų organizacija įtraukė veiksmą, aprašytą kaip „paslaugų tiekimas“ ir kainuojantį 50 400 eurų. 25 % šių sąnaudų buvo skirtos „kokybei gerinti“ ir 25 % – „aplinkos priemonėms gerinti“. Mums nepavyko nustatyti, su kokiu ES tikslu buvo susijęlikę 50 % sąnaudų.

11 langelisItalijoje įgyvendinamas drėkinimo projektas buvo susietas su „kokybės gerinimu“ pagal 1997 m. nacionalines gaires. 1999 m. persvarsčius ir pataisius gaires projektui nustatytas „pasiūlos koncentravimo“ tikslas. 2002 m. vėl persvarsčius ir pataisius gaires tam pačiam veiksmui buvo nustatytas „sąnaudų mažinimo“ tikslas.

Veiklos programos tikslai nurodyti nepateikiant pamatuojamų vertinimo kriterijų ir nenustatyti uždaviniai

| 34. | Tik Jungtinės Karalystės institucijos oficialiai reikalavo, kad gamintojų organizacijos nustatytų veiklos programų pamatuojamus tikslus, nors praktinio vykdymo ji neužtikrino. Ispanijos, Italijos ir Nyderlandų institucijos reikalavo, kad kiekvienai priemonei ar veiksmui būtų nurodyti tikėtini rezultatai, bet daugiau dėmesio buvo skirta rezultatams, t. y. tam, kaip būtų galima parodyti veiksmų įgyvendinimą, o ne tikslo siekimui. 10 % patikrintų veiklos programų gamintojų organizacijos nurodė bent vieno aiškaus veiksmo kiekybinius tikslus, pvz., kiek numatyta sumažinti sąnaudas arba kiek hektarų turi būti paversta ekologinės gamybos žeme. Kiekybiškai apibrėžtus tikslus dažniausiai nurodydavo Ispanija ir Italija. Kitos gamintojų organizacijos nenustatė uždavinių arba rodiklių, pagal kuriuos būtų galima kontroliuoti, kaip siekiama tikslų. |
| --- | --- |

34.

Tik Jungtinės Karalystės institucijos oficialiai reikalavo, kad gamintojų organizacijos nustatytų veiklos programų pamatuojamus tikslus, nors praktinio vykdymo ji neužtikrino. Ispanijos, Italijos ir Nyderlandų institucijos reikalavo, kad kiekvienai priemonei ar veiksmui būtų nurodyti tikėtini rezultatai, bet daugiau dėmesio buvo skirta rezultatams, t. y. tam, kaip būtų galima parodyti veiksmų įgyvendinimą, o ne tikslo siekimui. 10 % patikrintų veiklos programų gamintojų organizacijos nurodė bent vieno aiškaus veiksmo kiekybinius tikslus, pvz., kiek numatyta sumažinti sąnaudas arba kiek hektarų turi būti paversta ekologinės gamybos žeme. Kiekybiškai apibrėžtus tikslus dažniausiai nurodydavo Ispanija ir Italija. Kitos gamintojų organizacijos nenustatė uždavinių arba rodiklių, pagal kuriuos būtų galima kontroliuoti, kaip siekiama tikslų.

Gamintojų organizacijų vertinimo ataskaitose neatspindėti pasiekti rezultatai

| 35. | Valstybės narės, išskyrus kai kuriuos atvejus Prancūzijoje ir Airijoje, užtikrino, kad gamintojų organizacijų baigiamosiose ataskaitose būtų apibūdintas programos įgyvendinimas ir rezultatai (tai buvo padaryta), bet iš tikrųjų nė viena iš jų nepareikalavo, kad ataskaitose būtų nurodyta, kokia tikslų dalis pasiekta. Tokios ataskaitos buvo mažai naudingos vertinant pagalbos veiksmingumą. |
| --- | --- |

35.

Valstybės narės, išskyrus kai kuriuos atvejus Prancūzijoje ir Airijoje, užtikrino, kad gamintojų organizacijų baigiamosiose ataskaitose būtų apibūdintas programos įgyvendinimas ir rezultatai (tai buvo padaryta), bet iš tikrųjų nė viena iš jų nepareikalavo, kad ataskaitose būtų nurodyta, kokia tikslų dalis pasiekta. Tokios ataskaitos buvo mažai naudingos vertinant pagalbos veiksmingumą.

| 36. | Valstybės narės mažai naudojosi baigiamosiose ataskaitose pateiktais įvertinimais (10), jie buvo laikomi dar vienu formalumu laikantis reglamento. Graikijoje, Ispanijoje (11) ir Portugalijoje baigiamąsias ataskaitas paprasčiausiai užpildė mokėjimo agentūros, o už veiklos programų patvirtinimą atsakingos institucijos jų net nepatikrino. |
| --- | --- |

36.

Valstybės narės mažai naudojosi baigiamosiose ataskaitose pateiktais įvertinimais (10), jie buvo laikomi dar vienu formalumu laikantis reglamento. Graikijoje, Ispanijoje (11) ir Portugalijoje baigiamąsias ataskaitas paprasčiausiai užpildė mokėjimo agentūros, o už veiklos programų patvirtinimą atsakingos institucijos jų net nepatikrino.

| 37. | Ataskaitų apimtys labai skyrėsi: nuo mažiau kaip vieno puslapio bendro pobūdžio nepagrįstų teiginių, pvz., „pagerėjo kokybė“, iki 100 puslapių išsamių faktų ir skaičių, susijusių su programos įgyvendinimu pagal kiekvieną veiksmą. Valstybės narės nereikalavo, kad baigiamosiose ataskaitose būtų įprastas informacijos komplektas, suteikiantis galimybę kontroliuoti programų veiksmingumą regioniniu arba nacionaliniu lygiu, taigi dėl ataskaitų įvairovės analizė tapo neįmanoma. |
| --- | --- |

37.

Ataskaitų apimtys labai skyrėsi: nuo mažiau kaip vieno puslapio bendro pobūdžio nepagrįstų teiginių, pvz., „pagerėjo kokybė“, iki 100 puslapių išsamių faktų ir skaičių, susijusių su programos įgyvendinimu pagal kiekvieną veiksmą. Valstybės narės nereikalavo, kad baigiamosiose ataskaitose būtų įprastas informacijos komplektas, suteikiantis galimybę kontroliuoti programų veiksmingumą regioniniu arba nacionaliniu lygiu, taigi dėl ataskaitų įvairovės analizė tapo neįmanoma.

Tvirtindamos programas, valstybės narės netaiko veiksmingumo kriterijaus

| 38. | Faktiškai programas valstybės narės tvirtino atsižvelgdamos į siūlomų išlaidų pobūdį, o ne į tai, ko tomis programomis siekiama. Veiksmingumo kriterijai, pvz., pridėtinė vertė, nebuvo taikomi sprendžiant, ar patvirtinti veiksmo finansavimą ir suteikti ES pagalbą. Atsižvelgti į reglamente reikalaujamus konkrečius veiksnius, pvz., pradinę padėtį ir programos tikslus, techninę kokybę bei ekonominį nuoseklumą, tapo nereikalinga, ir buvo padaryta tik tiek, kiek reikėjo įrodyti, jog laikomasi reglamento raidės. |
| --- | --- |

38.

Faktiškai programas valstybės narės tvirtino atsižvelgdamos į siūlomų išlaidų pobūdį, o ne į tai, ko tomis programomis siekiama. Veiksmingumo kriterijai, pvz., pridėtinė vertė, nebuvo taikomi sprendžiant, ar patvirtinti veiksmo finansavimą ir suteikti ES pagalbą. Atsižvelgti į reglamente reikalaujamus konkrečius veiksnius, pvz., pradinę padėtį ir programos tikslus, techninę kokybę bei ekonominį nuoseklumą, tapo nereikalinga, ir buvo padaryta tik tiek, kiek reikėjo įrodyti, jog laikomasi reglamento raidės.

| 39. | Valstybės narės laikėsi kito požiūrio ir daugiau dėmesio skyrė tinkamumo kriterijų laikymuisi ir subsidijos išmokėjimui, kaip parodyta 6 diagramoje. |
| --- | --- |

39.

Valstybės narės laikėsi kito požiūrio ir daugiau dėmesio skyrė tinkamumo kriterijų laikymuisi ir subsidijos išmokėjimui, kaip parodyta 6 diagramoje.

Image

| 40. | Didžiąja dalimi tai lėmė dalinis Komisijos įgyvendinimo reglamento pakeitimas, t. y. jo papildymas „tinkamumo kriterijų sąrašais“, kuriais nuo 1999 m. turėjo būti grindžiamos veiklos programos. Šiuose sąrašuose yra išvardytos lėšos, kurias galima ir kurių negalima įtraukti į veiklos programas (12 langelis). |
| --- | --- |

40.

Didžiąja dalimi tai lėmė dalinis Komisijos įgyvendinimo reglamento pakeitimas, t. y. jo papildymas „tinkamumo kriterijų sąrašais“, kuriais nuo 1999 m. turėjo būti grindžiamos veiklos programos. Šiuose sąrašuose yra išvardytos lėšos, kurias galima ir kurių negalima įtraukti į veiklos programas (12 langelis).

12 langelisTinkamumo kriterijų pavyzdys: transporto išlaidosTinkamos:





  —

| — | investicijos į transporto priemones, kuriose įrengtas šaldymas. |
| --- | --- |

investicijos į transporto priemones, kuriose įrengtas šaldymas.

| — | surinkimo arba vežimo išlaidos (vidaus arba užsienio), |
| --- | --- |

—

surinkimo arba vežimo išlaidos (vidaus arba užsienio),

| — | investicijos į transporto priemones, skirtas vežti parduoti arba paskirstyti. |
| --- | --- |

—

investicijos į transporto priemones, skirtas vežti parduoti arba paskirstyti.

| 41. | Pirmajame 1997 m. įgyvendinimo reglamente nėra išsamių tinkamumo kriterijų, išskyrus tai, kad neįtraukiamos gamintojų organizacijų administravimo ir valdymo išlaidos. Valstybės narės nežinojo, ką Komisija sąskaitų tikrinimo ir tvirtinimo etape patvirtins kaip tinkamas išlaidas, ir, atsakydama į valstybių narių klausimus, Komisija išleido ad hoc aiškinamųjų pastabų seriją. |
| --- | --- |

41.

Pirmajame 1997 m. įgyvendinimo reglamente nėra išsamių tinkamumo kriterijų, išskyrus tai, kad neįtraukiamos gamintojų organizacijų administravimo ir valdymo išlaidos. Valstybės narės nežinojo, ką Komisija sąskaitų tikrinimo ir tvirtinimo etape patvirtins kaip tinkamas išlaidas, ir, atsakydama į valstybių narių klausimus, Komisija išleido ad hoc aiškinamųjų pastabų seriją.

| 42. | Kadangi šios aiškinamosios pastabos nebuvo oficialios, Komisija atliko įgyvendinamojo teisės akto pakeitimus, papildydama jį netinkamų veiksmų ir išlaidų sąrašu. Tuo pačiu ji pareikalavo, kad, prieš patvirtindamos veiklos programas, valstybės narės, remdamosi šiuo sąrašu, patikrintų tose programose siūlomų išlaidų tinkamumą. 2001 m. Komisija sudarė papildomą sąrašą to, kas galėtų būti įtraukta į veiklos programas, o 2003 m. buvo panaikintos aiškinamosios pastabos ir abu sąrašai dar kartą patikslinti. Tinkamumo sąrašuose buvo padaryta tam tikrų išimčių dėl gamintojų organizacijų gamybos ir veiklos sąnaudų, pvz., kai kurių darbuotojų atlyginimų, perdirbamų pakuočių ir gamtos kenkėjų bei ligų kontrolės. |
| --- | --- |

42.

Kadangi šios aiškinamosios pastabos nebuvo oficialios, Komisija atliko įgyvendinamojo teisės akto pakeitimus, papildydama jį netinkamų veiksmų ir išlaidų sąrašu. Tuo pačiu ji pareikalavo, kad, prieš patvirtindamos veiklos programas, valstybės narės, remdamosi šiuo sąrašu, patikrintų tose programose siūlomų išlaidų tinkamumą. 2001 m. Komisija sudarė papildomą sąrašą to, kas galėtų būti įtraukta į veiklos programas, o 2003 m. buvo panaikintos aiškinamosios pastabos ir abu sąrašai dar kartą patikslinti. Tinkamumo sąrašuose buvo padaryta tam tikrų išimčių dėl gamintojų organizacijų gamybos ir veiklos sąnaudų, pvz., kai kurių darbuotojų atlyginimų, perdirbamų pakuočių ir gamtos kenkėjų bei ligų kontrolės.

| 43. | Tai, kad minėti tinkamumo sąrašai yra, nereiškia, jog valstybės narės negali atsižvelgti į gamintojų organizacijų pradinę padėtį, tikslus ir tikėtiną siūlomų veiksmų veiksmingumą. Tačiau valstybės narės, atsisakančios patvirtinti išlaidas, kurios reglamente apibrėžtos kaip tinkamos, turėtų gamintojų organizacijai pagrįsti savo sprendimą, be to, jos gali susidurti su teisinėmis kliūtimis. Valstybės narės gali išvengti šių varginančių sprendimų, patvirtindamos tą patį veiksmą visoms jo prašančioms gamintojų organizacijoms, neatsižvelgiant į kiekvienos iš jų tikslus ar padėtį (13 langelis). |
| --- | --- |

43.

Tai, kad minėti tinkamumo sąrašai yra, nereiškia, jog valstybės narės negali atsižvelgti į gamintojų organizacijų pradinę padėtį, tikslus ir tikėtiną siūlomų veiksmų veiksmingumą. Tačiau valstybės narės, atsisakančios patvirtinti išlaidas, kurios reglamente apibrėžtos kaip tinkamos, turėtų gamintojų organizacijai pagrįsti savo sprendimą, be to, jos gali susidurti su teisinėmis kliūtimis. Valstybės narės gali išvengti šių varginančių sprendimų, patvirtindamos tą patį veiksmą visoms jo prašančioms gamintojų organizacijoms, neatsižvelgiant į kiekvienos iš jų tikslus ar padėtį (13 langelis).

13 langelisPavyzdys: dėžiniai padėklaiDešimtyje iš 30 atsitiktinai pasirinktų veiklos programų valstybės narės patvirtino dėžinių padėklų, grotelinių dėžių ar panašių vaisiams ir daržovėms surinkti, vežti ar laikyti skirtų dėžių pirkimą už bendrą 1,7 milijono eurų sumą. Komisija mano, kad šios išlaidos yra tinkamos. Veiklos programose buvo nurodyti šie tikslai:





  —

| — | stabilizuoti gamintojo kainas, |
| --- | --- |

stabilizuoti gamintojo kainas,

| — | pagerinti produkto kokybę, |
| --- | --- |

—

pagerinti produkto kokybę,

| — | padidinti produktų prekinę vertę, |
| --- | --- |

—

padidinti produktų prekinę vertę,

| — | sumažinti gamybos sąnaudas, |
| --- | --- |

—

sumažinti gamybos sąnaudas,

| — | pagerinti aplinkos priemones, |
| --- | --- |

—

pagerinti aplinkos priemones,

| — | koncentruoti pasiūlą, |
| --- | --- |

—

koncentruoti pasiūlą,

| — | mažinti pašalinimą iš rinkos. |
| --- | --- |

—

mažinti pašalinimą iš rinkos.

Naudojant tuo pat metu šį programavimo modelį ir subsidijų metodą tapo sudėtingesnis administravimas ir padidėjo sąnaudos

| 44. | Iš tikrųjų valstybės narės „subsidijų metodui“ skyrė daugiau dėmesio, negu programavimo metodui, nors teisės aktuose vis dar reikalaujama laikytis programavimo elementų. To pasekmė – pagalbos schema tapo sudėtingesnė nei būtina, padidėjo administravimo ir kontrolės išlaidos. Taip įvyko dėl to, jog tinkamumo kriterijų sąrašams trūko aiškumo, ir dėl to, kad kartu egzistavo programavimo modelis. Tinkamas veiklos programų, metinių įgyvendinimo ataskaitų ir vertinimų įgyvendinus programą rengimas gamintojų organizacijoms nemažai kainuoja. Tai ypač aktualu Italijoje ir Nyderlanduose, kur reikalaujama pateikti tvirtinimui išsamias metines veiklos programas. |
| --- | --- |

44.

Iš tikrųjų valstybės narės „subsidijų metodui“ skyrė daugiau dėmesio, negu programavimo metodui, nors teisės aktuose vis dar reikalaujama laikytis programavimo elementų. To pasekmė – pagalbos schema tapo sudėtingesnė nei būtina, padidėjo administravimo ir kontrolės išlaidos. Taip įvyko dėl to, jog tinkamumo kriterijų sąrašams trūko aiškumo, ir dėl to, kad kartu egzistavo programavimo modelis. Tinkamas veiklos programų, metinių įgyvendinimo ataskaitų ir vertinimų įgyvendinus programą rengimas gamintojų organizacijoms nemažai kainuoja. Tai ypač aktualu Italijoje ir Nyderlanduose, kur reikalaujama pateikti tvirtinimui išsamias metines veiklos programas.

| 45. | Reglamente paskelbti tinkamumo sąrašai niekada negali būti pakankamai tikslūs ir apimti visus tokiame įvairiame ir greitai kintančiame sektoriuje galimus veiksmus, todėl jie yra surašyti naudojant bendras frazes, pvz., „kokybės gerinimo priemonės“. Neišvengiamai kyla klausimų, ir atskiros valstybės narės, net atskiri valstybių narių regionai, šiuos sąrašus supranta skirtingai. Net po aštuonių schemos gyvavimo metų Komisija, Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Jungtinėje Karalystėje atlikusi su 2005 m. sąskaitų tikrinimu ir tvirtinimu susijusią apklausą, vėl nustatė netinkamų išlaidų atvejus, nes tinkamumo taisykles šios valstybės narės ne visada aiškino taip, kaip Komisija. |
| --- | --- |

45.

Reglamente paskelbti tinkamumo sąrašai niekada negali būti pakankamai tikslūs ir apimti visus tokiame įvairiame ir greitai kintančiame sektoriuje galimus veiksmus, todėl jie yra surašyti naudojant bendras frazes, pvz., „kokybės gerinimo priemonės“. Neišvengiamai kyla klausimų, ir atskiros valstybės narės, net atskiri valstybių narių regionai, šiuos sąrašus supranta skirtingai. Net po aštuonių schemos gyvavimo metų Komisija, Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Jungtinėje Karalystėje atlikusi su 2005 m. sąskaitų tikrinimu ir tvirtinimu susijusią apklausą, vėl nustatė netinkamų išlaidų atvejus, nes tinkamumo taisykles šios valstybės narės ne visada aiškino taip, kaip Komisija.

| 46. | Dėl tinkamumo neapibrėžtumo ir su tuo susijusios rizikos kelių valstybių narių administracijos atliko daugiau patikrinimų nei reikalaujama reglamente (12): kai kurios aplankydamos kiekvieną gamintojų organizaciją kelis kartus per metus. Tai didina ne tik valstybių narių, bet ir gamintojų organizacijų išlaidas. |
| --- | --- |

46.

Dėl tinkamumo neapibrėžtumo ir su tuo susijusios rizikos kelių valstybių narių administracijos atliko daugiau patikrinimų nei reikalaujama reglamente (12): kai kurios aplankydamos kiekvieną gamintojų organizaciją kelis kartus per metus. Tai didina ne tik valstybių narių, bet ir gamintojų organizacijų išlaidas.

| 47. | Be to, šis tinkamumo neapibrėžtumas, administravimo išlaidos ir gausybė gamintojų organizacijų veiklos patikrinimų gali sulaikyti šias organizacijas nuo rizikos imtis pažangių priemonių, kurios galiausiai gali būti atmestos. Tai gali jas paskatinti į savo veiklos programas įtraukti tik tas priemones, kurių tinkamumas yra aiškiai nustatytas. |
| --- | --- |

47.

Be to, šis tinkamumo neapibrėžtumas, administravimo išlaidos ir gausybė gamintojų organizacijų veiklos patikrinimų gali sulaikyti šias organizacijas nuo rizikos imtis pažangių priemonių, kurios galiausiai gali būti atmestos. Tai gali jas paskatinti į savo veiklos programas įtraukti tik tas priemones, kurių tinkamumas yra aiškiai nustatytas.

Tikėtina, kad buvo patvirtintos neveiksmingos priemonės

| 48. | Kadangi programos modelis nebuvo tinkamai įgyvendintas, gali padidėti neveiksmingo ES lėšų panaudojimo pavojus, t. y. pavojus, kad bus patvirtinti veiksmai, nepadedantys įgyvendinti ES tikslų. |
| --- | --- |

48.

Kadangi programos modelis nebuvo tinkamai įgyvendintas, gali padidėti neveiksmingo ES lėšų panaudojimo pavojus, t. y. pavojus, kad bus patvirtinti veiksmai, nepadedantys įgyvendinti ES tikslų.

| 49. | Kai kurios valstybės narės įrodinėjo, jog joms nebūtina rūpintis programų veiksmingumu, kadangi gamintojų organizacijos priims geriausius jų sąlygas atitinkančius verslo sprendimus. Pagaliau gamintojų organizacijų nariai turi finansuoti 50 % programos išlaidų. Tačiau šio audito metu matyti pavyzdžiai rodo, kad kai kurios gamintojų organizacijos joms skirtas subsidijas naudoja jų dabartinėms veiklos išlaidoms padengti, o tai nėra žingsnis pirmyn palyginti su pradine padėtimi. Nors verslo požiūriu tai ir naudinga gamintojų organizacijoms, ypač esant konkurenciniam spaudimui, tai nepadės siekti ES pagalbos schemos tikslų. Ispanijos pavyzdys (14 langelis) rodo, kaip įtraukiamos išlaidos, kurios nėra veiklos programose nustatytiems tikslams pasiekti skirti „veiksmai“ ar „priemonės“, o įprastos kiekvieno vaisių ir daržovių augintojo išlaidos. Nors į veiklos programas įtraukti tokią didelę perdirbamų pakuočių dalį nėra įprasta (13), valstybės narės patvirtino dideles sumas šioms išlaidoms. Dešimties iš 30 Audito Rūmų tikrintų veiklos programų bendra suma, skirta pakuotėms perdirbti arba dar kartą panaudoti, sudarė 4,9 milijono eurų. |
| --- | --- |

49.

Kai kurios valstybės narės įrodinėjo, jog joms nebūtina rūpintis programų veiksmingumu, kadangi gamintojų organizacijos priims geriausius jų sąlygas atitinkančius verslo sprendimus. Pagaliau gamintojų organizacijų nariai turi finansuoti 50 % programos išlaidų. Tačiau šio audito metu matyti pavyzdžiai rodo, kad kai kurios gamintojų organizacijos joms skirtas subsidijas naudoja jų dabartinėms veiklos išlaidoms padengti, o tai nėra žingsnis pirmyn palyginti su pradine padėtimi. Nors verslo požiūriu tai ir naudinga gamintojų organizacijoms, ypač esant konkurenciniam spaudimui, tai nepadės siekti ES pagalbos schemos tikslų. Ispanijos pavyzdys (14 langelis) rodo, kaip įtraukiamos išlaidos, kurios nėra veiklos programose nustatytiems tikslams pasiekti skirti „veiksmai“ ar „priemonės“, o įprastos kiekvieno vaisių ir daržovių augintojo išlaidos. Nors į veiklos programas įtraukti tokią didelę perdirbamų pakuočių dalį nėra įprasta (13), valstybės narės patvirtino dideles sumas šioms išlaidoms. Dešimties iš 30 Audito Rūmų tikrintų veiklos programų bendra suma, skirta pakuotėms perdirbti arba dar kartą panaudoti, sudarė 4,9 milijono eurų.

14 langelisPavyzdys: Ispanijos regionų valdžios institucijos buvo patvirtinusios vieną mūsų atrinktą veiklos programą, kurioje 2,7 milijono eurų buvo skirta perdirbamoms kartono dėžėms. Tai sudarė 83 % visų 2000–2003 m. programoje numatytų išlaidų. 2001 m. minėtos valdžios institucijos patvirtino programos patikrą, kurios metu buvo išbrauktos investicijos į šiltnamius ir drėkinimo sistemas, o į perdirbamas dėžes padidintos iki 98 % visos sumos. Vienintelis kitas „veiksmas“ buvo techninio darbuotojo atlyginimas.

Ar pagal veiklos programas finansuojamos priemonės yra veiksmingos?

| 50. | Ankstesnėje dalyje buvo parodyta, jog valstybių narių taikytas veiklos programų patvirtinimo būdas kėlė pavojų, kad finansuojamos priemonės nebus veiksmingos. Šioje dalyje vertinama, ar gamintojų organizacijų įgyvendinti veiksmai yra veiksmingi veiklos programos tikslų pasiekimo atžvilgiu. |
| --- | --- |

50.

Ankstesnėje dalyje buvo parodyta, jog valstybių narių taikytas veiklos programų patvirtinimo būdas kėlė pavojų, kad finansuojamos priemonės nebus veiksmingos. Šioje dalyje vertinama, ar gamintojų organizacijų įgyvendinti veiksmai yra veiksmingi veiklos programos tikslų pasiekimo atžvilgiu.

Gamintojų organizacijų atliekami veiklos programų vertinimai (baigiamosios ataskaitos)

| 51. | Pirminis informacijos apie veiklos programų veiksmingumą šaltinis turėtų būti gamintojų organizacijų baigiamosios ataskaitos, parengtos baigus įgyvendinti kiekvieną programą. Reglamente reikalaujama, kad jose būtų nurodyta, kokiu mastu yra pasiekti veiklos programų tikslai. Nė vienoje iš 142 baigiamųjų ataskaitų, patikrintų šio audito metu, nebuvo išsamaus veiklos programos tikslų įgyvendinimo įvertinimo. Komisija, vykdydama valstybių narių procedūrų patikras, nepatikrino, kaip valstybės narės laikosi šio reglamento reikalavimo. |
| --- | --- |

51.

Pirminis informacijos apie veiklos programų veiksmingumą šaltinis turėtų būti gamintojų organizacijų baigiamosios ataskaitos, parengtos baigus įgyvendinti kiekvieną programą. Reglamente reikalaujama, kad jose būtų nurodyta, kokiu mastu yra pasiekti veiklos programų tikslai. Nė vienoje iš 142 baigiamųjų ataskaitų, patikrintų šio audito metu, nebuvo išsamaus veiklos programos tikslų įgyvendinimo įvertinimo. Komisija, vykdydama valstybių narių procedūrų patikras, nepatikrino, kaip valstybės narės laikosi šio reglamento reikalavimo.

| 52. | Tai rodo, kad Komisija, kuriai ES finansiniame reglamente yra nustatyta konkreti atsakomybė už strategijos tikslų kontrolę, nepasinaudojo jai suteikta galimybe. Jei baigiamosiose ataskaitose būtų pateikti reikalaujami vertinimai, būtų buvę įmanoma išnagrinėti atrinktas ataskaitas ir padaryti išvadas, ar pasiekti veiklos programų tikslai. Baigiamosiose ataskaitose nurodžius keletą gerai parinktų veiklos rezultatų rodiklių, kurių reikalaujama iš visų gamintojų organizacijų, jos taptų ilgalaike nuoseklia informacija, rodančia pažangą siekiant tikslų, pvz., gerinant kokybę, mažinant išlaidas, vystant ekologinę gamybą ir tobulinant aplinkos priemones. |
| --- | --- |

52.

Tai rodo, kad Komisija, kuriai ES finansiniame reglamente yra nustatyta konkreti atsakomybė už strategijos tikslų kontrolę, nepasinaudojo jai suteikta galimybe. Jei baigiamosiose ataskaitose būtų pateikti reikalaujami vertinimai, būtų buvę įmanoma išnagrinėti atrinktas ataskaitas ir padaryti išvadas, ar pasiekti veiklos programų tikslai. Baigiamosiose ataskaitose nurodžius keletą gerai parinktų veiklos rezultatų rodiklių, kurių reikalaujama iš visų gamintojų organizacijų, jos taptų ilgalaike nuoseklia informacija, rodančia pažangą siekiant tikslų, pvz., gerinant kokybę, mažinant išlaidas, vystant ekologinę gamybą ir tobulinant aplinkos priemones.

Veiklos programos veiksmų imtis

| 53. | Norėdami patikrinti, ar veiklos programos veiksmai yra veiksmingi, Audito Rūmai atsitiktinės atrankos būdu pasirinko 104 trisdešimties gamintojų organizacijų veiksmus, numatytus 2003 m. ir 2004 m. įgyvendintose programose (5 langelis). Buvo paprašyta, kad gamintojų organizacijos įrodytų atrinktų veiksmų poveikį atitinkamiems veiklos programų tikslams. Iš 265 išnagrinėtų atvejų tik kai kuriais veiksmais buvo siekiama daugiau kaip vieno tikslo. |
| --- | --- |

53.

Norėdami patikrinti, ar veiklos programos veiksmai yra veiksmingi, Audito Rūmai atsitiktinės atrankos būdu pasirinko 104 trisdešimties gamintojų organizacijų veiksmus, numatytus 2003 m. ir 2004 m. įgyvendintose programose (5 langelis). Buvo paprašyta, kad gamintojų organizacijos įrodytų atrinktų veiksmų poveikį atitinkamiems veiklos programų tikslams. Iš 265 išnagrinėtų atvejų tik kai kuriais veiksmais buvo siekiama daugiau kaip vieno tikslo.

| 54. | Tik 30 % sudarė atvejai, kai gamintojų organizacijos galėjo pateikti pakankamai įrodymų, jog veiksmai padėjo siekti tam tikro tikslo (7 diagrama). 41 % sudarė atvejai, kai, nesant tiesioginių įrodymų, teigiama išvada galėjo būti pagrįsta loginiu mąstymu (15 langelis). Tačiau, kaip nurodyta 58 dalyje, daugeliu atvejų padaryta pažanga buvo labai nedidelė. |
| --- | --- |

54.

Tik 30 % sudarė atvejai, kai gamintojų organizacijos galėjo pateikti pakankamai įrodymų, jog veiksmai padėjo siekti tam tikro tikslo (7 diagrama). 41 % sudarė atvejai, kai, nesant tiesioginių įrodymų, teigiama išvada galėjo būti pagrįsta loginiu mąstymu (15 langelis). Tačiau, kaip nurodyta 58 dalyje, daugeliu atvejų padaryta pažanga buvo labai nedidelė.

15 langelis„Tikėtinos pažangos“ pavyzdys: Portugalijos gamintojų organizacija įsigijo sunkvežimį-šaldytuvą, kad sustabdytų jų vaisių produktų gedimą juos išvežiojant (paskirstant). Ji neturėjo duomenų apie kokybės pagerėjimą, bet parodė mums įrenginius ir paaiškino šaldymo procesą. Tuo remdamiesi padarėme išvadą, jog kokybė greičiausiai pagerėjo.

Image

| 55. | Beveik ketvirtadalį sudarė atvejai, kai Audito Rūmai negalėjo padaryti išvados dėl to, ar buvo padaryta pažanga įgyvendinant tikslus. Daugeliu atveju taip buvo dėl to, jog atitinkamas tikslas buvo toks nekonkretus, kad nebuvo įmanoma įrodyti, jog poveikio nebuvo. Tai ypač būdinga tikslui, kuriuo siekiama sumažinti pašalinimus iš apyvartos, koncentruoti pasiūlą ir stabilizuoti gamintojų kainas (žr. 8 diagramą). Pavyzdžiui, gamintojų organizacijos raison d'être yra koncentruoti pasiūlą ir parduoti jos narių produkciją. Taigi visos jos veiklos rūšys, nors ir netiesiogiai, tam tikru būdu padeda įgyvendinti šį tikslą. |
| --- | --- |

55.

Beveik ketvirtadalį sudarė atvejai, kai Audito Rūmai negalėjo padaryti išvados dėl to, ar buvo padaryta pažanga įgyvendinant tikslus. Daugeliu atveju taip buvo dėl to, jog atitinkamas tikslas buvo toks nekonkretus, kad nebuvo įmanoma įrodyti, jog poveikio nebuvo. Tai ypač būdinga tikslui, kuriuo siekiama sumažinti pašalinimus iš apyvartos, koncentruoti pasiūlą ir stabilizuoti gamintojų kainas (žr. 8 diagramą). Pavyzdžiui, gamintojų organizacijos raison d'être yra koncentruoti pasiūlą ir parduoti jos narių produkciją. Taigi visos jos veiklos rūšys, nors ir netiesiogiai, tam tikru būdu padeda įgyvendinti šį tikslą.

Image

| 56. | 6 % sudarė atvejai, kai buvo aišku, jog pažanga nepadaryta (7 diagrama). Keliais iš šių atvejų veiksmai nebuvo įvykdyti: pvz., viena gamintojų organizacija pradėjo veiklos programos veiksmą, susijusį su ekologine gamyba, bet projekto atsisakė. Likusiais atvejais pažangos nepasiekta dėl to, kad, gal dėl nesupratimo (kelios gamintojų organizacijos „gaminių reklamos vartotojams“ tikslą suprato kaip reklamą klientams), o gal laikantis nacionalinės klasifikacijos, priemonėms buvo priskirti ne tie tikslai (žr. 33 dalį). |
| --- | --- |

56.

6 % sudarė atvejai, kai buvo aišku, jog pažanga nepadaryta (7 diagrama). Keliais iš šių atvejų veiksmai nebuvo įvykdyti: pvz., viena gamintojų organizacija pradėjo veiklos programos veiksmą, susijusį su ekologine gamyba, bet projekto atsisakė. Likusiais atvejais pažangos nepasiekta dėl to, kad, gal dėl nesupratimo (kelios gamintojų organizacijos „gaminių reklamos vartotojams“ tikslą suprato kaip reklamą klientams), o gal laikantis nacionalinės klasifikacijos, priemonėms buvo priskirti ne tie tikslai (žr. 33 dalį).

Nedidelis priemonių veiksmingumas

| 57. | Pirmiau pateikto pavyzdžio rezultatai yra tik pažangos fakto įrodymai, bet neparodomas jos mastas. Nors daugelis nagrinėto pavyzdžio veiksmų priartino vartotojų organizaciją prie atitinkamų tikslų, palyginti su jų ankstesne padėtimi, kitais atvejais padaryta tik nedidelė pažanga. Pakeitimo mechanizmas paprastai lemdavo tam tikrą pažangą, nes tai buvo už senąjį tobulesnis modelis. Tačiau, atsižvelgiant į visą pakeitimo kainą, kartais pažanga būdavo visai nedidelė. Be to, produktų kokybei tikrinti sistemingai naudodamos savo darbuotojus, gamintojų organizacijos sugebėjo išlaikyti kokybės lygius, tačiau kokybės pagerėjimas, palyginus su ankstesniais metais, ne visuomet būdavo pastebimas. |
| --- | --- |

57.

Pirmiau pateikto pavyzdžio rezultatai yra tik pažangos fakto įrodymai, bet neparodomas jos mastas. Nors daugelis nagrinėto pavyzdžio veiksmų priartino vartotojų organizaciją prie atitinkamų tikslų, palyginti su jų ankstesne padėtimi, kitais atvejais padaryta tik nedidelė pažanga. Pakeitimo mechanizmas paprastai lemdavo tam tikrą pažangą, nes tai buvo už senąjį tobulesnis modelis. Tačiau, atsižvelgiant į visą pakeitimo kainą, kartais pažanga būdavo visai nedidelė. Be to, produktų kokybei tikrinti sistemingai naudodamos savo darbuotojus, gamintojų organizacijos sugebėjo išlaikyti kokybės lygius, tačiau kokybės pagerėjimas, palyginus su ankstesniais metais, ne visuomet būdavo pastebimas.

| 58. | Siekdami nustatyti šių „nedidelio veiksmingumo“ priemonių dažnumą, Audito Rūmai visus 104 tikrinamus veiksmus išnagrinėjo vietoje, kad įsitikintų, ar gamintojų organizacijos, palyginti su pradine padėtimi, pasiekė pastebimos pažangos įgyvendindamos vieną arba daugiau ES tikslų (16 langelis). Pagal šį kriterijų daugiau kaip pusė (55 %) atsitiktinai patikrintų veiksmų buvo priskirti „nedidelio veiksmingumo“ veiksmams. |
| --- | --- |

58.

Siekdami nustatyti šių „nedidelio veiksmingumo“ priemonių dažnumą, Audito Rūmai visus 104 tikrinamus veiksmus išnagrinėjo vietoje, kad įsitikintų, ar gamintojų organizacijos, palyginti su pradine padėtimi, pasiekė pastebimos pažangos įgyvendindamos vieną arba daugiau ES tikslų (16 langelis). Pagal šį kriterijų daugiau kaip pusė (55 %) atsitiktinai patikrintų veiksmų buvo priskirti „nedidelio veiksmingumo“ veiksmams.

| 59. | Šios išvados rodo, kiek veiklos programų veiksmų valstybės narės patvirtino, atsižvelgdamos į jų pobūdį (ar veiksmas tinkamas?), bet neatsižvelgdamos į jų veiksmingumą (ar veiksmas padeda gamintojų organizacijai pasiekti tikslą?). |
| --- | --- |

59.

Šios išvados rodo, kiek veiklos programų veiksmų valstybės narės patvirtino, atsižvelgdamos į jų pobūdį (ar veiksmas tinkamas?), bet neatsižvelgdamos į jų veiksmingumą (ar veiksmas padeda gamintojų organizacijai pasiekti tikslą?).

16 langelisVeiksmų, kurie, kaip nustatėme, padėjo pasiekti pastebimos pažangos, palyginti su pradine padėtimi, pavyzdžiai:






  —

| — | gamybos įrenginių tobulinimas (drėkinimo sistemos, šiltnamiai, kuriuose suvartojama nedaug energijos), |
| --- | --- |

gamybos įrenginių tobulinimas (drėkinimo sistemos, šiltnamiai, kuriuose suvartojama nedaug energijos),

| — | sertifikuotų kokybės sistemų įdiegimas. |
| --- | --- |

—

sertifikuotų kokybės sistemų įdiegimas.

| — | mechanizmų, pvz., padėklų keltuvų, krautuvų su šakėmis, krovininių vežimų, sunkvežimių ir traktorių pakeitimas, |
| --- | --- |

—

mechanizmų, pvz., padėklų keltuvų, krautuvų su šakėmis, krovininių vežimų, sunkvežimių ir traktorių pakeitimas,

| — | padėklai, dėžės, talpyklos ir kt., |
| --- | --- |

—

padėklai, dėžės, talpyklos ir kt.,

| — | dabartinių darbuotojų atlyginimai (rinkodaros skyrių darbuotojų, kokybės inspektorių). |
| --- | --- |

—

dabartinių darbuotojų atlyginimai (rinkodaros skyrių darbuotojų, kokybės inspektorių).

Išvados dėl veiklos programų veiksmingumo

| 60. | Valstybės narės oficialiai pritaikė daugelį reglamente reikalaujamų konkrečių programavimo modelio aspektų. Tačiau, priimdamos sprendimus patvirtinti veiklos programas, jos neatsižvelgė į galimą priemonių veiksmingumą. Tai padidino nedidelio veiksmingumo priemonių, remiamų suteikiant ES pagalbą, riziką. |
| --- | --- |

60.

Valstybės narės oficialiai pritaikė daugelį reglamente reikalaujamų konkrečių programavimo modelio aspektų. Tačiau, priimdamos sprendimus patvirtinti veiklos programas, jos neatsižvelgė į galimą priemonių veiksmingumą. Tai padidino nedidelio veiksmingumo priemonių, remiamų suteikiant ES pagalbą, riziką.

| 61. | Vietoj to valstybės narės laikėsi „subsidijų metodo“, kai tinkamumo sąrašai naudojami programoms tvirtinti pagal siūlomų išlaidų pobūdį, neatsižvelgiant į gamintojų organizacijų padėtį ir tikslus. |
| --- | --- |

61.

Vietoj to valstybės narės laikėsi „subsidijų metodo“, kai tinkamumo sąrašai naudojami programoms tvirtinti pagal siūlomų išlaidų pobūdį, neatsižvelgiant į gamintojų organizacijų padėtį ir tikslus.

| 62. | Tačiau tai nenulėmė vienodo taikymo ir paprastumo, kurį šis metodas teikia. Tinkamumo kriterijų sąrašuose nėra aiškiai nustatytų kriterijų, kaip išlaidas paskirstyti pagal veiklos rūšis, kurias ES nori remti, todėl liko neaiškumų ir padidėjo kontrolės išlaidos. Programavimo modelio koegzistavimas lėmė, kad gamintojų organizacijos pagal reglamentus turėjo už nemažą kainą ir negaunant didelės naudos parengti veiklos programas bei vertinimus. |
| --- | --- |

62.

Tačiau tai nenulėmė vienodo taikymo ir paprastumo, kurį šis metodas teikia. Tinkamumo kriterijų sąrašuose nėra aiškiai nustatytų kriterijų, kaip išlaidas paskirstyti pagal veiklos rūšis, kurias ES nori remti, todėl liko neaiškumų ir padidėjo kontrolės išlaidos. Programavimo modelio koegzistavimas lėmė, kad gamintojų organizacijos pagal reglamentus turėjo už nemažą kainą ir negaunant didelės naudos parengti veiklos programas bei vertinimus.

| 63. | Apskritai, veiklos programos lėmė pažangą įgyvendinant Tarybos reglamento tikslus. Tačiau mažiau nei pusė finansuojamų veiksmų padėjo gamintojų organizacijoms padaryti nemažą pažangą siekiant bent vieno iš 11 tikslų, palyginti su pradine padėtimi, ir todėl gali būti laikomi veiksmingais. Pagalba buvo suteikta ir nedidelio veiksmingumo veiklos programos veiksmams, nelėmusiems didelių pokyčių. Tokiais atvejais pagalba galėtų būti veiksmingesnė, jei tikslai būtų geriau apibrėžti. |
| --- | --- |

63.

Apskritai, veiklos programos lėmė pažangą įgyvendinant Tarybos reglamento tikslus. Tačiau mažiau nei pusė finansuojamų veiksmų padėjo gamintojų organizacijoms padaryti nemažą pažangą siekiant bent vieno iš 11 tikslų, palyginti su pradine padėtimi, ir todėl gali būti laikomi veiksmingais. Pagalba buvo suteikta ir nedidelio veiksmingumo veiklos programos veiksmams, nelėmusiems didelių pokyčių. Tokiais atvejais pagalba galėtų būti veiksmingesnė, jei tikslai būtų geriau apibrėžti.

II DALIS. GAMINTOJŲ ORGANIZACIJŲ PASIEKTA PAŽANGA

| 64. | Be I dalyje apibūdinto veiklos programų veiksmingumo, poveikį gamintojų organizacijų padarytai pažangai lėmė daugelis faktorių. Svarbiausias iš jų yra gamintojų organizacijų ir jų narių vykdytos veiklos rūšys, nefinansuojamos pagal veiklos programas. Pvz., daugelis gamintojų organizacijų ėmėsi rimtų investicijų pagal Kaimo plėtros programas. Be to, gamintojų organizacijos buvo remiamos taikant ir kitas ES pagalbos schemas, ypač perteklinės produkcijos pašalinimo iš rinkos ir vaisių bei daržovių perdirbimo schemas. Siekti tikslų gamintojų organizacijoms padeda ir gamintojų organizacijų vykdoma strategija, konkurencija, su kuria jos susiduria, reikalavimų vartotojams ir prioritetų keitimasis, kitos ES strategijos, pvz., kokybės ir aplinkos, o dar trumpesniu laikotarpiu – oro sąlygos. |
| --- | --- |

64.

Be I dalyje apibūdinto veiklos programų veiksmingumo, poveikį gamintojų organizacijų padarytai pažangai lėmė daugelis faktorių. Svarbiausias iš jų yra gamintojų organizacijų ir jų narių vykdytos veiklos rūšys, nefinansuojamos pagal veiklos programas. Pvz., daugelis gamintojų organizacijų ėmėsi rimtų investicijų pagal Kaimo plėtros programas. Be to, gamintojų organizacijos buvo remiamos taikant ir kitas ES pagalbos schemas, ypač perteklinės produkcijos pašalinimo iš rinkos ir vaisių bei daržovių perdirbimo schemas. Siekti tikslų gamintojų organizacijoms padeda ir gamintojų organizacijų vykdoma strategija, konkurencija, su kuria jos susiduria, reikalavimų vartotojams ir prioritetų keitimasis, kitos ES strategijos, pvz., kokybės ir aplinkos, o dar trumpesniu laikotarpiu – oro sąlygos.

Ar gamintojų organizacijos padarė pažangą, siekdamos pagalbos schemoje nustatytų tikslų?

| 65. | Pirmoji dalis parodė, kad apskritai veiklos programos lėmė pažangą, siekiant Tarybos reglamente nustatytų tikslų. Šioje ataskaitos dalyje nagrinėjama, ar ši pažanga atsispindi visoje gamintojų organizacijų veikloje. Pirmiausia ataskaitoje yra įvertintos gamintojų organizacijos, kuriose buvo apsilankyta atliekant auditą (17 langelis), po to aptariami Komisijos ES lygiu sukaupti duomenys. |
| --- | --- |

65.

Pirmoji dalis parodė, kad apskritai veiklos programos lėmė pažangą, siekiant Tarybos reglamente nustatytų tikslų. Šioje ataskaitos dalyje nagrinėjama, ar ši pažanga atsispindi visoje gamintojų organizacijų veikloje. Pirmiausia ataskaitoje yra įvertintos gamintojų organizacijos, kuriose buvo apsilankyta atliekant auditą (17 langelis), po to aptariami Komisijos ES lygiu sukaupti duomenys.

17 langelisImties charakteristika: gamintojų organizacijos atsitiktinai paimtame pavyzdyje sudarė 2 % visų ES gamintojų organizacijų ir 5 % 2004 m. jų apyvartos.

Gamintojų organizacijų imtis

| 66. | 30 aplankytų gamintojų organizacijų buvo paprašyta parodyti, kokią pažangą jos padarė siekdamos kiekvieno iš 11 tikslų, neatsižvelgiant į tai, ar jos įtraukė į savo programas su tais veiksmais susijusius tikslus, ar ne. Tai sudarė iš viso 330 išnagrinėtų atvejų. 54 % šių gamintojų organizacijų galėjo pateikti jų padarytos pažangos įrodymus. Dėl kitų 12 % buvo padaryta išvada, jog gamintojų organizacija galbūt padarė pažangą. Didžiąją 16 % dalį sudarė atvejai, kai išvados nebuvo įmanoma padaryti dėl informacijos, ypač apie gamybos sąnaudas ir kainų stabilumą, stokos (žr. 9 diagramą). |
| --- | --- |

66.

30 aplankytų gamintojų organizacijų buvo paprašyta parodyti, kokią pažangą jos padarė siekdamos kiekvieno iš 11 tikslų, neatsižvelgiant į tai, ar jos įtraukė į savo programas su tais veiksmais susijusius tikslus, ar ne. Tai sudarė iš viso 330 išnagrinėtų atvejų. 54 % šių gamintojų organizacijų galėjo pateikti jų padarytos pažangos įrodymus. Dėl kitų 12 % buvo padaryta išvada, jog gamintojų organizacija galbūt padarė pažangą. Didžiąją 16 % dalį sudarė atvejai, kai išvados nebuvo įmanoma padaryti dėl informacijos, ypač apie gamybos sąnaudas ir kainų stabilumą, stokos (žr. 9 diagramą).

Image

| 67. | Daugelis gamintojų organizacijų nesilaikė „ekologinės gamybos“ ir „gaminių reklamos vartotojams“ tikslų, ir atvejai, kai nepastebėta, jog būtų padaryta pažanga, sudarė 18 %. Sąlyginai nedidelė pažanga padaryta ir siekiant „gamybos sąnaudų mažinimo“ bei „kainų stabilizavimo“ tikslų. Gamintojų organizacijos paaiškino, kad jos labiau siekė sumažint, o ne stabilizuoti kainas, nors daugelis save laikė kainų priėmėjais, nedaug galinčiais įtakoti jiems primestas kainas. Didinti pelną buvo daug svarbiau nei paprasčiausiai mažinti sąnaudas, ir tai dažnai buvo pasiekiama didinant sąnaudas geresnei kokybei ir pridėtinei vertei pasiekti. Be to, gamintojų organizacijos pažymėjo, kad tobulinant aplinkos priemones, sąnaudos paprastai padidėdavo, tačiau dėl to nebūtinai padidėdavo produktų kainos. |
| --- | --- |

67.

Daugelis gamintojų organizacijų nesilaikė „ekologinės gamybos“ ir „gaminių reklamos vartotojams“ tikslų, ir atvejai, kai nepastebėta, jog būtų padaryta pažanga, sudarė 18 %. Sąlyginai nedidelė pažanga padaryta ir siekiant „gamybos sąnaudų mažinimo“ bei „kainų stabilizavimo“ tikslų. Gamintojų organizacijos paaiškino, kad jos labiau siekė sumažint, o ne stabilizuoti kainas, nors daugelis save laikė kainų priėmėjais, nedaug galinčiais įtakoti jiems primestas kainas. Didinti pelną buvo daug svarbiau nei paprasčiausiai mažinti sąnaudas, ir tai dažnai buvo pasiekiama didinant sąnaudas geresnei kokybei ir pridėtinei vertei pasiekti. Be to, gamintojų organizacijos pažymėjo, kad tobulinant aplinkos priemones, sąnaudos paprastai padidėdavo, tačiau dėl to nebūtinai padidėdavo produktų kainos.

| 68. | Nors pasirinktos imties rezultatai rodo, jog didesnė gamintojų organizacijų dalis padarė šiokią tokią pažangą siekdamos daugelio iš 11 tikslų, vien to nepakanka, kad būtų galima tvirtinti, jog veiklos programų pagalbos schema buvo veiksminga, kadangi poveikį turėjo ir kiti 64 dalyje apibrėžti veiksniai. |
| --- | --- |

68.

Nors pasirinktos imties rezultatai rodo, jog didesnė gamintojų organizacijų dalis padarė šiokią tokią pažangą siekdamos daugelio iš 11 tikslų, vien to nepakanka, kad būtų galima tvirtinti, jog veiklos programų pagalbos schema buvo veiksminga, kadangi poveikį turėjo ir kiti 64 dalyje apibrėžti veiksniai.

Komisijos turimi duomenys apie gamintojų organizacijas

| 69. | Kaip rodo I dalis, Komisija nepasinaudojo gamintojų organizacijų vertinimais, jų baigiamosiose ataskaitose padarytais tam, kad būtų galima kontroliuoti veiklos programų tikslų įgyvendinimą. Be to, Komisija iki šiol nesilaikė ES finansiniame reglamente jai nustatyto įpareigojimo vertinti strategiją. Pagal grafiką, vertinimo studija turi būti pradėta 2008 m., o jos rezultatų laukiama 2009 m. |
| --- | --- |

69.

Kaip rodo I dalis, Komisija nepasinaudojo gamintojų organizacijų vertinimais, jų baigiamosiose ataskaitose padarytais tam, kad būtų galima kontroliuoti veiklos programų tikslų įgyvendinimą. Be to, Komisija iki šiol nesilaikė ES finansiniame reglamente jai nustatyto įpareigojimo vertinti strategiją. Pagal grafiką, vertinimo studija turi būti pradėta 2008 m., o jos rezultatų laukiama 2009 m.

| 70. | Vis dėlto Komisija turi tam tikros informacijos apie gamintojų organizacijas. Ji gauna duomenis apie iš rinkos pašalintos perteklinės produkcijos kiekį, kuriam prašoma suteikti pagalbą. Be to, nuo 2000 m. ji reikalauja informacijos apie veiklos programas ir dar papildomai pareikalavo, kad valstybės narės savo metinėse statistikos ataskaitose pateiktų informacijos apie gamintojų organizacijas. |
| --- | --- |

70.

Vis dėlto Komisija turi tam tikros informacijos apie gamintojų organizacijas. Ji gauna duomenis apie iš rinkos pašalintos perteklinės produkcijos kiekį, kuriam prašoma suteikti pagalbą. Be to, nuo 2000 m. ji reikalauja informacijos apie veiklos programas ir dar papildomai pareikalavo, kad valstybės narės savo metinėse statistikos ataskaitose pateiktų informacijos apie gamintojų organizacijas.

| 71. | Duomenys apie veiklos programas renkami tik apie pagalbą, išmokėtą pagal išlaidų kategorijas. Tai rodo, kokiai veiklos programai skirta pagalba yra išleista, bet ne kas pasiekta, įgyvendinant tą programą. |
| --- | --- |

71.

Duomenys apie veiklos programas renkami tik apie pagalbą, išmokėtą pagal išlaidų kategorijas. Tai rodo, kokiai veiklos programai skirta pagalba yra išleista, bet ne kas pasiekta, įgyvendinant tą programą.

| 72. | Komisija reikalauja išsamesnių duomenų apie gamintojų organizacijas, ypač apie jų narius, gamybą ir pardavimą. Patikrinti šios informacijos patikimumą Audito Rūmams tapo sudėtinga, kadangi Komisija neturi tinkamos valdymo informacijos sistemos duomenims registruoti. 2004 m. ir 2005 m. Komisija išsiuntė valstybėms narėms daugybę užklausimų apie duomenų nesuderinamumą, bet toliau jų neištyrė. Trūksta svarbių duomenų, ypač iš trijų valstybių narių, didžiausių vaisių ir daržovių augintojų: Italijos, Ispanijos ir Prancūzijos. Tirti duomenis trukdo tai, kad jų yra nepakankamai, be to, juose daug neatitikimų, todėl duomenys nepakankami patikimi, kad atspindėtų daugiau nei bendras tendencijas. |
| --- | --- |

72.

Komisija reikalauja išsamesnių duomenų apie gamintojų organizacijas, ypač apie jų narius, gamybą ir pardavimą. Patikrinti šios informacijos patikimumą Audito Rūmams tapo sudėtinga, kadangi Komisija neturi tinkamos valdymo informacijos sistemos duomenims registruoti. 2004 m. ir 2005 m. Komisija išsiuntė valstybėms narėms daugybę užklausimų apie duomenų nesuderinamumą, bet toliau jų neištyrė. Trūksta svarbių duomenų, ypač iš trijų valstybių narių, didžiausių vaisių ir daržovių augintojų: Italijos, Ispanijos ir Prancūzijos. Tirti duomenis trukdo tai, kad jų yra nepakankamai, be to, juose daug neatitikimų, todėl duomenys nepakankami patikimi, kad atspindėtų daugiau nei bendras tendencijas.

| 73. | Pagrindinis rodiklis, kurį galima aptikti šiuose duomenyse, yra gamintojų organizacijų produkcijos dalis bendroje ES produkcijoje. Jis rodo, produkcijos, kurį yra sukaupusios gamintojų organizacijos, kiekį o tai yra bendrasis vaisių ir daržovių sektoriaus strategijos tikslas. Be to, duomenys rodo ir didesnę strategijos sėkmę, nes juose yra nurodyta, kokia vaisių ir daržovių augintojų dalis nusprendė dalyvauti ES pagalbos schemoje. 2005 m. biudžeto dokumente Komisija nustatė, kad iki 2013 m. šis rodiklis turėtų siekti 60 %, o vėliau – kasmet didėtų. |
| --- | --- |

73.

Pagrindinis rodiklis, kurį galima aptikti šiuose duomenyse, yra gamintojų organizacijų produkcijos dalis bendroje ES produkcijoje. Jis rodo, produkcijos, kurį yra sukaupusios gamintojų organizacijos, kiekį o tai yra bendrasis vaisių ir daržovių sektoriaus strategijos tikslas. Be to, duomenys rodo ir didesnę strategijos sėkmę, nes juose yra nurodyta, kokia vaisių ir daržovių augintojų dalis nusprendė dalyvauti ES pagalbos schemoje. 2005 m. biudžeto dokumente Komisija nustatė, kad iki 2013 m. šis rodiklis turėtų siekti 60 %, o vėliau – kasmet didėtų.

| 74. | Taigi, turėdama duomenų apie iš rinkos pašalintą produkciją ir koncentruotą pasiūlą, Komisija neturi rodiklių, rodančių pažangą, gamintojų organizacijų padarytą siekiant kitų strategijos tikslų, pvz., sąnaudų mažinimo, kainų stabilizavimo, kokybės ir aplinkos gerinimo. |
| --- | --- |

74.

Taigi, turėdama duomenų apie iš rinkos pašalintą produkciją ir koncentruotą pasiūlą, Komisija neturi rodiklių, rodančių pažangą, gamintojų organizacijų padarytą siekiant kitų strategijos tikslų, pvz., sąnaudų mažinimo, kainų stabilizavimo, kokybės ir aplinkos gerinimo.

Duomenų apie perteklinės produkcijos pašalinimą iš rinkos analizė

| 75. | 1996 m. vaisių ir daržovių politikos reforma apribojo produkcijos pertekliaus kiekį, kurį galima turėti pagal pašalinimui iš rinkos skirtą pagalbos schemą, ir sumažino augintojams už šį pašalinimą mokamą kompensaciją. Komisijos duomenimis, dėl to pagal ES pagalbos schemą, labai sumažėjo pašalinamos produkcijos kiekis (žr. 10 diagramą). Tai atitinka Audito Rūmų imties rezultatą, kad 90 % gamintojų organizacijų sumažino pašalinimus arba visai nepašalino produkcijos pertekliaus. |
| --- | --- |

75.

1996 m. vaisių ir daržovių politikos reforma apribojo produkcijos pertekliaus kiekį, kurį galima turėti pagal pašalinimui iš rinkos skirtą pagalbos schemą, ir sumažino augintojams už šį pašalinimą mokamą kompensaciją. Komisijos duomenimis, dėl to pagal ES pagalbos schemą, labai sumažėjo pašalinamos produkcijos kiekis (žr. 10 diagramą). Tai atitinka Audito Rūmų imties rezultatą, kad 90 % gamintojų organizacijų sumažino pašalinimus arba visai nepašalino produkcijos pertekliaus.

Image

| 76. | Vienas iš veiklos programoms taikomos pagalbos schemos tikslų buvo remti priemones, kurių gamintojų organizacijos imasi, siekdamos sumažinti pašalinimus. Tačiau šis pašalinimų sumažinimas nebūtinai įrodo, jog pagalba veiklos programai lėmė tai, kad gamintojų organizacijos ėmėsi planuoti arba derinti savo produkciją su paklausa: gamintojų organizacijos paaiškino, kad dėl sumažintos pagalbos pašalinimui normos, palaipsniui įvedamos nuo 1996 m., ir padidintos kontrolės nebeliko reikalo prašyti pagalbos jų produkcijos pertekliui. |
| --- | --- |

76.

Vienas iš veiklos programoms taikomos pagalbos schemos tikslų buvo remti priemones, kurių gamintojų organizacijos imasi, siekdamos sumažinti pašalinimus. Tačiau šis pašalinimų sumažinimas nebūtinai įrodo, jog pagalba veiklos programai lėmė tai, kad gamintojų organizacijos ėmėsi planuoti arba derinti savo produkciją su paklausa: gamintojų organizacijos paaiškino, kad dėl sumažintos pagalbos pašalinimui normos, palaipsniui įvedamos nuo 1996 m., ir padidintos kontrolės nebeliko reikalo prašyti pagalbos jų produkcijos pertekliui.

Duomenų apie pasiūlos koncentraciją analizė

| 77. | 1996 m. įdiegta strategija turėtų sukurti tokią padėtį, kai pagalba padeda gamintojų organizacijoms prisitaikyti ir sėkmingai dirbti, o kiti augintojai paskatinami įsijungti į šį procesą. Abu šie veiksniai turėtų padidinti gamintojų organizacijų apyvartą, padėti „koncentruoti pasiūlą“ jų rankose. |
| --- | --- |

77.

1996 m. įdiegta strategija turėtų sukurti tokią padėtį, kai pagalba padeda gamintojų organizacijoms prisitaikyti ir sėkmingai dirbti, o kiti augintojai paskatinami įsijungti į šį procesą. Abu šie veiksniai turėtų padidinti gamintojų organizacijų apyvartą, padėti „koncentruoti pasiūlą“ jų rankose.

| 78. | Tačiau Komisijos turimi duomenys rodo, jog koncentruotos pasiūlos rodiklis sumažėjo: gamintojų organizacijų produkcijos dalis, palyginti su visa produkcija, nuo 40 % 1999 m. sumažėjo iki 31 % 2003 m. (11 diagrama). Nurodytas 2004 m. skaičius yra negalutinis, nes dvi iš didžiausių valstybių, t. y. Prancūzija ir Italija, pateikė ne visus duomenis. Nors viso vaisių ir daržovių sektoriaus parduotos produkcijos vertė 1999–2003 m. padidėjo 45 %, gamintojų organizacijos pardavė tik 12 % produkcijos. |
| --- | --- |

78.

Tačiau Komisijos turimi duomenys rodo, jog koncentruotos pasiūlos rodiklis sumažėjo: gamintojų organizacijų produkcijos dalis, palyginti su visa produkcija, nuo 40 % 1999 m. sumažėjo iki 31 % 2003 m. (11 diagrama). Nurodytas 2004 m. skaičius yra negalutinis, nes dvi iš didžiausių valstybių, t. y. Prancūzija ir Italija, pateikė ne visus duomenis. Nors viso vaisių ir daržovių sektoriaus parduotos produkcijos vertė 1999–2003 m. padidėjo 45 %, gamintojų organizacijos pardavė tik 12 % produkcijos.

Image

| 79. | Kaip aprašyta 72 dalyje, perdaug pasikliauti šiais duomenimis negalima – jie tik rodo bendras tendencijas. Pvz., 2003 m. Komisija paskelbė neteisingus duomenis, nes Graikijai nepateikus duomenų, buvo padaryta klaida. Nors Audito Rūmai sugebėjo lengvai nustatyti ir ištaisyti klaidą, Komisija negalėjo jiems įrodyti, kad kiti duomenys yra pakankamai patikimi. |
| --- | --- |

79.

Kaip aprašyta 72 dalyje, perdaug pasikliauti šiais duomenimis negalima – jie tik rodo bendras tendencijas. Pvz., 2003 m. Komisija paskelbė neteisingus duomenis, nes Graikijai nepateikus duomenų, buvo padaryta klaida. Nors Audito Rūmai sugebėjo lengvai nustatyti ir ištaisyti klaidą, Komisija negalėjo jiems įrodyti, kad kiti duomenys yra pakankamai patikimi.

| 80. | Be to, duomenys rodo nuolatinius geografinius neatitikimus, susijusius su dalyvavimu pagalbos schemoje (12 diagrama). Portugalijos ir Graikijos, t. y. valstybių narių, kurių didžiausią žemės ūkio produkcijos dalį sudaro vaisiai ir daržovės, dalyvavimo lygis yra žemiausias ir žymaus padidėjimo nepastebėta. Dėl šio negausaus dalyvavimo gamintojų organizacijose pagalbą veiklos programoms gauna tik 6 % Portugalijos ir 13 % Graikijos vaisių ir daržovių sektoriaus, o Nyderlanduose ji suteikiama 80 %. Pagalbos schemos modelis, kai pagalbos dydis įvertinamas kaip procentinė gamintojų organizacijų apyvartos dalis, turėtų sužadinti smulkesnių, mažesnės vertės produkcijos gamintojų, kuriems labiausiai reikia prisitaikyti prie gerėjančios kokybės rinkoje, aplinkos standartų ir koncentruotos paklausos, iniciatyvą jungtis į gamintojų organizacijas. Duomenys rodo, jog kai kuriose valstybėse narėse taip neatsitiko. Vietoj to, naudojant šią schemą, pagalba buvo nukreipta didžiosioms didelės vertės produkciją gaminančioms organizacijoms. |
| --- | --- |

80.

Be to, duomenys rodo nuolatinius geografinius neatitikimus, susijusius su dalyvavimu pagalbos schemoje (12 diagrama). Portugalijos ir Graikijos, t. y. valstybių narių, kurių didžiausią žemės ūkio produkcijos dalį sudaro vaisiai ir daržovės, dalyvavimo lygis yra žemiausias ir žymaus padidėjimo nepastebėta. Dėl šio negausaus dalyvavimo gamintojų organizacijose pagalbą veiklos programoms gauna tik 6 % Portugalijos ir 13 % Graikijos vaisių ir daržovių sektoriaus, o Nyderlanduose ji suteikiama 80 %. Pagalbos schemos modelis, kai pagalbos dydis įvertinamas kaip procentinė gamintojų organizacijų apyvartos dalis, turėtų sužadinti smulkesnių, mažesnės vertės produkcijos gamintojų, kuriems labiausiai reikia prisitaikyti prie gerėjančios kokybės rinkoje, aplinkos standartų ir koncentruotos paklausos, iniciatyvą jungtis į gamintojų organizacijas. Duomenys rodo, jog kai kuriose valstybėse narėse taip neatsitiko. Vietoj to, naudojant šią schemą, pagalba buvo nukreipta didžiosioms didelės vertės produkciją gaminančioms organizacijoms.

Image

| 81. | Kadangi Komisijai trūksta informacijos apie gamintojų organizacijų ir kitų augintojų efektyvumo skirtumus, ji negali paaiškinti, kodėl augintojų organizacijoms nepriklausančios sektoriaus dalies augimas regis yra spartesnis. |
| --- | --- |

81.

Kadangi Komisijai trūksta informacijos apie gamintojų organizacijų ir kitų augintojų efektyvumo skirtumus, ji negali paaiškinti, kodėl augintojų organizacijoms nepriklausančios sektoriaus dalies augimas regis yra spartesnis.

| 82. | Norint paaiškinti, kodėl nepasiekta pažangos koncentruojant pasiūlą, dar būtina nustatyti, kodėl augintojai nesijungė į gamintojų organizacijas. Komisija neatliko sistemingos gamintojų apklausos, kad nustatytų tikrąsias priežastis. |
| --- | --- |

82.

Norint paaiškinti, kodėl nepasiekta pažangos koncentruojant pasiūlą, dar būtina nustatyti, kodėl augintojai nesijungė į gamintojų organizacijas. Komisija neatliko sistemingos gamintojų apklausos, kad nustatytų tikrąsias priežastis.

| 83. | Atsiliepdama į Audito Rūmų 2000 m. metinę ataskaitą Komisija pažymėjo, kad „jeigu dauguma gamintojų (...) nepageidauja jungtis į gamintojų organizacijas, jie turi patys atsakyti už savo sprendimo pasekmes. Gamintojų organizacijų narių ir šioms organizacijoms nepriklausančių gamintojų pajamų palyginimas parodys, kuris pasirinkimas yra geresnis.“ Tačiau Komisija nepatikrino gamintojų organizacijų narių pajamų, kad galėtų atlikti minėtą palyginimą. |
| --- | --- |

83.

Atsiliepdama į Audito Rūmų 2000 m. metinę ataskaitą Komisija pažymėjo, kad „jeigu dauguma gamintojų (...) nepageidauja jungtis į gamintojų organizacijas, jie turi patys atsakyti už savo sprendimo pasekmes. Gamintojų organizacijų narių ir šioms organizacijoms nepriklausančių gamintojų pajamų palyginimas parodys, kuris pasirinkimas yra geresnis.“ Tačiau Komisija nepatikrino gamintojų organizacijų narių pajamų, kad galėtų atlikti minėtą palyginimą.

Kaimo plėtra

| 84. | Viena konkreti rizika, kurią Komisija nustatė ankstyvajame etape, yra tai, kad galimybė gauti lėšų Kaimo plėtrai galėjo sumažinti iniciatyvą jungtis į gamintojų organizacijas arba jas kurti, nes buvo suteikiama panaši pagalba kaip ir veiklos programoms, ir augintojai neprivalėjo būti gamintojų organizacijų nariais (žr. 18 langelį). Nors kaimo plėtros reglamente yra aptariamas šis klausimas (numatant, kad vaisių ir daržovių gamintojai yra netinkami kaimo plėtros pagalbai gauti, nes panašią pagalbą jie gali gauti pagal veiklos programas), išimtys buvo numatytos. |
| --- | --- |

84.

Viena konkreti rizika, kurią Komisija nustatė ankstyvajame etape, yra tai, kad galimybė gauti lėšų Kaimo plėtrai galėjo sumažinti iniciatyvą jungtis į gamintojų organizacijas arba jas kurti, nes buvo suteikiama panaši pagalba kaip ir veiklos programoms, ir augintojai neprivalėjo būti gamintojų organizacijų nariais (žr. 18 langelį). Nors kaimo plėtros reglamente yra aptariamas šis klausimas (numatant, kad vaisių ir daržovių gamintojai yra netinkami kaimo plėtros pagalbai gauti, nes panašią pagalbą jie gali gauti pagal veiklos programas), išimtys buvo numatytos.

18 langelis







  Pagrindiniai abiejų pagalbos schemų požymiai

| Pagrindiniai abiejų pagalbos schemų požymiai | Kaimo plėtra | Veiklos programos |
| --- | --- | --- |
| Pagalba suteikiama tik gamintojų organizacijoms? | Ne | Taip |
| Daugiametė programa? | Taip | Taip |
| Tikslai apima planavimą ir produkcijos suderinimą su paklausa, sąnaudų mažinimą, kokybės ir aplinkos gerinimą? | Taip | Taip |
| Siūlomos priemonės, kurias įgyvendina ir iš dalies finansuoja naudos gavėjas? | Taip | Taip |
| Valstybės narės patvirtintos patikrintos priemonės? | Taip | Taip |
| Įvertinimas, įgyvendinus programą? | Taip | Taip |

Kaimo plėtra

Veiklos programos

Pagalba suteikiama tik gamintojų organizacijoms?

Ne

Taip

Daugiametė programa?

Taip

Taip

Tikslai apima planavimą ir produkcijos suderinimą su paklausa, sąnaudų mažinimą, kokybės ir aplinkos gerinimą?

Taip

Taip

Siūlomos priemonės, kurias įgyvendina ir iš dalies finansuoja naudos gavėjas?

Taip

Taip

Valstybės narės patvirtintos patikrintos priemonės?

Taip

Taip

Įvertinimas, įgyvendinus programą?

Taip

Taip

| 85. | Dėl šių išimčių, lėšos Kaimo plėtrai skiriamos panašioms veiklos rūšims, pradedant drėkinimo projektais ir baigiant pakavimo įrengimais, gamintojų organizacijoms ir kitiems augintojams vienodai. Didelė Kaimo plėtros projektų dalis pagal priemones „investicijos į žemės ūkio valdas“ ir „žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos gerinimas“ yra susijusi su vaisiais ir daržovėmis. |
| --- | --- |

85.

Dėl šių išimčių, lėšos Kaimo plėtrai skiriamos panašioms veiklos rūšims, pradedant drėkinimo projektais ir baigiant pakavimo įrengimais, gamintojų organizacijoms ir kitiems augintojams vienodai. Didelė Kaimo plėtros projektų dalis pagal priemones „investicijos į žemės ūkio valdas“ ir „žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos gerinimas“ yra susijusi su vaisiais ir daržovėmis.

| 86. | Nepaisydama to, kad rizika, jog Kaimo plėtros programos pakenks gamintojų organizacijoms, kurios yra ES politikos kertinis akmuo, gali būti svarbi, Komisija nepatikrino, kaip veikia valstybių narių procedūros, skirtos darnai užtikrinti, nesurinko informacijos ir neįvertino tikėtino šios rizikos masto. |
| --- | --- |

86.

Nepaisydama to, kad rizika, jog Kaimo plėtros programos pakenks gamintojų organizacijoms, kurios yra ES politikos kertinis akmuo, gali būti svarbi, Komisija nepatikrino, kaip veikia valstybių narių procedūros, skirtos darnai užtikrinti, nesurinko informacijos ir neįvertino tikėtino šios rizikos masto.

IŠVADOS

Veiklos programų veiksmingumas

Ar pagalbos schema buvo įgyvendinta taip, kad veiklos programų veiksmingumas būtų tikėtinas?

| 87. | Valstybės narės sutelkė dėmesį į veiklos programų veiksmų tinkamumą pagal išlaidų pobūdį, nesvarstydama, ar jie padeda gamintojų organizacijoms siekti veiklos programų tikslų. Todėl valstybių narių procedūros neužtikrina tikėtino visų veiklos programų veiksmingumo. Tvirtindamos veiklos programas, valstybės narės netaikė gero finansų valdymo principo veiksmingumui užtikrinti. Komisija, vykdydama patikras, daugiausia dėmesio skyrė išlaidų atitikikties rekalavimams kriterijų laikymuisi, užuot tikrinusi, ar valstybių narių veiklos programų tvirtinimo ir priežiūros procedūros užtikrina tikėtiną šių programų veiksmingumą. |
| --- | --- |

87.

Valstybės narės sutelkė dėmesį į veiklos programų veiksmų tinkamumą pagal išlaidų pobūdį, nesvarstydama, ar jie padeda gamintojų organizacijoms siekti veiklos programų tikslų. Todėl valstybių narių procedūros neužtikrina tikėtino visų veiklos programų veiksmingumo. Tvirtindamos veiklos programas, valstybės narės netaikė gero finansų valdymo principo veiksmingumui užtikrinti. Komisija, vykdydama patikras, daugiausia dėmesio skyrė išlaidų atitikikties rekalavimams kriterijų laikymuisi, užuot tikrinusi, ar valstybių narių veiklos programų tvirtinimo ir priežiūros procedūros užtikrina tikėtiną šių programų veiksmingumą.

| 88. | Pagalbos schemos įgyvendinimas valstybių narių administracijoms ir gamintojų organizacijoms daug kainavo. Taisyklėse nustatytų programavimo pagrindų buvo laikomasi formaliai, buvo patiriamos didelės sąnaudos, kurios nedavė apčiuopiamos naudos. Išlaidų tinkamumo kriterijai nebuvo suprantami, dėl to kilo neaiškumų ir padidėjo kontrolės būtinybė norint užtikrinti patikimumą. |
| --- | --- |

88.

Pagalbos schemos įgyvendinimas valstybių narių administracijoms ir gamintojų organizacijoms daug kainavo. Taisyklėse nustatytų programavimo pagrindų buvo laikomasi formaliai, buvo patiriamos didelės sąnaudos, kurios nedavė apčiuopiamos naudos. Išlaidų tinkamumo kriterijai nebuvo suprantami, dėl to kilo neaiškumų ir padidėjo kontrolės būtinybė norint užtikrinti patikimumą.

Ar vykdant veiklos programas finansuotos priemonės buvo veiksmingos?

| 89. | Beveik pusė finansuotų veiklos programos veiksmų gerokai prisidėjo prie pažangos, padarytos siekiant bent vieno iš 11 tikslų, palyginti su pradine gamintojų organizacijų padėtimi, todėl šias veiklas galima laikyti veiksmingomis. |
| --- | --- |

89.

Beveik pusė finansuotų veiklos programos veiksmų gerokai prisidėjo prie pažangos, padarytos siekiant bent vieno iš 11 tikslų, palyginti su pradine gamintojų organizacijų padėtimi, todėl šias veiklas galima laikyti veiksmingomis.

| 90. | Be to, valstybės narės suteikė pagalbą ir nedidelio veiksmingumo veiklos programų veiksmams, nenulėmusiems didelių pokyčių. Tokiais atvejais pagalba būtų buvusi veiksmingesnė, jei tikslai būtų geriau apibrėžti. |
| --- | --- |

90.

Be to, valstybės narės suteikė pagalbą ir nedidelio veiksmingumo veiklos programų veiksmams, nenulėmusiems didelių pokyčių. Tokiais atvejais pagalba būtų buvusi veiksmingesnė, jei tikslai būtų geriau apibrėžti.

Gamintojų organizacijų padaryta pažanga

Ar gamintojų organizacijos padarė pažangą siekdamos pagalbos schemoje nustatytų tikslų?

| 91. | Gamintojų organizacijos prisitaikė prie kintančios paklausos ir padarė pažangą siekdamos Tarybos reglamente nustatytų tikslų. Prie to prisidėjo veiklos programos, bet tai nėra vienintelis veiksnys. Gamintojų organizacijoms ir kitiems vaisių bei daržovių augintojams panašioms veikloms, kokios numatytos veiklos programose, ir panašiems tikslams remti buvo taikomas ir Kaimo plėtros finansavimas. Rinkos jėgos darė spaudimą visiems gamintojams, kad šie laikytųsi griežtesnių aplinkos standartų, gerintų gaminių kokybę ir labiau kontroliuotų sąnaudas. Todėl kai kurie rezultatai buvo pastebimi ir nesuteikus veiklos programos pagalbos. |
| --- | --- |

91.

Gamintojų organizacijos prisitaikė prie kintančios paklausos ir padarė pažangą siekdamos Tarybos reglamente nustatytų tikslų. Prie to prisidėjo veiklos programos, bet tai nėra vienintelis veiksnys. Gamintojų organizacijoms ir kitiems vaisių bei daržovių augintojams panašioms veikloms, kokios numatytos veiklos programose, ir panašiems tikslams remti buvo taikomas ir Kaimo plėtros finansavimas. Rinkos jėgos darė spaudimą visiems gamintojams, kad šie laikytųsi griežtesnių aplinkos standartų, gerintų gaminių kokybę ir labiau kontroliuotų sąnaudas. Todėl kai kurie rezultatai buvo pastebimi ir nesuteikus veiklos programos pagalbos.

| 92. | Nepaisant to, kad gamintojų organizacijų nariai galėjo gauti ES pagalbą, dauguma vaisių bei daržovių augintojų iš valstybių narių, kur jų auginama daugiausia, nusprendė nedalyvauti. Taikant minėtą strategiją, daugumoje valstybių narių kol kas nepavyko koncentruoti pasiūlos. Audito Rūmų pateikta 2000 m. ataskaita apie vaisių ir daržovių sektorių rodo, kad apie 40 % ES vaisių ir daržovių produkcijos pardavė gamintojų organizacijos. Paskutiniai Komisijos duomenys rodo, kad šis skaičius sumažėjo maždaug iki trečdalio. Atsižvelgiant į dabartines tendencijas, Komisijos tikslas – pasiekti, kad iki 2013 m. gamintojų organizacijų produkcija sudarytų 60 % visos parduotos produkcijos – nebus įgyvendintas. |
| --- | --- |

92.

Nepaisant to, kad gamintojų organizacijų nariai galėjo gauti ES pagalbą, dauguma vaisių bei daržovių augintojų iš valstybių narių, kur jų auginama daugiausia, nusprendė nedalyvauti. Taikant minėtą strategiją, daugumoje valstybių narių kol kas nepavyko koncentruoti pasiūlos. Audito Rūmų pateikta 2000 m. ataskaita apie vaisių ir daržovių sektorių rodo, kad apie 40 % ES vaisių ir daržovių produkcijos pardavė gamintojų organizacijos. Paskutiniai Komisijos duomenys rodo, kad šis skaičius sumažėjo maždaug iki trečdalio. Atsižvelgiant į dabartines tendencijas, Komisijos tikslas – pasiekti, kad iki 2013 m. gamintojų organizacijų produkcija sudarytų 60 % visos parduotos produkcijos – nebus įgyvendintas.

| 93. | Komisija neįvertino šio neaktyvaus dalyvavimo gamintojų organizacijose motyvų, taip pat ir to, ar valstybių narių procedūros buvo pakankamos užtikrinti, kad Kaimo plėtros finansavimas nesumažintų augintojų iniciatyvos jungtis į gamintojų organizacijas. |
| --- | --- |

93.

Komisija neįvertino šio neaktyvaus dalyvavimo gamintojų organizacijose motyvų, taip pat ir to, ar valstybių narių procedūros buvo pakankamos užtikrinti, kad Kaimo plėtros finansavimas nesumažintų augintojų iniciatyvos jungtis į gamintojų organizacijas.

REKOMENDACIJOS

| 94. | Pirmiau pateiktos išvados rodo, jog bendras strategijos tikslas – gamintojų organizacijoms koncentruoti pasiūlą – nebuvo pasiektas daugumoje valstybių narių, o Komisijai trūksta informacijos apie priežastis, kuri būtina norint persvarstyti šią strategiją. Kol ji bus persvarstyta, o tai darant reikėtų atsižvelgti į 2009 m. pateiktinus gamintojų organizacijų vertinimo rezultatus, Komisija turėtų pateikti pasiūlymų, kaip veiklos programoms remti skirtą pagalbą supaprastinti ir padaryti veiksmingesnę. |
| --- | --- |

94.

Pirmiau pateiktos išvados rodo, jog bendras strategijos tikslas – gamintojų organizacijoms koncentruoti pasiūlą – nebuvo pasiektas daugumoje valstybių narių, o Komisijai trūksta informacijos apie priežastis, kuri būtina norint persvarstyti šią strategiją. Kol ji bus persvarstyta, o tai darant reikėtų atsižvelgti į 2009 m. pateiktinus gamintojų organizacijų vertinimo rezultatus, Komisija turėtų pateikti pasiūlymų, kaip veiklos programoms remti skirtą pagalbą supaprastinti ir padaryti veiksmingesnę.

Pagalbos veiklos programoms supaprastinimas ir jos veiksmingumo padidinimas

| 95. | Komisija turėtų apsvarstyti toliau nurodytų pagalbos veiklos programoms gerinimo būdų privalumus. Būdai:






  i) | supaprastinti schemą ir sumažinti jos sąnaudas, paaiškinant išlaidų tinkamumo kriterijus ir panaikinant programavimo reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

95.

Komisija turėtų apsvarstyti toliau nurodytų pagalbos veiklos programoms gerinimo būdų privalumus. Būdai:

i)

supaprastinti schemą ir sumažinti jos sąnaudas, paaiškinant išlaidų tinkamumo kriterijus ir panaikinant programavimo reikalavimus;

| ii) | supaprastinti ir pagerinti pagalbos veiksmingumą, persvarstant veiklos programų tikslus ir tinkamumo kriterijų sąrašus, taip paskatinant valstybes nares veiklos programas tvirtinti remiantis veiksmingumo kriterijumi; |
| --- | --- |

ii)

supaprastinti ir pagerinti pagalbos veiksmingumą, persvarstant veiklos programų tikslus ir tinkamumo kriterijų sąrašus, taip paskatinant valstybes nares veiklos programas tvirtinti remiantis veiksmingumo kriterijumi;

| iii) | padidinti darną, supaprastinti administravimą ir sumažinti sąnaudas, schemos procedūras bei išlaidų tinkamumo taisykles suderinant su tomis, kurios taikomos Kaimo plėtros investicinėms priemonėms. |
| --- | --- |

iii)

padidinti darną, supaprastinti administravimą ir sumažinti sąnaudas, schemos procedūras bei išlaidų tinkamumo taisykles suderinant su tomis, kurios taikomos Kaimo plėtros investicinėms priemonėms.

| 96. | Komisija turėtų patobulinti duomenų apie veiklos programas ir gamintojų organizacijas rinkimą, daugiausia dėmesio skirdama pagrindiniams rodikliams, nes tai leistų jai stebėti pagalbos schemos veiksmingumą ir pateikti naudingos informacijos periodiškam vertinimui. |
| --- | --- |

96.

Komisija turėtų patobulinti duomenų apie veiklos programas ir gamintojų organizacijas rinkimą, daugiausia dėmesio skirdama pagrindiniams rodikliams, nes tai leistų jai stebėti pagalbos schemos veiksmingumą ir pateikti naudingos informacijos periodiškam vertinimui.

Strategiją verčiau orientuoti į bendruosius koncentravimo ir prisitaikymo tikslus

| 97. | Norėdama geriau suprasti, kodėl pažanga gamintojų organizacijoms koncentruojant pasiūlą yra nepakankama, Komisija turėtų pasinaudoti 2009 m. planuojamu vertinimu. Ji turėtų įvertinti, ar gamintojų organizacijos pagerino savo narių padėtį, palyginti su kitų augintojų padėtimi, ir kaip strategija yra susijusi su kaimo plėtra. |
| --- | --- |

97.

Norėdama geriau suprasti, kodėl pažanga gamintojų organizacijoms koncentruojant pasiūlą yra nepakankama, Komisija turėtų pasinaudoti 2009 m. planuojamu vertinimu. Ji turėtų įvertinti, ar gamintojų organizacijos pagerino savo narių padėtį, palyginti su kitų augintojų padėtimi, ir kaip strategija yra susijusi su kaimo plėtra.

| 98. | Jei, atlikus šiuos vertinimus, būtų patvirtinta, kad gamintojų organizacijos yra veiksmingas valstybių narių augintojų padėties stiprinimo mechanizmas, reikėtų patikslinti šio tikslo siekimo strategiją. Komisija turėtų siūlyti pakeitimus, kad paskatintų stoti į gamintojų organizacijas, ypač valstybėse narėse, kurios yra pagrindinės vaisių ir daržovių augintojos. Be to, Komisija turėtų apsvarstyti, ar strategijos tikslas – produkciją derinti prie besikeičiančių rinkos poreikių – būtų pasiektas greičiau, jei pagalba būtų skirta tiems, kuriems labiausiai reikia prisitaikyti, nustatant, be apyvartos, dar ir naujus lėšų paskirstymo gamintojų organizacijoms kriterijus. |
| --- | --- |

98.

Jei, atlikus šiuos vertinimus, būtų patvirtinta, kad gamintojų organizacijos yra veiksmingas valstybių narių augintojų padėties stiprinimo mechanizmas, reikėtų patikslinti šio tikslo siekimo strategiją. Komisija turėtų siūlyti pakeitimus, kad paskatintų stoti į gamintojų organizacijas, ypač valstybėse narėse, kurios yra pagrindinės vaisių ir daržovių augintojos. Be to, Komisija turėtų apsvarstyti, ar strategijos tikslas – produkciją derinti prie besikeičiančių rinkos poreikių – būtų pasiektas greičiau, jei pagalba būtų skirta tiems, kuriems labiausiai reikia prisitaikyti, nustatant, be apyvartos, dar ir naujus lėšų paskirstymo gamintojų organizacijoms kriterijus.

Abejonės dėl gamintojų organizacijų skatinimo strategijos

| 99. | Planuojamą vertinimą Komisija dar turėtų panaudoti ir tam, kad nustatytų, ar nauda, gauta vykdant pasiūlos koncentracijos strategiją, yra pakankama, kad kompensuotų skirtumą, kurį lemia pagalbos taikymas vienai konkrečiai vaisių ir daržovių augintojų struktūrai – gamintojų organizacijoms. |
| --- | --- |

99.

Planuojamą vertinimą Komisija dar turėtų panaudoti ir tam, kad nustatytų, ar nauda, gauta vykdant pasiūlos koncentracijos strategiją, yra pakankama, kad kompensuotų skirtumą, kurį lemia pagalbos taikymas vienai konkrečiai vaisių ir daržovių augintojų struktūrai – gamintojų organizacijoms.

| 100. | 1996 m. buvo pasirinkta strategija neteikti ES pagalbos augintojams, kurie nėra gamintojų organizacijų nariai. Jei Komisija negali įrodyti, jog parama gamintojų organizacijoms yra iš tikrųjų naudinga tuo, kad stiprina jų padėtį rinkoje, turėtų kilti klausimas, kokia yra pagrindinė ES pagalbos netaikymo kitiems gamintojams priežastis, ir Komisija turėtų persvarstyti šį ES vaisių bei daržovių augintojų rėmimo mechanizmą. |
| --- | --- |

100.

1996 m. buvo pasirinkta strategija neteikti ES pagalbos augintojams, kurie nėra gamintojų organizacijų nariai. Jei Komisija negali įrodyti, jog parama gamintojų organizacijoms yra iš tikrųjų naudinga tuo, kad stiprina jų padėtį rinkoje, turėtų kilti klausimas, kokia yra pagrindinė ES pagalbos netaikymo kitiems gamintojams priežastis, ir Komisija turėtų persvarstyti šį ES vaisių bei daržovių augintojų rėmimo mechanizmą.

Šią ataskaitą Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge, 2006 m. birželio 28 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  Gamintojams, pašalinusiems vaisių ir daržovių perteklių iš rinkos siekiant palaikyti kainas (paprastai sunaikinant produkciją), mokamos kompensacijos iš ES biudžeto.

1

(2)  Audito Rūmai – 2000 finansinių metų metinė ataskaita (OL C 359, 2001 12 15).

2

(3)  2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 9 16, p. 1.)

3

(4)  1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2200/96 dėl bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo (OL L 297, 1996 11 21, p. 1) ir 2003 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1432/2003, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2200/96 taikymo taisykles dėl sąlygų gamintojų organizacijų pripažinimui ir gamintojų grupių preliminariam pripažinimui (OL L 203, 2003 8 12, p. 18).

4

(5)  Gamintojų veiklos programose numatyta keletas leistinų išimčių. Žr. 42 dalį.

5

(6)  Liuksemburge gamintojų organizacijų nėra.

6

(7)  Reglamentas (EB) Nr. 2200/96.

7

(8)  1997 m. kovo 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 411/1997 (OL L 62, 1997 3 4, p. 9), pakeistas 2003 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1433/2003, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2200/96 taisykles, susijusias su veiklos fondais, veiklos programomis ir finansine pagalba (OL L 203, 2003 8 12, p. 25).

8

(9)  Audito Rūmai pranešė valstybėms narėms apie konkrečius, kiekvienai jų skirtus, nustatytus faktus.

9

(10)  Valstybės narės pateikė pastabas, kad remiantis įgyvendinančiame reglamente nurodytais terminais, galutinės ataskaitos gaunamos po to, kai jos jau būna patvirtinusios kitą tam tikros gamintojų organizacijos veiklos programą. Nors nuo 1997 m. reglamentas buvo ne kartą taisomas, šis trūkumas nebuvo ištaisytas. Paskutiniaisiais programos metais vertinimo ataskaitas būtų galima reikalauti pateikti anksčiau, pavyzdžiui, kartu su paraiška dėl kitos programos.

10

(11)  Tai susiję būtent su nacionalinėmis mokėjimo agentūromis.

11

(12)  Kasmet patikrinta ne mažiau kaip 20 % gamintojų organizacijų, kurių išlaidos sudaro 30 % visų išlaidų.

12

(13)  Komisija, atlikdama sąskaitų patikrinimą ir patvirtinimą, nepripažino šių išlaidų, remdamasi tuo, kad programoje nebuvo numatyti keli tikslai, kaip reikalaujama reglamente. 2002 m. Ispanijos valdžios institucijos, siekdamos visoms Ispanijos gamintojų organizacijoms užtikrinti vienodas sąlygas, pakuočių perdirbimo išlaidas kiekvienai veiklos programai apribojo iki 35 %.

13

---

PRIEDAS

AUDITO KRITERIJAI, TAIKOMI TVIRTINANT VEIKOS PROGRAMŲ VEIKSMINGUMĄ

| Atititis reglamentui | Papildomi veiklos rezultatų patikrinimo kriterijai |
| --- | --- |
| Gamintojų organizacijų pradinė padėtis |
| 1. | Veiklos programoje turėtų būti aprašyta pradinė padėtis, ypač susijusi su gamyba, pardavimu ir įranga. |

Atititis reglamentui

Papildomi veiklos rezultatų patikrinimo kriterijai

Gamintojų organizacijų pradinė padėtis

1.

Veiklos programoje turėtų būti aprašyta pradinė padėtis, ypač susijusi su gamyba, pardavimu ir įranga.

| 1. | Aprašyta pradinė padėtis turėtų būti susieta su veiklos programų tikslais. |
| --- | --- |

1.

Aprašyta pradinė padėtis turėtų būti susieta su veiklos programų tikslais.

| 2. | Aprašyme turėtų būti nurodytas etalonas, pagal kurį galima būtų vertinti pažangą siekiant tikslų. |
| --- | --- |

2.

Aprašyme turėtų būti nurodytas etalonas, pagal kurį galima būtų vertinti pažangą siekiant tikslų.

Veiklos programų tikslai

| 1. | Į veiklos programas turi būti įtraukti keli iš 11 ES tikslų (aplinkos tikslas yra privalomas). |
| --- | --- |

1.

Į veiklos programas turi būti įtraukti keli iš 11 ES tikslų (aplinkos tikslas yra privalomas).

| 2. | Veiklos programoje turėtų būti apibrėžti programos tikslai, atsižvelgiant į gamybos ir rinkų perspektyvas. |
| --- | --- |

2.

Veiklos programoje turėtų būti apibrėžti programos tikslai, atsižvelgiant į gamybos ir rinkų perspektyvas.

| 3. | Valstybės narės turėtų patikrinti, ar tikslai atitinka reglamentus. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės turėtų patikrinti, ar tikslai atitinka reglamentus.

| 1. | Tikslai turėtų būti protingi (SMART): pakankamai konkretūs, kad nekiltų abejonių, ko gamintojų organizacijos siekia; išmatuojami (ir suplanuoti laike), kad jų siekimą būtų galima stebėti; pasiekiami įgyvendinant programose siūlomus veiksmus; ir aktualūs: atitinkantys gamintojų organizacijų padėtį bei rinkos perspektyvą ir ES 11 tikslus. |
| --- | --- |

1.

Tikslai turėtų būti protingi (SMART): pakankamai konkretūs, kad nekiltų abejonių, ko gamintojų organizacijos siekia; išmatuojami (ir suplanuoti laike), kad jų siekimą būtų galima stebėti; pasiekiami įgyvendinant programose siūlomus veiksmus; ir aktualūs: atitinkantys gamintojų organizacijų padėtį bei rinkos perspektyvą ir ES 11 tikslus.

| 2. | Svarbiausia yra nurodyti uždavinius, rodiklius arba kiekybinius tikslus, kad būtų galima stebėti pasiekimus vykdant programą, ir kokių tikslų tikimasi pasiekti įgyvendinus programą. |
| --- | --- |

2.

Svarbiausia yra nurodyti uždavinius, rodiklius arba kiekybinius tikslus, kad būtų galima stebėti pasiekimus vykdant programą, ir kokių tikslų tikimasi pasiekti įgyvendinus programą.

Veiklos programų veiksmai

| 1. | Veiklos programose turėtų būti išsamiai apibūdinti veiksmai. |
| --- | --- |

1.

Veiklos programose turėtų būti išsamiai apibūdinti veiksmai.

| 2. | Valstybė narė turėtų patikrinti programos techninę kokybę ir jos sąmatos pagrįstumą. |
| --- | --- |

2.

Valstybė narė turėtų patikrinti programos techninę kokybę ir jos sąmatos pagrįstumą.

| 1. | Veiksmai turėtų būti pakankamai gerai aprašyti, kad valstybės narės galėtų patikrinti, ar veiklos programa gali padėti įgyvendinti jos tikslus. |
| --- | --- |

1.

Veiksmai turėtų būti pakankamai gerai aprašyti, kad valstybės narės galėtų patikrinti, ar veiklos programa gali padėti įgyvendinti jos tikslus.

Baigiamosios ataskaitos (gamintojų organizacijų vertinimai įgyvendinus programą)

| 1. | Gamintojų organizacijos turėtų parengti metines ataskaitas, kuriose būtų aprašytas programos įgyvendinimas, o „baigiamojoje ataskaitoje“ – pateiktas vertinimas, kokia yra pasiektų programų tikslų apimtis. |
| --- | --- |

1.

Gamintojų organizacijos turėtų parengti metines ataskaitas, kuriose būtų aprašytas programos įgyvendinimas, o „baigiamojoje ataskaitoje“ – pateiktas vertinimas, kokia yra pasiektų programų tikslų apimtis.

| 1. | Valstybės narės turėtų atsižvelgti į baigiamąsias ataskaitas tvirtindamos naujas programas arba atlikdamos pakeitimus, kad nebūtų įtraukti veiksmai, kurie gali būti neveiksmingi (vienai ar kitai gamintojų organizacijai). |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės turėtų atsižvelgti į baigiamąsias ataskaitas tvirtindamos naujas programas arba atlikdamos pakeitimus, kad nebūtų įtraukti veiksmai, kurie gali būti neveiksmingi (vienai ar kitai gamintojų organizacijai).

| 2. | Valstybės narės ir Komisija turėtų pasinaudoti baigiamosios ataskaitos informacija kontroliuojant strategijos veiksmingumą (gamintojų organizacijų pasiektų veiklos programos tikslų apimtį). |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės ir Komisija turėtų pasinaudoti baigiamosios ataskaitos informacija kontroliuojant strategijos veiksmingumą (gamintojų organizacijų pasiektų veiklos programos tikslų apimtį).

Veiklos programų tvirtinimas

| 1. | Be pirmiau nurodytų reikalavimų, valstybės narės turėtų tikrinti programos ekonominį nuoseklumą; |
| --- | --- |

1.

Be pirmiau nurodytų reikalavimų, valstybės narės turėtų tikrinti programos ekonominį nuoseklumą;

| 2. | (...) ir siūlomų išlaidų tinkamumą. |
| --- | --- |

2.

(...) ir siūlomų išlaidų tinkamumą.

| 3. | Valstybė narė turėtų patvirtinti ar atmesti programą, arba reikalauti, kad būtų padaryti jos pakeitimai. |
| --- | --- |

3.

Valstybė narė turėtų patvirtinti ar atmesti programą, arba reikalauti, kad būtų padaryti jos pakeitimai.

| 4. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pagalba būtų suteikiama laikantis gero finansų valdymo principų: ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo. |
| --- | --- |

4.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pagalba būtų suteikiama laikantis gero finansų valdymo principų: ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo.

| 1. | Valstybės narės turėtų patvirtinti veiksmus, kurie gali, kaip pakankamai įrodė gamintojų organizacijos, padėti pagrįsta kaina pasiekti didelės pažangos siekiant ES veiklos programos tikslų. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės turėtų patvirtinti veiksmus, kurie gali, kaip pakankamai įrodė gamintojų organizacijos, padėti pagrįsta kaina pasiekti didelės pažangos siekiant ES veiklos programos tikslų.

| 2. | Sprendimai patvirtinti veiklos programas turėtų būti pakankamai pagrįsti dokumentais, rodančiais, kad jie buvo priimti laikantis gero finansų valdymo principų. |
| --- | --- |

2.

Sprendimai patvirtinti veiklos programas turėtų būti pakankamai pagrįsti dokumentais, rodančiais, kad jie buvo priimti laikantis gero finansų valdymo principų.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| I. | Pagal šią schemą finansinė parama teikiama savo produkciją per gamintojų organizacijas į rinką tiekiančių vaisių ir daržovių augintojų veiklos programoms. Ji parengta siekiant padėti suskaidytam sektoriui pagerinti padėtį rinkoje, kurioje vyrauja palyginti nedidelis stambių pirkėjų skaičius. |
| --- | --- |

I.

Pagal šią schemą finansinė parama teikiama savo produkciją per gamintojų organizacijas į rinką tiekiančių vaisių ir daržovių augintojų veiklos programoms. Ji parengta siekiant padėti suskaidytam sektoriui pagerinti padėtį rinkoje, kurioje vyrauja palyginti nedidelis stambių pirkėjų skaičius.

| III. | Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis. Tačiau daugiau negu 70 % Audito Rūmų nagrinėtų atvejų (žr. 54 dalį) galima aiškiai matyti tam tikrą pažangą siekiant užsibrėžtų tikslų arba daryti prielaidą, kad tokia pažanga yra.
  Komisija sudarė tinkamumo kriterijų sąrašus, kuriuose (kiek įmanoma) aiškiai nustatyta, kas gali būti finansuojama. Nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti, kad jų patvirtinamos programos atitiktų ne tiktai šias gaires, bet ir bendruosius reglamentuose nustatytus tikslus. Valstybės narės pačios sprendžia dėl išsamių administracinių procedūrų, o Komisija tikrina, ar jos atitinka reglamentus. |
| --- | --- |

III.

Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis. Tačiau daugiau negu 70 % Audito Rūmų nagrinėtų atvejų (žr. 54 dalį) galima aiškiai matyti tam tikrą pažangą siekiant užsibrėžtų tikslų arba daryti prielaidą, kad tokia pažanga yra.

Komisija sudarė tinkamumo kriterijų sąrašus, kuriuose (kiek įmanoma) aiškiai nustatyta, kas gali būti finansuojama. Nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti, kad jų patvirtinamos programos atitiktų ne tiktai šias gaires, bet ir bendruosius reglamentuose nustatytus tikslus. Valstybės narės pačios sprendžia dėl išsamių administracinių procedūrų, o Komisija tikrina, ar jos atitinka reglamentus.

| IV. | Įvairių sąskaitų apmokėjimo misijų ir kabinetinių auditų metu Komisija visų pirma siekė užtikrinti, kad valstybių narių valdymo sistemos ir kontrolė būtų pakankamos garantuoti deklaruotų išlaidų atitiktį normatyviniams reikalavimams. Dėl to tam tikrais atvejais buvo vertinama veiklos programų patvirtinimo ir stebėsenos procedūrų atitiktis. Silpnosios vietos vėliau tikrinamos vykstant sąskaitų apmokėjimui, o būtinais atvejais atitinkamos valstybės narės atžvilgiu atliekami finansiniai taisymai.
  Pagal pasidalijamojo valdymo sistemą valstybės narės visų pirma atsako už bet kokio veiksmo veiksmingumo vertinimą ir kontrolę. Komisija reguliariai aptaria paramos schemos funkcionavimą ir su veiksmingumu susijusius klausimus su valstybėmis narėmis Valdymo komiteto posėdžių metu, remdamasi dvišaliu pagrindu.
  Veiksmingumo klausimas bus sprendžiamas vėliau, vertinant poveikį ir atliekant tolesnį vertinimą, kai bus atsižvelgta į Audito Rūmų pastabas. Be to, vykdant būsimą reformą daugiau dėmesio bus skiriama tam, kad valstybių narių ataskaitų teikimo ir stebėsenos reikalavimai taptų veiksmingesne priemone politikos veiksmingumui vertinti. |
| --- | --- |

IV.

Įvairių sąskaitų apmokėjimo misijų ir kabinetinių auditų metu Komisija visų pirma siekė užtikrinti, kad valstybių narių valdymo sistemos ir kontrolė būtų pakankamos garantuoti deklaruotų išlaidų atitiktį normatyviniams reikalavimams. Dėl to tam tikrais atvejais buvo vertinama veiklos programų patvirtinimo ir stebėsenos procedūrų atitiktis. Silpnosios vietos vėliau tikrinamos vykstant sąskaitų apmokėjimui, o būtinais atvejais atitinkamos valstybės narės atžvilgiu atliekami finansiniai taisymai.

Pagal pasidalijamojo valdymo sistemą valstybės narės visų pirma atsako už bet kokio veiksmo veiksmingumo vertinimą ir kontrolę. Komisija reguliariai aptaria paramos schemos funkcionavimą ir su veiksmingumu susijusius klausimus su valstybėmis narėmis Valdymo komiteto posėdžių metu, remdamasi dvišaliu pagrindu.

Veiksmingumo klausimas bus sprendžiamas vėliau, vertinant poveikį ir atliekant tolesnį vertinimą, kai bus atsižvelgta į Audito Rūmų pastabas. Be to, vykdant būsimą reformą daugiau dėmesio bus skiriama tam, kad valstybių narių ataskaitų teikimo ir stebėsenos reikalavimai taptų veiksmingesne priemone politikos veiksmingumui vertinti.

| V. | Komisijai malonu pažymėti, kad Audito Rūmų išvadose nurodyta gera bendra gamintojų organizacijų pažanga, padaryta naudojantis Bendrijos parama. Audito Rūmai pažymi ir tai, kad beveik trys ketvirtadaliai jų patikrintų veiksmų jau šiek tiek skirti programos tikslams siekti.
  Komisija mano, kad net jeigu veiksmas atrodytų neveiksmingas siekiant didelės pažangos vieno iš Tarybos reglamento 15 straipsnio 4 dalyje nustatytų tikslų atžvilgiu, paramą reikėtų laikyti veiksminga, nes ji padeda didinti gamintojų konkurencingumą (tai vienas bendrųjų politikos tikslų), tad padidėja jų pajamos. Tačiau ji sutinka, kad parama gali būti veiksmingesnė, jei būtų skiriama tikslingiau, ir Komisija nagrinės šį klausimą atlikdama einamąjį poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

V.

Komisijai malonu pažymėti, kad Audito Rūmų išvadose nurodyta gera bendra gamintojų organizacijų pažanga, padaryta naudojantis Bendrijos parama. Audito Rūmai pažymi ir tai, kad beveik trys ketvirtadaliai jų patikrintų veiksmų jau šiek tiek skirti programos tikslams siekti.

Komisija mano, kad net jeigu veiksmas atrodytų neveiksmingas siekiant didelės pažangos vieno iš Tarybos reglamento 15 straipsnio 4 dalyje nustatytų tikslų atžvilgiu, paramą reikėtų laikyti veiksminga, nes ji padeda didinti gamintojų konkurencingumą (tai vienas bendrųjų politikos tikslų), tad padidėja jų pajamos. Tačiau ji sutinka, kad parama gali būti veiksmingesnė, jei būtų skiriama tikslingiau, ir Komisija nagrinės šį klausimą atlikdama einamąjį poveikio vertinimą.

| VI. | Be Audito Rūmų minėtų informacijos šaltinių yra ir netiesioginių rodiklių, susijusių su kokybės gerinimo tikslu (tai su vaisių ir daržovių gaminiais susiję gausėjantys geografiniai rodikliai ir kokybės ženklai), nors jie konkrečiai neatspindi gamintojų organizacijų padarytos pažangos. |
| --- | --- |

VI.

Be Audito Rūmų minėtų informacijos šaltinių yra ir netiesioginių rodiklių, susijusių su kokybės gerinimo tikslu (tai su vaisių ir daržovių gaminiais susiję gausėjantys geografiniai rodikliai ir kokybės ženklai), nors jie konkrečiai neatspindi gamintojų organizacijų padarytos pažangos.

| VII. | Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis, kad įvykdyta 60 % tikslų. Tačiau ji mano, kad situacija sudėtingesnė. Įvairiose valstybėse narėse šia priemone naudojamasi skirtingai, o rezultatai ne visur neigiami. Reikėtų pabrėžti kitus, daugiau vilčių teikiančius duomenis, visų pirma – Gamintojų organizacijų asociacijų (GOA) formavimąsi ir stambių gamintojų organizacijų atsiradimą kai kuriose valstybėse narėse po 1996 m. politikos reformos (visų pirma Belgijoje, Nyderlanduose ir Italijoje). Kai kurios jų jau gali atsverti stambių mažmenininkų derėjimosi galią.
  Atsižvelgiant į didesnes galimybes įžengti į rinką pagal Dohos plėtros darbotvarkę ir didėjančią paklausos srities koncentraciją, toks politikos požiūris vis dėlto yra geriausias dalykas bandant sukurti reikiamai subalansuotą grandinę (tarp gamintojų ir vartotojų). Vienas iš artėjančios reformos tikslų yra įveikti sunkumus ir sustiprinti turimas priemones, visų pirma remiant gamintojų organizacijų susiliejimus, gamintojų organizacijų asociacijas, gamintojų organizacijų bendradarbiavimą ir tarptautines gamintojų organizacijas. |
| --- | --- |

VII.

Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis, kad įvykdyta 60 % tikslų. Tačiau ji mano, kad situacija sudėtingesnė. Įvairiose valstybėse narėse šia priemone naudojamasi skirtingai, o rezultatai ne visur neigiami. Reikėtų pabrėžti kitus, daugiau vilčių teikiančius duomenis, visų pirma – Gamintojų organizacijų asociacijų (GOA) formavimąsi ir stambių gamintojų organizacijų atsiradimą kai kuriose valstybėse narėse po 1996 m. politikos reformos (visų pirma Belgijoje, Nyderlanduose ir Italijoje). Kai kurios jų jau gali atsverti stambių mažmenininkų derėjimosi galią.

Atsižvelgiant į didesnes galimybes įžengti į rinką pagal Dohos plėtros darbotvarkę ir didėjančią paklausos srities koncentraciją, toks politikos požiūris vis dėlto yra geriausias dalykas bandant sukurti reikiamai subalansuotą grandinę (tarp gamintojų ir vartotojų). Vienas iš artėjančios reformos tikslų yra įveikti sunkumus ir sustiprinti turimas priemones, visų pirma remiant gamintojų organizacijų susiliejimus, gamintojų organizacijų asociacijas, gamintojų organizacijų bendradarbiavimą ir tarptautines gamintojų organizacijas.

| VIII. | Komisija vertins poveikį rengdamasi BRO reformos pasiūlymo pristatymui vėliau, 2006 m. Ji pritaria Audito Rūmų rekomendacijose nustatytiems tikslams ir svarstys, kaip geriausia jų pasiekti – tai bus vertinimo dalis. |
| --- | --- |

VIII.

Komisija vertins poveikį rengdamasi BRO reformos pasiūlymo pristatymui vėliau, 2006 m. Ji pritaria Audito Rūmų rekomendacijose nustatytiems tikslams ir svarstys, kaip geriausia jų pasiekti – tai bus vertinimo dalis.

| IX–XI. | Komisija didins savo galimybes rinkti duomenis ir nustatyti svarbius rodiklius. Žemės ūkio generalinis direktoratas, norėdamas skirti dėmesio duomenų patikimumo klausimui, 2006 m. pradeda IT projektą, kurio tikslas – sukurti tinkamą duomenų bazę, kuria bus naudojamasi nuo 2007 m.
  Vertinimo mastas ir klausimai bus suformuluoti rengiant konkurso specifikacijas. Į Audito Rūmų pastabas bus atsižvelgta. |
| --- | --- |

IX–XI.

Komisija didins savo galimybes rinkti duomenis ir nustatyti svarbius rodiklius. Žemės ūkio generalinis direktoratas, norėdamas skirti dėmesio duomenų patikimumo klausimui, 2006 m. pradeda IT projektą, kurio tikslas – sukurti tinkamą duomenų bazę, kuria bus naudojamasi nuo 2007 m.

Vertinimo mastas ir klausimai bus suformuluoti rengiant konkurso specifikacijas. Į Audito Rūmų pastabas bus atsižvelgta.

ĮVADAS

| 1. | Tarybos reglamente (EB) Nr. 2200/96 numatyta keleriopa iš rinkos pašalinamų gaminių paskirtis: nemokamai paskirstyti labdaros organizacijoms, mokykloms, vartoti ne maistui, gyvulių pašarams, atiduoti perdirbimo pramonei ir (bet neišimtinai) kompostuoti arba naudoti biologinio skilimo procesams griežtai aplinkosaugos reikalavimus atitinkančiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

1.

Tarybos reglamente (EB) Nr. 2200/96 numatyta keleriopa iš rinkos pašalinamų gaminių paskirtis: nemokamai paskirstyti labdaros organizacijoms, mokykloms, vartoti ne maistui, gyvulių pašarams, atiduoti perdirbimo pramonei ir (bet neišimtinai) kompostuoti arba naudoti biologinio skilimo procesams griežtai aplinkosaugos reikalavimus atitinkančiomis sąlygomis.

| 5. | Paskutinį kartą Bendroji rinkos organizacija (BRO) buvo reformuota 1996 m., prieš 2002 m. įsigaliojant išsamesniems Finansinio reglamento reikalavimams.
  Tačiau, atsižvelgiant į Finansinio reglamento pakeitimus, kitos, 2006 m. pabaigoje planuojamos BRO reformos tikslai bus nagrinėjami iš naujo. |
| --- | --- |

5.

Paskutinį kartą Bendroji rinkos organizacija (BRO) buvo reformuota 1996 m., prieš 2002 m. įsigaliojant išsamesniems Finansinio reglamento reikalavimams.

Tačiau, atsižvelgiant į Finansinio reglamento pakeitimus, kitos, 2006 m. pabaigoje planuojamos BRO reformos tikslai bus nagrinėjami iš naujo.

I DALIS. VEIKLOS PROGRAMŲ VEIKSMINGUMAS

| 20. | Komisija pripažįsta galutinę savo atsakomybę už tinkamą ES biudžeto finansinį valdymą pagal EB sutarties 274 straipsnį ir pagal Euratomo sutarties 179 straipsnį. Sąskaitų apmokėjimo procedūrų taikymo rezultatai ir kiti finansinių pataisymų mechanizmai, numatyti Finansinio reglamento 53 straipsnio 5 dalies nuostatose, yra šios struktūros dalis. Be to, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo reikalaujama, kad mokėjimo agentūrų vadovai pasirašytų patikinimo pareiškimą, bendrojo valdymo požiūriu atspindintį Komisijos generalinių direktorių išduotą patikinimo pareiškimą. |
| --- | --- |

20.

Komisija pripažįsta galutinę savo atsakomybę už tinkamą ES biudžeto finansinį valdymą pagal EB sutarties 274 straipsnį ir pagal Euratomo sutarties 179 straipsnį. Sąskaitų apmokėjimo procedūrų taikymo rezultatai ir kiti finansinių pataisymų mechanizmai, numatyti Finansinio reglamento 53 straipsnio 5 dalies nuostatose, yra šios struktūros dalis. Be to, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo reikalaujama, kad mokėjimo agentūrų vadovai pasirašytų patikinimo pareiškimą, bendrojo valdymo požiūriu atspindintį Komisijos generalinių direktorių išduotą patikinimo pareiškimą.

| 21. | Prie sąskaitų apmokėjimo komandos prisijungus specialiajam inspektorių korpusui padidėjo Komisijos atliekamų valstybių narių procedūrų patikrinimų veiksmingumas. 2000 m. sustiprinta už vaisių ir daržovių sektoriaus auditą atsakinga grupė, į kurią įeina inspektorių korpusas. |
| --- | --- |

21.

Prie sąskaitų apmokėjimo komandos prisijungus specialiajam inspektorių korpusui padidėjo Komisijos atliekamų valstybių narių procedūrų patikrinimų veiksmingumas. 2000 m. sustiprinta už vaisių ir daržovių sektoriaus auditą atsakinga grupė, į kurią įeina inspektorių korpusas.

| 22. ir 23. | Įvairių sąskaitų apmokėjimo misijų ir kabinetinių auditų metu Komisija visų pirma siekė užtikrinti, kad valstybių narių valdymo sistemos ir kontrolė būtų pakankamos garantuoti deklaruotų išlaidų atitiktį normatyviniams reikalavimams. Dėl to tam tikrais atvejais buvo vertinama veiklos programų patvirtinimo ir stebėsenos procedūrų atitiktis. Silpnosios vietos vėliau tikrinamos vykstant sąskaitų apmokėjimui, o būtinais atvejais svarstomos valstybės narės atžvilgiu atliekami finansiniai taisymai.
  Pagal pasidalijamojo valdymo sistemą valstybės narės turėtų turėti pakankamai veiksmingas kontrolės sistemas: jos visų pirma atsako už bet kokio veiksmo veiksmingumo vertinimą ir kontrolę. Komisijos veiksmų plano įgyvendinant integruotą vidaus kontrolės sistemą (COM(2006)9) tikslas –sustiprinti valstybių narių atskaitingumą, kaip reikalauja Parlamentas.
  Komisija reguliariai aptaria paramos schemos funkcionavimą ir su veiksmingumu susijusius klausimus su valstybėmis narėmis Valdymo komiteto posėdžių metu, remdamasi dvišaliu pagrindu.
  Veiksmingumo klausimas bus nagrinėjamas vėliau, vertinant poveikį ir atliekant tolesnį vertinimą. |
| --- | --- |

22. ir 23.

Įvairių sąskaitų apmokėjimo misijų ir kabinetinių auditų metu Komisija visų pirma siekė užtikrinti, kad valstybių narių valdymo sistemos ir kontrolė būtų pakankamos garantuoti deklaruotų išlaidų atitiktį normatyviniams reikalavimams. Dėl to tam tikrais atvejais buvo vertinama veiklos programų patvirtinimo ir stebėsenos procedūrų atitiktis. Silpnosios vietos vėliau tikrinamos vykstant sąskaitų apmokėjimui, o būtinais atvejais svarstomos valstybės narės atžvilgiu atliekami finansiniai taisymai.

Pagal pasidalijamojo valdymo sistemą valstybės narės turėtų turėti pakankamai veiksmingas kontrolės sistemas: jos visų pirma atsako už bet kokio veiksmo veiksmingumo vertinimą ir kontrolę. Komisijos veiksmų plano įgyvendinant integruotą vidaus kontrolės sistemą (COM(2006)9) tikslas –sustiprinti valstybių narių atskaitingumą, kaip reikalauja Parlamentas.

Komisija reguliariai aptaria paramos schemos funkcionavimą ir su veiksmingumu susijusius klausimus su valstybėmis narėmis Valdymo komiteto posėdžių metu, remdamasi dvišaliu pagrindu.

Veiksmingumo klausimas bus nagrinėjamas vėliau, vertinant poveikį ir atliekant tolesnį vertinimą.

9 teksto laukas:

Komisija pažymi, kad kitiems veiksmo atžvilgiu numatytiems tikslams Audito Rūmai nustatė, kad yra ryšys su „gamybos sąnaudų mažinimu“ ir netiesiogiai – su „gaminių kokybės gerinimu“, taip „padidinant komercinę gaminių vertę“.

| 38–40. | Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis. Tačiau daugiau negu 70 % Audito Rūmų nagrinėtų atvejų (žr. 54 dalį) galima aiškiai matyti tam tikrą pažangą siekiant užsibrėžtų tikslų arba daryti prielaidą, kad tokia pažanga yra.
  Sprendimas į Komisijos reglamentą įtraukti galimų veiksmų sąrašą („teigiamą“ sąrašą) kartu su negalimų veiksmų sąrašu padidino teisinį valstybių narių administracijų ir gamintojų organizacijų saugumą. Toks požiūris niekada nebuvo traktuojamas kaip alternatyva valstybių narių įsipareigojimams patvirtinti veiklos programas atsižvelgiant į pradinę gamintojų organizacijų padėtį ir tikslus. |
| --- | --- |

38–40.

Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis. Tačiau daugiau negu 70 % Audito Rūmų nagrinėtų atvejų (žr. 54 dalį) galima aiškiai matyti tam tikrą pažangą siekiant užsibrėžtų tikslų arba daryti prielaidą, kad tokia pažanga yra.

Sprendimas į Komisijos reglamentą įtraukti galimų veiksmų sąrašą („teigiamą“ sąrašą) kartu su negalimų veiksmų sąrašu padidino teisinį valstybių narių administracijų ir gamintojų organizacijų saugumą. Toks požiūris niekada nebuvo traktuojamas kaip alternatyva valstybių narių įsipareigojimams patvirtinti veiklos programas atsižvelgiant į pradinę gamintojų organizacijų padėtį ir tikslus.

| 41. | Aiškinamosios Komisijos pastabos, visų pirma paskelbtos 1997–2000 m., apėmė labai daug klausimų, įskaitant kriterijų atitikimą ir ypač Reglamento Nr. 2200/96 dėl gamintojų organizacijų pripažinimo 11 straipsnį. |
| --- | --- |

41.

Aiškinamosios Komisijos pastabos, visų pirma paskelbtos 1997–2000 m., apėmė labai daug klausimų, įskaitant kriterijų atitikimą ir ypač Reglamento Nr. 2200/96 dėl gamintojų organizacijų pripažinimo 11 straipsnį.

| 43. | Sprendimas į Komisijos reglamentą įtraukti galimų veiksmų sąrašą („teigiamą“ sąrašą) kartu su negalimų veiksmų sąrašu padidino teisinį valstybių narių administracijų ir gamintojų organizacijų saugumą. Toks požiūris niekada nebuvo traktuojamas kaip alternatyva valstybių narių įsipareigojimams patvirtinti veiklos programas atsižvelgiant į pradinę gamintojų organizacijų padėtį ir tikslus. |
| --- | --- |

43.

Sprendimas į Komisijos reglamentą įtraukti galimų veiksmų sąrašą („teigiamą“ sąrašą) kartu su negalimų veiksmų sąrašu padidino teisinį valstybių narių administracijų ir gamintojų organizacijų saugumą. Toks požiūris niekada nebuvo traktuojamas kaip alternatyva valstybių narių įsipareigojimams patvirtinti veiklos programas atsižvelgiant į pradinę gamintojų organizacijų padėtį ir tikslus.

13 teksto laukas:

Apskritai kalbant, dėžinių padėklų įsigijimas traktuojamas kaip investicija pagal šią schemą ir pagal kaimo plėtros programą, todėl būtų laikomas tinkamu.

| 44. | Komisija sudarė tinkamumo kriterijų sąrašus, kuriuose (kiek įmanoma) aiškiai nustatyta, kas gali būti finansuojama. Nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti, kad jų tvirtinamos programos atitiktų ne tiktai šias gaires, bet ir bendruosius reglamentuose nustatytus tikslus. Valstybės narės pačios sprendžia dėl išsamių administracinių procedūrų, o Komisija tikrina, ar jos atitinka reglamentus.
  Tinkamumo kriterijų sąrašai ir „programavimo modelis“ nebūtinai turi prieštarauti vienas kitam. Net taikant griežtesnę politiką (pavyzdžiui, kaimo plėtros) abu elementai egzistuoja kartu. |
| --- | --- |

44.

Komisija sudarė tinkamumo kriterijų sąrašus, kuriuose (kiek įmanoma) aiškiai nustatyta, kas gali būti finansuojama. Nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti, kad jų tvirtinamos programos atitiktų ne tiktai šias gaires, bet ir bendruosius reglamentuose nustatytus tikslus. Valstybės narės pačios sprendžia dėl išsamių administracinių procedūrų, o Komisija tikrina, ar jos atitinka reglamentus.

Tinkamumo kriterijų sąrašai ir „programavimo modelis“ nebūtinai turi prieštarauti vienas kitam. Net taikant griežtesnę politiką (pavyzdžiui, kaimo plėtros) abu elementai egzistuoja kartu.

| 45. | Reglamentuose šiai priemonei numatytas išsamus taisyklių rinkinys.
  Regis, tai, kad valstybių narių ir Komisijos auditoriai vis dar nustato netinkamų išlaidų pavyzdžių, būdinga bet kokiai paramos schemai, tai nėra šios schemos ypatumas. Be to, Komisija nustatė kelis atvejus, kai valstybės narės aiškino ES teisę labai plačia prasme. |
| --- | --- |

45.

Reglamentuose šiai priemonei numatytas išsamus taisyklių rinkinys.

Regis, tai, kad valstybių narių ir Komisijos auditoriai vis dar nustato netinkamų išlaidų pavyzdžių, būdinga bet kokiai paramos schemai, tai nėra šios schemos ypatumas. Be to, Komisija nustatė kelis atvejus, kai valstybės narės aiškino ES teisę labai plačia prasme.

| 46. | Bendrijos įstatymuose kontrolės laipsnis fiksuojamas tinkamu lygiu. Komisija mano, kad didelis kai kurių valstybių narių atliekamas tikrinimų skaičius nereiškia, kad jos nėra tikros dėl tinkamumo ir su tuo susijusios rizikos. |
| --- | --- |

46.

Bendrijos įstatymuose kontrolės laipsnis fiksuojamas tinkamu lygiu. Komisija mano, kad didelis kai kurių valstybių narių atliekamas tikrinimų skaičius nereiškia, kad jos nėra tikros dėl tinkamumo ir su tuo susijusios rizikos.

| 47. | Dėl inovacinių priemonių pobūdžio galima patikrinti tinkamumo ribas. Tačiau Komisijai nepranešta apie kokias nors problemas, susijusias su tokių priemonių įtraukimu į veiklos programas. |
| --- | --- |

47.

Dėl inovacinių priemonių pobūdžio galima patikrinti tinkamumo ribas. Tačiau Komisijai nepranešta apie kokias nors problemas, susijusias su tokių priemonių įtraukimu į veiklos programas.

| 48. | Gamintojų organizacijų nariai turi bendrai finansuoti 50 % programos sąnaudų, tai kompensuoja riziką, kad paramos gavėjai rinksis neveiksmingus veiksmus, jeigu gamintojų organizacijų tikslai sutaps su BRO tikslais. Be to, valstybės narės turi vykdyti tiksliai nustatytus įsipareigojimus, kaip nurodyta 18 dalyje. |
| --- | --- |

48.

Gamintojų organizacijų nariai turi bendrai finansuoti 50 % programos sąnaudų, tai kompensuoja riziką, kad paramos gavėjai rinksis neveiksmingus veiksmus, jeigu gamintojų organizacijų tikslai sutaps su BRO tikslais. Be to, valstybės narės turi vykdyti tiksliai nustatytus įsipareigojimus, kaip nurodyta 18 dalyje.

| 49. | Bendras BRO tikslas visada buvo didinti ūkininkų pajamas ne teikiant paramą, o rinkos priemonėmis, stiprinant jų gebėjimą konkuruoti. Šiuo požiūriu būtų tikslinga, jeigu jie naudotųsi subsidijomis jau vykdomos veiklos sąnaudoms paremti, net jeigu tai ir neatrodytų didelė pažanga, palyginti su dabartine padėtimi, kaip numatyta 11 reglamentuose nurodytų konkrečių tikslų. Tačiau iš veiklos fondų teikiama parama su tam tikromis išimtimis turi būti skiriama struktūriniams pagerinimams, o ne einamosioms sąnaudoms.
  Konkrečiu kartotinai naudojamos pakuotės pavyzdžiu aiškiai parodoma Komisijos pozicija šiuo atžvilgiu. 2004 m. Komisija nusprendė pakeisti tinkamumo taisykles, kad pagal jas būtų remiamos ne sąnaudos, tenkančios pačiai pakuotei, o kartotinai naudojamos pakuotės tvarkymas atsižvelgiant į aplinkosaugos reikalavimus. Taip siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui, pastebėtam tam tikrose valstybėse narėse, ir glaudžiau susieti sąnaudas su aplinkos apsaugos gerinimu. Kaip minėta 13 išnašoje, Komisija įvedė finansinį taisymą 2001 m. |
| --- | --- |

49.

Bendras BRO tikslas visada buvo didinti ūkininkų pajamas ne teikiant paramą, o rinkos priemonėmis, stiprinant jų gebėjimą konkuruoti. Šiuo požiūriu būtų tikslinga, jeigu jie naudotųsi subsidijomis jau vykdomos veiklos sąnaudoms paremti, net jeigu tai ir neatrodytų didelė pažanga, palyginti su dabartine padėtimi, kaip numatyta 11 reglamentuose nurodytų konkrečių tikslų. Tačiau iš veiklos fondų teikiama parama su tam tikromis išimtimis turi būti skiriama struktūriniams pagerinimams, o ne einamosioms sąnaudoms.

Konkrečiu kartotinai naudojamos pakuotės pavyzdžiu aiškiai parodoma Komisijos pozicija šiuo atžvilgiu. 2004 m. Komisija nusprendė pakeisti tinkamumo taisykles, kad pagal jas būtų remiamos ne sąnaudos, tenkančios pačiai pakuotei, o kartotinai naudojamos pakuotės tvarkymas atsižvelgiant į aplinkosaugos reikalavimus. Taip siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui, pastebėtam tam tikrose valstybėse narėse, ir glaudžiau susieti sąnaudas su aplinkos apsaugos gerinimu. Kaip minėta 13 išnašoje, Komisija įvedė finansinį taisymą 2001 m.

| 51. ir 52. | Atsižvelgiant į būsimą reformą daugiau dėmesio galėtų būti skiriama tam, kad valstybių narių ataskaitų teikimo ir stebėsenos reikalavimai taptų veiksmingesne priemone vertinant politikos veiksmingumą.
  Į savo vertinimo programą Komisija įtraukė įsipareigojimą pradėti vertinti įvairias rinkos priemones, susijusias su vaisių ir daržovių BRO. Gamintojų organizacijos bus pradėtos vertinti 2007 m., o galutinė ataskaita bus pateikta 2009 m. |
| --- | --- |

51. ir 52.

Atsižvelgiant į būsimą reformą daugiau dėmesio galėtų būti skiriama tam, kad valstybių narių ataskaitų teikimo ir stebėsenos reikalavimai taptų veiksmingesne priemone vertinant politikos veiksmingumą.

Į savo vertinimo programą Komisija įtraukė įsipareigojimą pradėti vertinti įvairias rinkos priemones, susijusias su vaisių ir daržovių BRO. Gamintojų organizacijos bus pradėtos vertinti 2007 m., o galutinė ataskaita bus pateikta 2009 m.

| 54. | Tai reiškia, kad 71 % arba beveik trys ketvirtadaliai patikrintų veiksmų jau šiek tiek skirti programos tikslams siekti. |
| --- | --- |

54.

Tai reiškia, kad 71 % arba beveik trys ketvirtadaliai patikrintų veiksmų jau šiek tiek skirti programos tikslams siekti.

| 57. ir 58. | Komisija mano, kad net jeigu veiksmas gali atrodyti neveiksmingas siekiant didelės pažangos vieno iš Tarybos reglamento 15 straipsnio 4 dalyje nustatytų tikslų atžvilgiu, paramą reikėtų vertinti kaip veiksmingą, nes ji padeda didinti gamintojų gebėjimą konkuruoti (tai vienas bendrųjų politikos tikslų), tad padidėja jų pajamos.
  Be to, kokybės standartai sektoriuje greitai plėtojami, o kokybės gerinimas (jos lygio kėlimas), kad atitiktų standartus, reiškia pažangą. |
| --- | --- |

57. ir 58.

Komisija mano, kad net jeigu veiksmas gali atrodyti neveiksmingas siekiant didelės pažangos vieno iš Tarybos reglamento 15 straipsnio 4 dalyje nustatytų tikslų atžvilgiu, paramą reikėtų vertinti kaip veiksmingą, nes ji padeda didinti gamintojų gebėjimą konkuruoti (tai vienas bendrųjų politikos tikslų), tad padidėja jų pajamos.

Be to, kokybės standartai sektoriuje greitai plėtojami, o kokybės gerinimas (jos lygio kėlimas), kad atitiktų standartus, reiškia pažangą.

| 61. | Sprendimas į Komisijos reglamentą įtraukti galimų veiksmų sąrašą („teigiamą“ sąrašą) kartu su negalimų veiksmų sąrašu padidino teisinį valstybių narių administracijų ir gamintojų organizacijų saugumą. Tačiau tai neatleidžia valstybių narių nuo pareigos užtikrinti, kad patvirtintos išlaidos būtų tinkamos ir kartu veiksmingos. Toks sąrašas neturėtų būti vertinamas kaip Komisijos vadinamojo „subsidijos principo“ laikymasis. |
| --- | --- |

61.

Sprendimas į Komisijos reglamentą įtraukti galimų veiksmų sąrašą („teigiamą“ sąrašą) kartu su negalimų veiksmų sąrašu padidino teisinį valstybių narių administracijų ir gamintojų organizacijų saugumą. Tačiau tai neatleidžia valstybių narių nuo pareigos užtikrinti, kad patvirtintos išlaidos būtų tinkamos ir kartu veiksmingos. Toks sąrašas neturėtų būti vertinamas kaip Komisijos vadinamojo „subsidijos principo“ laikymasis.

| 62. | Komisija sudarė tinkamumo kriterijų sąrašus, kuriuose (kiek įmanoma) aiškiai nustatyta, kas gali būti finansuojama. Nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti, kad jų patvirtinamos programos atitiktų ne tiktai šias gaires, bet ir bendruosius reglamentuose nustatytus tikslus. Valstybės narės pačios sprendžia dėl išsamių administracinių procedūrų, o Komisija tikrina, ar jos atitinka reglamentus.
  Tinkamumo kriterijų sąrašai ir „programavimo modelis“ nebūtinai turi prieštarauti vienas kitam. Net taikant griežtesnę politiką (pavyzdžiui, kaimo plėtros) abu elementai egzistuoja kartu. |
| --- | --- |

62.

Komisija sudarė tinkamumo kriterijų sąrašus, kuriuose (kiek įmanoma) aiškiai nustatyta, kas gali būti finansuojama. Nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti, kad jų patvirtinamos programos atitiktų ne tiktai šias gaires, bet ir bendruosius reglamentuose nustatytus tikslus. Valstybės narės pačios sprendžia dėl išsamių administracinių procedūrų, o Komisija tikrina, ar jos atitinka reglamentus.

Tinkamumo kriterijų sąrašai ir „programavimo modelis“ nebūtinai turi prieštarauti vienas kitam. Net taikant griežtesnę politiką (pavyzdžiui, kaimo plėtros) abu elementai egzistuoja kartu.

| 63. | Komisija mano, kad net jeigu veiksmas atrodytų neveiksmingas siekiant didelės pažangos vienu iš Tarybos reglamento 15 straipsnio 4 dalyje nustatytų tikslų atžvilgiu, paramą reikėtų laikyti veiksminga, nes ji padeda didinti gamintojų konkurencingumą (tai vienas bendrųjų politikos tikslų), tad padidėja jų pajamos.
  Tikslesnio paramos skyrimo klausimas bus sprendžiamas vykdant būsimą BRO reformą. |
| --- | --- |

63.

Komisija mano, kad net jeigu veiksmas atrodytų neveiksmingas siekiant didelės pažangos vienu iš Tarybos reglamento 15 straipsnio 4 dalyje nustatytų tikslų atžvilgiu, paramą reikėtų laikyti veiksminga, nes ji padeda didinti gamintojų konkurencingumą (tai vienas bendrųjų politikos tikslų), tad padidėja jų pajamos.

Tikslesnio paramos skyrimo klausimas bus sprendžiamas vykdant būsimą BRO reformą.

II DALIS. GAMINTOJŲ ORGANIZACIJŲ PASIEKTA PAŽANGA

| 69. | Atsižvelgiant į būsimą reformą daugiau dėmesio galėtų būti skiriama tam, kad valstybių narių ataskaitų teikimo ir stebėsenos reikalavimai taptų veiksmingesne priemone politikos veiksmingumui vertinti.
  Į savo vertinimo programą Komisija įtraukė įsipareigojimą pradėti vertinti įvairias rinkos priemones, susijusias su vaisių ir daržovių BRO. Gamintojų organizacijos bus pradėtos vertinti 2007 m., 2008 m. bus sudaryta sutartis, o galutinė ataskaita bus pateikta 2009 m. |
| --- | --- |

69.

Atsižvelgiant į būsimą reformą daugiau dėmesio galėtų būti skiriama tam, kad valstybių narių ataskaitų teikimo ir stebėsenos reikalavimai taptų veiksmingesne priemone politikos veiksmingumui vertinti.

Į savo vertinimo programą Komisija įtraukė įsipareigojimą pradėti vertinti įvairias rinkos priemones, susijusias su vaisių ir daržovių BRO. Gamintojų organizacijos bus pradėtos vertinti 2007 m., 2008 m. bus sudaryta sutartis, o galutinė ataskaita bus pateikta 2009 m.

| 71. | Duomenų apie veiklos programas rinkimas yra politikos įgyvendinimo stebėsenos dalis; duomenys renkami pagal sąnaudų ir našumo logiką (kiek pinigų išleidžiama (įdedama) ir į kokią veiklą (našumas). Atliekant vertinimą daugiau dėmesio skiriama tikslams ir poveikiui. |
| --- | --- |

71.

Duomenų apie veiklos programas rinkimas yra politikos įgyvendinimo stebėsenos dalis; duomenys renkami pagal sąnaudų ir našumo logiką (kiek pinigų išleidžiama (įdedama) ir į kokią veiklą (našumas). Atliekant vertinimą daugiau dėmesio skiriama tikslams ir poveikiui.

| 72. | Komisija sutinka su Audito Rūmais, kad, turint omenyje valstybių narių ataskaitose pateikiamų duomenų kiekį, reikalinga tinkama valdymo IT sistema. Ji toliau siekia gerinti duomenų valdymą ir patikimumą. Žvelgdamas į ateitį, Žemės ūkio generalinis direktoratas 2006 m. pradeda IT projektą, kurio tikslas – sukurti išsamią duomenų bazę, kuri bus naudojama nuo 2007 m. |
| --- | --- |

72.

Komisija sutinka su Audito Rūmais, kad, turint omenyje valstybių narių ataskaitose pateikiamų duomenų kiekį, reikalinga tinkama valdymo IT sistema. Ji toliau siekia gerinti duomenų valdymą ir patikimumą. Žvelgdamas į ateitį, Žemės ūkio generalinis direktoratas 2006 m. pradeda IT projektą, kurio tikslas – sukurti išsamią duomenų bazę, kuri bus naudojama nuo 2007 m.

| 74. | Yra ir netiesioginių rodiklių, susijusių su kokybės gerinimo tikslu (tai su vaisių ir daržovių gaminiais susiję gausėjantys geografiniai rodikliai ir kokybės ženklai), nors ši informacija konkrečiai neatspindi gamintojų organizacijų padarytos pažangos. |
| --- | --- |

74.

Yra ir netiesioginių rodiklių, susijusių su kokybės gerinimo tikslu (tai su vaisių ir daržovių gaminiais susiję gausėjantys geografiniai rodikliai ir kokybės ženklai), nors ši informacija konkrečiai neatspindi gamintojų organizacijų padarytos pažangos.

| 76. | Atskaitymų sumažėjimas (kiekio ir sąnaudų požiūriu) rodo, kad pasiūla atitinka paklausą. Tai, kad atskaitymų labai sumažėja, matyti ir iš nedidelio šiam tikslui skirtų veiklos lėšų procento (tik 2 %; aukščiausia riba yra 30 %). |
| --- | --- |

76.

Atskaitymų sumažėjimas (kiekio ir sąnaudų požiūriu) rodo, kad pasiūla atitinka paklausą. Tai, kad atskaitymų labai sumažėja, matyti ir iš nedidelio šiam tikslui skirtų veiklos lėšų procento (tik 2 %; aukščiausia riba yra 30 %).

| 78. | Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis. Tačiau ji mano, kad situacija sudėtingesnė. Įvairiose valstybėse narėse šia priemone naudojamasi skirtingais būdais, o rezultatai ne visur neigiami. Reikėtų pabrėžti kitus, daugiau vilčių teikiančius duomenis, visų pirma Gamintojų organizacijų asociacijų (GOA) formavimąsi ir stambių gamintojų organizacijų atsiradimą kai kuriose valstybėse narėse po 1996 m. politikos reformos (visų pirma Belgijoje, Nyderlanduose ir Italijoje). Kai kurios jų jau gali atsverti stambių mažmenininkų derėjimosi galią. |
| --- | --- |

78.

Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis. Tačiau ji mano, kad situacija sudėtingesnė. Įvairiose valstybėse narėse šia priemone naudojamasi skirtingais būdais, o rezultatai ne visur neigiami. Reikėtų pabrėžti kitus, daugiau vilčių teikiančius duomenis, visų pirma Gamintojų organizacijų asociacijų (GOA) formavimąsi ir stambių gamintojų organizacijų atsiradimą kai kuriose valstybėse narėse po 1996 m. politikos reformos (visų pirma Belgijoje, Nyderlanduose ir Italijoje). Kai kurios jų jau gali atsverti stambių mažmenininkų derėjimosi galią.

| 79. | Siekdamas spręsti duomenų patikimumo klausimą, Žemės ūkio generalinis direktoratas 2006 m. pradeda IT projektą, kurio tikslas – sukurti tinkamą duomenų bazę, kuri bus naudojama nuo 2007 m. |
| --- | --- |

79.

Siekdamas spręsti duomenų patikimumo klausimą, Žemės ūkio generalinis direktoratas 2006 m. pradeda IT projektą, kurio tikslas – sukurti tinkamą duomenų bazę, kuri bus naudojama nuo 2007 m.

| 80. | Komisija žino apie šį klausimą, kuris bus viena pagrindinių problemų, spręstinų vykdant būsimą BRO reformą. |
| --- | --- |

80.

Komisija žino apie šį klausimą, kuris bus viena pagrindinių problemų, spręstinų vykdant būsimą BRO reformą.

| 81. | Šie klausimai bus svarstomi, atsižvelgiant į būsimą vertinimą. |
| --- | --- |

81.

Šie klausimai bus svarstomi, atsižvelgiant į būsimą vertinimą.

| 82. | Gamintojų organizacijų vertinimas įtrauktas į Žemės ūkio generalinio direktorato 2007 m. vertinimo programą, kurioje numatyta sudaryti sutartį 2008 m., o ataskaitą pateikti 2009 m. Į Audito Rūmų pastabas bus atsižvelgta apibrėžiant vertinimo mastą ir vertinimo klausimus. |
| --- | --- |

82.

Gamintojų organizacijų vertinimas įtrauktas į Žemės ūkio generalinio direktorato 2007 m. vertinimo programą, kurioje numatyta sudaryti sutartį 2008 m., o ataskaitą pateikti 2009 m. Į Audito Rūmų pastabas bus atsižvelgta apibrėžiant vertinimo mastą ir vertinimo klausimus.

| 83. | Komisija palygino gamintojų organizacijų į rinką tiekiamų gaminių vertės (angl. value of marketed production (VMP) raidą su gamintojų, kurie nėra gamintojų organizacijų nariai, į rinką tiekiamų gaminių verte. Atsižvelgdama į gamintojų organizacijų vaidmenį vykdant būsimą reformą, Komisija pasirengusi ištirti, ar galima būtų gauti daugiau tiesioginės informacijos apie pajamas. Šiuo klausimu reikės diskutuoti ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis.] |
| --- | --- |

83.

Komisija palygino gamintojų organizacijų į rinką tiekiamų gaminių vertės (angl. value of marketed production (VMP) raidą su gamintojų, kurie nėra gamintojų organizacijų nariai, į rinką tiekiamų gaminių verte. Atsižvelgdama į gamintojų organizacijų vaidmenį vykdant būsimą reformą, Komisija pasirengusi ištirti, ar galima būtų gauti daugiau tiesioginės informacijos apie pajamas. Šiuo klausimu reikės diskutuoti ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis.]

| 84. ir 85. | Išimtys turi būti pagrįstos objektyviais kriterijais, pasikonsultavus su valstybėmis narėmis. Komisijos tarnybos nuolat dalyvauja ex ante vertindamos valstybių narių prašymus taikyti išimtinę tvarką.
  Komisija paprašė valstybių narių savo kaimo plėtros programose aiškiai nurodyti, ar priemonės diferencijuojamos pagal pobūdį, ar pagal vertę. Taip nustatoma, kaip jos turi būti finansuojamos – pagal kaimo plėtros ar pagal veiklos programą. |
| --- | --- |

84. ir 85.

Išimtys turi būti pagrįstos objektyviais kriterijais, pasikonsultavus su valstybėmis narėmis. Komisijos tarnybos nuolat dalyvauja ex ante vertindamos valstybių narių prašymus taikyti išimtinę tvarką.

Komisija paprašė valstybių narių savo kaimo plėtros programose aiškiai nurodyti, ar priemonės diferencijuojamos pagal pobūdį, ar pagal vertę. Taip nustatoma, kaip jos turi būti finansuojamos – pagal kaimo plėtros ar pagal veiklos programą.

| 86. | Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 37 straipsnio 3 dalį kaimo plėtros (KP) programavimo metu turi būti įrodyta, kad pateikiant prašymą taikyti išimtinę tvarką nepažeidžiamas 1-osios ir 2-osios priemonės nuoseklumas. Vaisių ir daržovių BRO ir KP sanglauda bus laikoma šiuo metu daromo didesnio poveikio vertinimo dalimi. |
| --- | --- |

86.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 37 straipsnio 3 dalį kaimo plėtros (KP) programavimo metu turi būti įrodyta, kad pateikiant prašymą taikyti išimtinę tvarką nepažeidžiamas 1-osios ir 2-osios priemonės nuoseklumas. Vaisių ir daržovių BRO ir KP sanglauda bus laikoma šiuo metu daromo didesnio poveikio vertinimo dalimi.

IŠVADOS

| 87. | Pagal bendrąją valdymo sistemą valstybės narės visų pirma atsako už bet kokio veiksmo veiksmingumo vertinimą ir kontrolę. Komisija reguliariai aptaria paramos schemos funkcionavimą ir su veiksmingumu susijusius klausimus su valstybėmis narėmis Valdymo komiteto posėdžių metu. Be to, klausimai, kuriuos reikia tikslinti, sprendžiami dvišaliuose Komisijos ir valstybių narių susitikimuose.
  Įvairių sąskaitų apmokėjimo misijų ir kabinetinių auditų metu Komisija visų pirma siekė užtikrinti, kad valstybių narių valdymo sistemos ir kontrolė būtų pakankamos garantuoti deklaruotų išlaidų atitiktį normatyviniams reikalavimams. Dėl to tam tikrais atvejais buvo vertinama veiklos programų patvirtinimo ir stebėsenos procedūrų atitiktis. Silpnosios vietos vėliau tikrinamos vykstant sąskaitų apmokėjimui, o būtinais atvejais atitinkamos valstybės narės atžvilgiu atliekami finansiniai taisymai. |
| --- | --- |

87.

Pagal bendrąją valdymo sistemą valstybės narės visų pirma atsako už bet kokio veiksmo veiksmingumo vertinimą ir kontrolę. Komisija reguliariai aptaria paramos schemos funkcionavimą ir su veiksmingumu susijusius klausimus su valstybėmis narėmis Valdymo komiteto posėdžių metu. Be to, klausimai, kuriuos reikia tikslinti, sprendžiami dvišaliuose Komisijos ir valstybių narių susitikimuose.

Įvairių sąskaitų apmokėjimo misijų ir kabinetinių auditų metu Komisija visų pirma siekė užtikrinti, kad valstybių narių valdymo sistemos ir kontrolė būtų pakankamos garantuoti deklaruotų išlaidų atitiktį normatyviniams reikalavimams. Dėl to tam tikrais atvejais buvo vertinama veiklos programų patvirtinimo ir stebėsenos procedūrų atitiktis. Silpnosios vietos vėliau tikrinamos vykstant sąskaitų apmokėjimui, o būtinais atvejais atitinkamos valstybės narės atžvilgiu atliekami finansiniai taisymai.

| 88. | Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis. Tačiau daugiau negu 70 % Audito Rūmų nagrinėtų atvejų galima aiškiai matyti tam tikrą pažangą siekiant užsibrėžtų tikslų arba daryti prielaidą, kad tokia pažanga yra.
  Komisija sudarė tinkamumo kriterijų sąrašus, kuriuose (kiek įmanoma) aiškiai nustatyta, kas gali būti finansuojama. Nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti, kad jų patvirtinamos programos atitiktų ne tiktai šias gaires, bet ir bendruosius reglamentuose nustatytus tikslus. Valstybės narės pačios sprendžia dėl išsamių administracinių procedūrų, o Komisija tikrina, ar jos atitinka reglamentus, kuriuose kontrolės laipsnis nustatytas tinkamu lygiu. Po 2005 m. audito misijų Komisijos pastabose paminėti keli atvejai, kai valstybės narės aiškino ES teisę labai plačia prasme. |
| --- | --- |

88.

Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis. Tačiau daugiau negu 70 % Audito Rūmų nagrinėtų atvejų galima aiškiai matyti tam tikrą pažangą siekiant užsibrėžtų tikslų arba daryti prielaidą, kad tokia pažanga yra.

Komisija sudarė tinkamumo kriterijų sąrašus, kuriuose (kiek įmanoma) aiškiai nustatyta, kas gali būti finansuojama. Nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti, kad jų patvirtinamos programos atitiktų ne tiktai šias gaires, bet ir bendruosius reglamentuose nustatytus tikslus. Valstybės narės pačios sprendžia dėl išsamių administracinių procedūrų, o Komisija tikrina, ar jos atitinka reglamentus, kuriuose kontrolės laipsnis nustatytas tinkamu lygiu. Po 2005 m. audito misijų Komisijos pastabose paminėti keli atvejai, kai valstybės narės aiškino ES teisę labai plačia prasme.

| 89. | Komisijai malonu pažymėti, kad Audito Rūmų išvadose nurodyta gera bendra gamintojų organizacijų pažanga, padaryta naudojantis Bendrijos parama. |
| --- | --- |

89.

Komisijai malonu pažymėti, kad Audito Rūmų išvadose nurodyta gera bendra gamintojų organizacijų pažanga, padaryta naudojantis Bendrijos parama.

| 90. | Komisija mano, kad net jeigu veiksmas atrodytų neveiksmingas siekiant didelės pažangos vienu iš Tarybos reglamento 15 straipsnio 4 dalyje nustatytų tikslų atžvilgiu, paramą reikėtų laikyti veiksminga, nes ji padeda didinti gamintojų konkurencingumą (tai vienas bendrųjų politikos tikslų), tad padidėja jų pajamos. Tačiau ji sutinka, kad parama gali būti veiksmingesnė, jei būtų skiriama tikslingiau, ir Komisija nagrinės šį klausimą atlikdama einamąjį poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

90.

Komisija mano, kad net jeigu veiksmas atrodytų neveiksmingas siekiant didelės pažangos vienu iš Tarybos reglamento 15 straipsnio 4 dalyje nustatytų tikslų atžvilgiu, paramą reikėtų laikyti veiksminga, nes ji padeda didinti gamintojų konkurencingumą (tai vienas bendrųjų politikos tikslų), tad padidėja jų pajamos. Tačiau ji sutinka, kad parama gali būti veiksmingesnė, jei būtų skiriama tikslingiau, ir Komisija nagrinės šį klausimą atlikdama einamąjį poveikio vertinimą.

| 91. | Komisija pripažįsta, kad veiklos programų poveikio negalima traktuoti kaip vienintelio veiksnio, skatinančio gamintojus siekti Tarybos reglamente nustatytų tikslų. Tačiau jis padeda ugdyti labiau į rinką orientuotą požiūrį. Rinkos jėgos, ypač pastaruoju metu, daro gamintojams didžiulį spaudimą, dėl to pagrindinę ES produkciją (pavyzdžiui, persikus, citrusinius vaisius, vynuoges, pomidorus, perdirbti skirtus pomidorus) auginantys gamintojai išgyvena didelę krizę.
  Šios krizės ištikti gamintojai, kovodami už ekonominį išgyvenimą ir pirmiausia siekdami sumažinti sąnaudas, gali skirti mažiau dėmesio kokybės aspektams ir neatsižvelgti į aplinkosaugos klausimus. Dėl tokios rizikos svarbios yra veiklos programos, skatinančios gamintojus daugiau dėmesio skirti kokybės ir aplinkosaugos klausimams. |
| --- | --- |

91.

Komisija pripažįsta, kad veiklos programų poveikio negalima traktuoti kaip vienintelio veiksnio, skatinančio gamintojus siekti Tarybos reglamente nustatytų tikslų. Tačiau jis padeda ugdyti labiau į rinką orientuotą požiūrį. Rinkos jėgos, ypač pastaruoju metu, daro gamintojams didžiulį spaudimą, dėl to pagrindinę ES produkciją (pavyzdžiui, persikus, citrusinius vaisius, vynuoges, pomidorus, perdirbti skirtus pomidorus) auginantys gamintojai išgyvena didelę krizę.

Šios krizės ištikti gamintojai, kovodami už ekonominį išgyvenimą ir pirmiausia siekdami sumažinti sąnaudas, gali skirti mažiau dėmesio kokybės aspektams ir neatsižvelgti į aplinkosaugos klausimus. Dėl tokios rizikos svarbios yra veiklos programos, skatinančios gamintojus daugiau dėmesio skirti kokybės ir aplinkosaugos klausimams.

| 92. | Komisijai žinomi Audito Rūmų nurodyti trūkumai. Tačiau, atsižvelgiant į didesnes galimybes įžengti į rinką pagal Dohos plėtros darbotvarkę ir didėjančią paklausos srities koncentraciją, šis politikos požiūris vis dėlto yra geriausia priemonė bandant sukurti tinkamiau subalansuotą grandinę (nuo gamintojo iki vartotojo). Vienas iš artėjančios reformos tikslų – įveikti sunkumus ir sustiprinti turimas priemones, visų pirma remiant gamintojų organizacijų susiliejimus, gamintojų organizacijų asociacijas, gamintojų organizacijų bendradarbiavimą ir tarptautines gamintojų organizacijas. |
| --- | --- |

92.

Komisijai žinomi Audito Rūmų nurodyti trūkumai. Tačiau, atsižvelgiant į didesnes galimybes įžengti į rinką pagal Dohos plėtros darbotvarkę ir didėjančią paklausos srities koncentraciją, šis politikos požiūris vis dėlto yra geriausia priemonė bandant sukurti tinkamiau subalansuotą grandinę (nuo gamintojo iki vartotojo). Vienas iš artėjančios reformos tikslų – įveikti sunkumus ir sustiprinti turimas priemones, visų pirma remiant gamintojų organizacijų susiliejimus, gamintojų organizacijų asociacijas, gamintojų organizacijų bendradarbiavimą ir tarptautines gamintojų organizacijas.

| 93. | Komisija mano, kad jos tarnybų atliktas ex ante patikrinimas, susijęs su valstybių narių prašymais taikyti išimtinę tvarką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/99 37 straipsnio 3 dalį pakankamas dviejų priemonių nuoseklumui užtikrinti. Atliekant kitus vertinimus bus įvertintos ir nepatenkinamo gamintojų dalyvavimo schemoje priežastys. |
| --- | --- |

93.

Komisija mano, kad jos tarnybų atliktas ex ante patikrinimas, susijęs su valstybių narių prašymais taikyti išimtinę tvarką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/99 37 straipsnio 3 dalį pakankamas dviejų priemonių nuoseklumui užtikrinti. Atliekant kitus vertinimus bus įvertintos ir nepatenkinamo gamintojų dalyvavimo schemoje priežastys.

REKOMENDACIJOS

| 94. | Šis klausimas bus įvertintas ir tinkamai išspręstas atliekant numatytą BRO peržiūrą (2006 m. pabaigoje), siekiant supaprastinti paramos schemą ir padaryti ją veiksmingesnę.
  Remdamasi vertinimo rezultatais Komisija galėtų sukurti papildomas teisines iniciatyvas, jeigu bus nuspręsta, kad jos padės siekti schemos tikslų. |
| --- | --- |

94.

Šis klausimas bus įvertintas ir tinkamai išspręstas atliekant numatytą BRO peržiūrą (2006 m. pabaigoje), siekiant supaprastinti paramos schemą ir padaryti ją veiksmingesnę.

Remdamasi vertinimo rezultatais Komisija galėtų sukurti papildomas teisines iniciatyvas, jeigu bus nuspręsta, kad jos padės siekti schemos tikslų.

| 95. | Komisija atlieka poveikio vertinimą rengdamasi BRO reformos pasiūlymo pristatymui vėliau, 2006 m. Ji pritaria Audito Rūmų rekomendacijose nustatytiems tikslams ir svarstys, kaip geriausia jų pasiekti – tai bus vertinimo dalis. |
| --- | --- |

95.

Komisija atlieka poveikio vertinimą rengdamasi BRO reformos pasiūlymo pristatymui vėliau, 2006 m. Ji pritaria Audito Rūmų rekomendacijose nustatytiems tikslams ir svarstys, kaip geriausia jų pasiekti – tai bus vertinimo dalis.

| 96. | Komisija didins savo galimybes rinkti duomenis ir nustatyti svarbius rodiklius. Siekdamas spręsti duomenų patikimumo klausimą, Žemės ūkio generalinis direktoratas 2006 m. pradeda IT projektą, kurio tikslas – sukurti tinkamą duomenų bazę, kuri bus naudojama nuo 2007 m. |
| --- | --- |

96.

Komisija didins savo galimybes rinkti duomenis ir nustatyti svarbius rodiklius. Siekdamas spręsti duomenų patikimumo klausimą, Žemės ūkio generalinis direktoratas 2006 m. pradeda IT projektą, kurio tikslas – sukurti tinkamą duomenų bazę, kuri bus naudojama nuo 2007 m.

| 97. | Vertinimo mastas ir klausimai bus suformuluoti rengiant konkurso specifikacijas. Į Audito Rūmų pastabas bus atsižvelgta. |
| --- | --- |

97.

Vertinimo mastas ir klausimai bus suformuluoti rengiant konkurso specifikacijas. Į Audito Rūmų pastabas bus atsižvelgta.

| 98. | Būsimame savo reformos pasiūlyme Komisija atsižvelgs į organizavimo veiksmų trūkumą pagrindinėse vaisius ir daržoves auginančiose valstybėse narėse, veiksmingiau skatindama gamintojus tapti gamintojų organizacijų nariais. |
| --- | --- |

98.

Būsimame savo reformos pasiūlyme Komisija atsižvelgs į organizavimo veiksmų trūkumą pagrindinėse vaisius ir daržoves auginančiose valstybėse narėse, veiksmingiau skatindama gamintojus tapti gamintojų organizacijų nariais.

| 99. ir 100. | Sektoriuje, kuriame pasiūla turi didesnę derėjimosi galią negu paklausa, pasiūlos koncentracija yra ir bus veiksminga priemonė siekiant tobulesnės pusiausvyros rinkoje. Vertinimo mastas ir klausimai bus suformuluoti rengiant konkurso specifikacijas. Į Audito Rūmų pastabas bus atsižvelgta. |
| --- | --- |

99. ir 100.

Sektoriuje, kuriame pasiūla turi didesnę derėjimosi galią negu paklausa, pasiūlos koncentracija yra ir bus veiksminga priemonė siekiant tobulesnės pusiausvyros rinkoje. Vertinimo mastas ir klausimai bus suformuluoti rengiant konkurso specifikacijas. Į Audito Rūmų pastabas bus atsižvelgta.

---