# Euroopa Liidu C 168/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 168 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide20. juuli 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 168

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide20. juuli 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2006/C 168/1 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas mitteformaalse ja informaalse õppe olulisuse tunnustamise kohta | 1 |
| | Komisjon |
| 2006/C 168/2 | Euro vahetuskurss | 4 |
| 2006/C 168/3 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas 12. jaanuari 2001 määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 5 |
| 2006/C 168/4 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiivi 94/9/EÜ (plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 6 |
| 2006/C 168/5 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4241— Boeing/Aviall) (
  1
  ) | 13 |
| 2006/C 168/6 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4282 — Mondadori/Emap France) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 14 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2006/C 168/7 | EFTA järelevalveameti otsus, nr 40/04/COL — 17. märts 2004, — Riigiabi käsitlevate menetlus- ja sisuliste eeskirjade neljakümne kolmandaks muutmiseks muutes peatükki 26A: raamprogramm piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele ja ettepanek asjakohasteks meetmeteks | 15 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2006/C 168/1

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas mitteformaalse ja informaalse õppe olulisuse tunnustamise kohta

1

Komisjon

2006/C 168/2

Euro vahetuskurss

4

2006/C 168/3

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas 12. jaanuari 2001 määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

5

2006/C 168/4

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiivi 94/9/EÜ (plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

6

2006/C 168/5

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4241— Boeing/Aviall) (
  1
  )

1

13

2006/C 168/6

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4282 — Mondadori/Emap France) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

14

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

2006/C 168/7

EFTA järelevalveameti otsus, nr 40/04/COL — 17. märts 2004, — Riigiabi käsitlevate menetlus- ja sisuliste eeskirjade neljakümne kolmandaks muutmiseks muutes peatükki 26A: raamprogramm piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele ja ettepanek asjakohasteks meetmeteks

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 20.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas mitteformaalse ja informaalse õppe olulisuse tunnustamise kohta

(2006/C 168/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumise järeldustes määratakse kindlaks uued strateegilised eesmärgid tööhõive, majandusreformide ja sotsiaalse sidususe edendamiseks teadmistepõhise majandussüsteemi lahutamatu osana. Euroopa Ülemkogu kutsus liikmesriike üles võtma põhiseadusest tulenevate eeskirjade raames vajalikke meetmeid ning nõukogu ja komisjoni kutsuti üles oma pädevuste piires töötama muu hulgas välja vabatahtlikkuse alusel kasutatav elulookirjelduse (CV) ühine Euroopa formaat, mis lihtsustaks haridus- ja koolitusasutustel ning samuti tööandjatel omandatud oskuste hindamist ning soodustaks liikuvust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumise järeldustes määratakse kindlaks uued strateegilised eesmärgid tööhõive, majandusreformide ja sotsiaalse sidususe edendamiseks teadmistepõhise majandussüsteemi lahutamatu osana. Euroopa Ülemkogu kutsus liikmesriike üles võtma põhiseadusest tulenevate eeskirjade raames vajalikke meetmeid ning nõukogu ja komisjoni kutsuti üles oma pädevuste piires töötama muu hulgas välja vabatahtlikkuse alusel kasutatav elulookirjelduse (CV) ühine Euroopa formaat, mis lihtsustaks haridus- ja koolitusasutustel ning samuti tööandjatel omandatud oskuste hindamist ning soodustaks liikuvust.

| (2) | 21. novembri 2001. aasta valges raamatus “Uus hoog Euroopa noortele” (1) rõhutatakse seoses mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamisega mõistete, omandatud oskuste ja kvaliteedinormide selgema määratlemise vajadust, lugupidavamat suhtumist kaasatud isikutesse, asjakohase tegevuse paremat tunnustamist ning suuremat vastastikust täiendavust formaalse õppe ja koolitusega. |
| --- | --- |

(2)

21. novembri 2001. aasta valges raamatus “Uus hoog Euroopa noortele” (1) rõhutatakse seoses mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamisega mõistete, omandatud oskuste ja kvaliteedinormide selgema määratlemise vajadust, lugupidavamat suhtumist kaasatud isikutesse, asjakohase tegevuse paremat tunnustamist ning suuremat vastastikust täiendavust formaalse õppe ja koolitusega.

| (3) | Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis vastu konkreetse tööprogrammi eesmärgiga muuta haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks ülemaailmseks kvaliteedi mõõdupuuks. Nimetatud Euroopa Ülemkogul lepiti kokku, et kõnealuse programmi kolm aluspõhimõtet peaksid olema parem kvaliteet, üldise kättesaadavuse lihtsustamine ning avanemine laiemale maailmale. |
| --- | --- |

(3)

Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis vastu konkreetse tööprogrammi eesmärgiga muuta haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks ülemaailmseks kvaliteedi mõõdupuuks. Nimetatud Euroopa Ülemkogul lepiti kokku, et kõnealuse programmi kolm aluspõhimõtet peaksid olema parem kvaliteet, üldise kättesaadavuse lihtsustamine ning avanemine laiemale maailmale.

| (4) | Nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta (2) kutsutakse liikmesriike üles edendama koostööd ja võtma tõhusaid meetmeid õpitulemuste tõendamiseks, mis on olulised silla loomiseks formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe vahel ning seega elukestva õppe Euroopa piirkonna rajamise eeltingimuseks. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta (2) kutsutakse liikmesriike üles edendama koostööd ja võtma tõhusaid meetmeid õpitulemuste tõendamiseks, mis on olulised silla loomiseks formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe vahel ning seega elukestva õppe Euroopa piirkonna rajamise eeltingimuseks.

| (5) | Tuginedes komisjoni ning Euroopa Nõukogu ühisele töödokumendile “Pathways towards Validation and Recognition of Education, Training and Learning in the Youth Field”, töötati 2005. aasta jaanuaris Leuvenis toimunud konverentsil “Bridges for Recognition” välja lähenemisviisid noortevaldkonnas hariduse, koolituse ja õppe hindamiseks ja tunnustamiseks ning rõhutati mitteformaalse õppe parema tõendamise vajadust. |
| --- | --- |

(5)

Tuginedes komisjoni ning Euroopa Nõukogu ühisele töödokumendile “Pathways towards Validation and Recognition of Education, Training and Learning in the Youth Field”, töötati 2005. aasta jaanuaris Leuvenis toimunud konverentsil “Bridges for Recognition” välja lähenemisviisid noortevaldkonnas hariduse, koolituse ja õppe hindamiseks ja tunnustamiseks ning rõhutati mitteformaalse õppe parema tõendamise vajadust.

| (6) | Euroopa Nõukogu laialdases töös mitteformaalse ja informaalse õppe valdkonnas, näiteks Euroopa noortejuhtide ja noorsootöötajate programmi “European Portfolio for Youth Leaders and Youth Workers” kaudu, rõhutatakse sellelaadse haridusalase kogemuse väärtust ning selle tunnustamise vajadust, pidades eelkõige silmas elukestva õppe olulisust. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Nõukogu laialdases töös mitteformaalse ja informaalse õppe valdkonnas, näiteks Euroopa noortejuhtide ja noorsootöötajate programmi “European Portfolio for Youth Leaders and Youth Workers” kaudu, rõhutatakse sellelaadse haridusalase kogemuse väärtust ning selle tunnustamise vajadust, pidades eelkõige silmas elukestva õppe olulisust.

| (7) | Vastavalt 30. novembri 2002. aasta Kopenhaageni deklaratsioonile toetati nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 28. mai 2004. aasta järeldustes (3):






  — | mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemise ja tõendamisega seotud Euroopa ühiste põhimõtete vastuvõtmist; |
| --- | --- | --- |

(7)

Vastavalt 30. novembri 2002. aasta Kopenhaageni deklaratsioonile toetati nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 28. mai 2004. aasta järeldustes (3):

—

mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemise ja tõendamisega seotud Euroopa ühiste põhimõtete vastuvõtmist;

| — | mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamise Euroopa vahendite väljatöötamist ja levitamist. |
| --- | --- |

—

mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamise Euroopa vahendite väljatöötamist ja levitamist.

| (8) | Nõukogu 21. veebruari 2005. aasta järeldustes (4) kutsuti Euroopa Ülemkogu üles integreerima Euroopa noortepakti algatus Lissaboni strateegia vahearuandesse ning võtma vastu suunised konkreetsete meetmete kohta. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu 21. veebruari 2005. aasta järeldustes (4) kutsuti Euroopa Ülemkogu üles integreerima Euroopa noortepakti algatus Lissaboni strateegia vahearuandesse ning võtma vastu suunised konkreetsete meetmete kohta.

| (9) | 23. märtsil 2005. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes, millega kiidetakse Euroopa noortepakt heaks, märgitakse, et noortele suunatud strateegiate ja meetmete kogum peab saama Lissaboni strateegia lahutamatuks osaks. Üheks eesmärgiks on tihendada liikmesriikidevahelist koostööd kutsealaste kvalifikatsioonide läbipaistvuse ja võrreldavuse alal ning samuti tunnustada mitteformaalset ja informaalset õpet. |
| --- | --- |

(9)

23. märtsil 2005. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes, millega kiidetakse Euroopa noortepakt heaks, märgitakse, et noortele suunatud strateegiate ja meetmete kogum peab saama Lissaboni strateegia lahutamatuks osaks. Üheks eesmärgiks on tihendada liikmesriikidevahelist koostööd kutsealaste kvalifikatsioonide läbipaistvuse ja võrreldavuse alal ning samuti tunnustada mitteformaalset ja informaalset õpet.

| (10) | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 15. novembri 2005. aasta resolutsioonis (5) käsitletakse Euroopa noortepakti rakendamist ja noorte kodanikuaktiivsuse edendamist ning määratakse kindlaks tegevussuunised. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 15. novembri 2005. aasta resolutsioonis (5) käsitletakse Euroopa noortepakti rakendamist ja noorte kodanikuaktiivsuse edendamist ning määratakse kindlaks tegevussuunised.

| (11) | 16.–17. juunil 2005. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes tehakse ettepanek koostada 2005.–2008. aastaks majanduskasvu ja töökohtade loomise koondsuunised, mis hõlmaksid Euroopa noortepakti rakendamist. |
| --- | --- |

(11)

16.–17. juunil 2005. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes tehakse ettepanek koostada 2005.–2008. aastaks majanduskasvu ja töökohtade loomise koondsuunised, mis hõlmaksid Euroopa noortepakti rakendamist.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekus, millega luuakse programm “AKTIIVSED NOORED” (6), omistatakse Euroopa koostööle võtmeroll mitteformaalse ja informaalse õppe edendamisel. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekus, millega luuakse programm “AKTIIVSED NOORED” (6), omistatakse Euroopa koostööle võtmeroll mitteformaalse ja informaalse õppe edendamisel.

| (13) | Nõukogu ja komisjoni ühises aruandes “Hariduse ja koolituse kaasajastamine: Oluline panus majandusliku õitsengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kindlustamisse Euroopas” tööprogrammi “Haridus ja koolitus 2010” rakendamise edusammude kohta (7) rõhutatakse, kui oluline on saavutada tasakaal haridus- ja koolituspoliitika sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide vahel ja arendada välja mitmekesised õppepartnerlused, mis hõlmavad nii formaalses kui mitteformaalses sektoris tegutsejaid; |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu ja komisjoni ühises aruandes “Hariduse ja koolituse kaasajastamine: Oluline panus majandusliku õitsengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kindlustamisse Euroopas” tööprogrammi “Haridus ja koolitus 2010” rakendamise edusammude kohta (7) rõhutatakse, kui oluline on saavutada tasakaal haridus- ja koolituspoliitika sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide vahel ja arendada välja mitmekesised õppepartnerlused, mis hõlmavad nii formaalses kui mitteformaalses sektoris tegutsejaid;

OLLES TEADLIKUD, et

| (1) | noorte ning noorsootöös ja noorteorganisatsioonides osalejate töö ja saavutused väärivad paremat tunnustamist, et suurendada nende väärtust ja nähtavust, ning neid tuleks asjakohaselt arvesse võtta tööandjate poolt ning formaalse õppe ja kodanikuühiskonna raames tervikuna; |
| --- | --- |

(1)

noorte ning noorsootöös ja noorteorganisatsioonides osalejate töö ja saavutused väärivad paremat tunnustamist, et suurendada nende väärtust ja nähtavust, ning neid tuleks asjakohaselt arvesse võtta tööandjate poolt ning formaalse õppe ja kodanikuühiskonna raames tervikuna;

| (2) | noortevaldkonna mitteformaalsed ja informaalsed õpitegevused täiendavad formaalse hariduse ja koolituse süsteemi, need on osalus- ja õppijakesksed, neid viiakse läbi vabatahtlikkuse alusel ja seetõttu on need tihedalt seotud noorte vajaduste, püüdluste ja huvidega; kuna nende kaudu pakutakse täiendavat õppimisallikat ja võimalikku teed formaalse hariduse ja koolituse juurde, on sellised tegevused eriti olulised vähemate võimalustega noortele; |
| --- | --- |

(2)

noortevaldkonna mitteformaalsed ja informaalsed õpitegevused täiendavad formaalse hariduse ja koolituse süsteemi, need on osalus- ja õppijakesksed, neid viiakse läbi vabatahtlikkuse alusel ja seetõttu on need tihedalt seotud noorte vajaduste, püüdluste ja huvidega; kuna nende kaudu pakutakse täiendavat õppimisallikat ja võimalikku teed formaalse hariduse ja koolituse juurde, on sellised tegevused eriti olulised vähemate võimalustega noortele;

| (3) | mitteformaalne ja informaalne õpe noortevaldkonnas toimub mitmesugustes erinevates tingimustes ning et noorte enesetäiendamiseks ning sotsiaalseks, kultuuriliseks ja kutsealaseks integreerumiseks on vaja konkreetseid ja asjakohaseid meetodeid ja vahendeid; |
| --- | --- |

(3)

mitteformaalne ja informaalne õpe noortevaldkonnas toimub mitmesugustes erinevates tingimustes ning et noorte enesetäiendamiseks ning sotsiaalseks, kultuuriliseks ja kutsealaseks integreerumiseks on vaja konkreetseid ja asjakohaseid meetodeid ja vahendeid;

| (4) | era- ja riiklikud investeeringud omavad noortevaldkonnas kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil olulist majanduslikku ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

(4)

era- ja riiklikud investeeringud omavad noortevaldkonnas kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil olulist majanduslikku ja sotsiaalset mõju;

| (5) | noortevaldkonna sotsiaalne ja majanduslik tähtsus ilmneb seoses selle potentsiaalse mõjuga tööturul praktilist tähtsust omavate põhipädevuste arengule ning osaluse, kodanikuaktiivsuse ja sotsiaalse vastutuse edendamisega. |
| --- | --- |

(5)

noortevaldkonna sotsiaalne ja majanduslik tähtsus ilmneb seoses selle potentsiaalse mõjuga tööturul praktilist tähtsust omavate põhipädevuste arengule ning osaluse, kodanikuaktiivsuse ja sotsiaalse vastutuse edendamisega.

MÕISTAVAD, et

| (1) | mitteformaalne ja informaalne õpe on õppimisprotsessi olulised elemendid ning tõhusad vahendid õppimise atraktiivsemaks muutmisel, elukestvaks õppeks valmisoleku arendamisel ja noorte sotsiaalse integratsiooni edendamisel; |
| --- | --- |

(1)

mitteformaalne ja informaalne õpe on õppimisprotsessi olulised elemendid ning tõhusad vahendid õppimise atraktiivsemaks muutmisel, elukestvaks õppeks valmisoleku arendamisel ja noorte sotsiaalse integratsiooni edendamisel;

| (2) | mitteformaalne ja informaalne õpe võivad aidata noori täiendavate teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamisel ning anda panuse nende isiklikku arengusse, sotsiaalsesse kaasatusse ning kodanikuaktiivsusesse, parandades nii nende tööalaseid väljavaateid; |
| --- | --- |

(2)

mitteformaalne ja informaalne õpe võivad aidata noori täiendavate teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamisel ning anda panuse nende isiklikku arengusse, sotsiaalsesse kaasatusse ning kodanikuaktiivsusesse, parandades nii nende tööalaseid väljavaateid;

| (3) | noortevaldkonna mitteformaalsed ja informaalsed õpitegevused võivad pakkuda olulist lisaväärtust ühiskonnale, majandusele ning noortele enestele; seetõttu tuleks nimetatud tegevustest tulenev kasu nähtavamaks muuta ning seda ka paremini mõista, tunnustada ja toetada; |
| --- | --- |

(3)

noortevaldkonna mitteformaalsed ja informaalsed õpitegevused võivad pakkuda olulist lisaväärtust ühiskonnale, majandusele ning noortele enestele; seetõttu tuleks nimetatud tegevustest tulenev kasu nähtavamaks muuta ning seda ka paremini mõista, tunnustada ja toetada;

| (4) | programm “NOORED” ja tulevane programm “AKTIIVSED NOORED” annavad olulise panuse pädevuste omandamisse ning on seega noortele Euroopa mõõtmes mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste pakkumise keskseteks vahenditeks. |
| --- | --- |

(4)

programm “NOORED” ja tulevane programm “AKTIIVSED NOORED” annavad olulise panuse pädevuste omandamisse ning on seega noortele Euroopa mõõtmes mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste pakkumise keskseteks vahenditeks.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES

| (1) | julgustama iga liikmesriigi konkreetset olukorda arvesse võttes võrreldava ja läbipaistva, spetsiaalselt noortele mõeldud elemendi väljatöötamist Europassi raames, et tuvastada ja tunnustada noorte poolt mitteformaalse ja informaalse õppimise teel omandatud oskusi ja pädevusi ning mille saaks lisada tunnistustele või muudele tunnustamise vahenditele, et hõlbustada kolmandatel isikutel (eelkõige teises liikmesriigis) mõista algupärase tunnistuse tähendust tunnistuse omaniku poolt omandatud teadmiste, oskuste ja pädevuste osas; |
| --- | --- |

(1)

julgustama iga liikmesriigi konkreetset olukorda arvesse võttes võrreldava ja läbipaistva, spetsiaalselt noortele mõeldud elemendi väljatöötamist Europassi raames, et tuvastada ja tunnustada noorte poolt mitteformaalse ja informaalse õppimise teel omandatud oskusi ja pädevusi ning mille saaks lisada tunnistustele või muudele tunnustamise vahenditele, et hõlbustada kolmandatel isikutel (eelkõige teises liikmesriigis) mõista algupärase tunnistuse tähendust tunnistuse omaniku poolt omandatud teadmiste, oskuste ja pädevuste osas;

| (2) | võimaldama omandatud ja tegelikult kasutatavate pädevuste määratlemist, et neid oleks tööturul võimalik tunnustada; |
| --- | --- |

(2)

võimaldama omandatud ja tegelikult kasutatavate pädevuste määratlemist, et neid oleks tööturul võimalik tunnustada;

| (3) | soovitama avalikel organitel ja valitsusvälistel organisatsioonidel kasutada, ja kui see on asjakohane, siis kohandada võrreldavaid ja läbipaistvaid vahendeid noorsootöös ja noorteorganisatsioonides osalejate oskuste tunnustamiseks vastavalt praegu Euroopa Nõukogus koostatavale programmile “European Portfolio for Youth Leaders and Youth Workers”; |
| --- | --- |

(3)

soovitama avalikel organitel ja valitsusvälistel organisatsioonidel kasutada, ja kui see on asjakohane, siis kohandada võrreldavaid ja läbipaistvaid vahendeid noorsootöös ja noorteorganisatsioonides osalejate oskuste tunnustamiseks vastavalt praegu Euroopa Nõukogus koostatavale programmile “European Portfolio for Youth Leaders and Youth Workers”;

| (4) | oma pädevuste piires tunnustama ja toetama erilist panust, mille annavad mitteformaalse ja informaalse õppe pakkumisel noorteorganisatsioonid ja muud valitsusväliseid organisatsioonid; |
| --- | --- |

(4)

oma pädevuste piires tunnustama ja toetama erilist panust, mille annavad mitteformaalse ja informaalse õppe pakkumisel noorteorganisatsioonid ja muud valitsusväliseid organisatsioonid;

| (5) | edendama mitteformaalse õppe määratlemise ja tõendamise Euroopa ühiste põhimõtete kohaldamist noortevaldkonna konkreetsetele vajadustele; |
| --- | --- |

(5)

edendama mitteformaalse õppe määratlemise ja tõendamise Euroopa ühiste põhimõtete kohaldamist noortevaldkonna konkreetsetele vajadustele;

| (6) | soodustama noortevaldkonnas ja noorteorganisatsioonides töötavate isikute täiendavat uurimistööd mitteformaalse ja informaalse õppe kohta, eelkõige seoses nimetatud õppe poolt ühiskonnale ja majandusele antava panusega, muu hulgas kasutades selleks laiaulatuslikult Euroopa noortepoliitika alaste teadmiste keskuse (European Knowledge Centre for Youth Policy) edastatavat teavet; |
| --- | --- |

(6)

soodustama noortevaldkonnas ja noorteorganisatsioonides töötavate isikute täiendavat uurimistööd mitteformaalse ja informaalse õppe kohta, eelkõige seoses nimetatud õppe poolt ühiskonnale ja majandusele antava panusega, muu hulgas kasutades selleks laiaulatuslikult Euroopa noortepoliitika alaste teadmiste keskuse (European Knowledge Centre for Youth Policy) edastatavat teavet;

| (7) | innustama sotsiaalpartnereid tunnustama noorte mitteformaalse ja informaalse õppe kvaliteeti ja mitmekesisust ning tunnustama selle sotsiaalset ja majanduslikku lisandväärtust; |
| --- | --- |

(7)

innustama sotsiaalpartnereid tunnustama noorte mitteformaalse ja informaalse õppe kvaliteeti ja mitmekesisust ning tunnustama selle sotsiaalset ja majanduslikku lisandväärtust;

| (8) | soodustama innovatiivset partnerlust formaalse ja mitteformaalse õppe pakkujate vahel, et arendada välja erinevate õppijate rühmade jaoks huvipakkuvad pedagoogilised lähenemisviisid; |
| --- | --- |

(8)

soodustama innovatiivset partnerlust formaalse ja mitteformaalse õppe pakkujate vahel, et arendada välja erinevate õppijate rühmade jaoks huvipakkuvad pedagoogilised lähenemisviisid;

| (9) | edendama juurdepääsu Europassile ja sarnastele riiklikul ja Euroopa tasandil olemasolevatele vahenditele ning julgustama noori neid vabatahtlikult kasutama. |
| --- | --- |

(9)

edendama juurdepääsu Europassile ja sarnastele riiklikul ja Euroopa tasandil olemasolevatele vahenditele ning julgustama noori neid vabatahtlikult kasutama.

---

(1)  Dok 14441/01 — KOM(2001) 681 (lõplik).

(2)  EÜT C 163, 9.7.2002, lk 1.

(3)  Dok 9600/04.

(4)  ELT C 85, 7.4.2005, lk 5.

(5)  ELT C 292, 24.11.2005, lk 5.

(6)  Dok 11586/04 — KOM (2004) 471 (lõplik).

(7)  ELT C 79, 1.4.2006, lk 1.

---

Komisjon

| 20.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/4

---

Euro vahetuskurss (1)

19 juulil 2006

(2006/C 168/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2482 |
| JPY | Jaapani jeen | 146,91 |
| DKK | Taani kroon | 7,4610 |
| GBP | Inglise nael | 0,68365 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2585 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5692 |
| ISK | Islandi kroon | 93,52 |
| NOK | Norra kroon | 7,9690 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5750 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,461 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 277,87 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6960 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 4,0216 |
| RON | Rumeenia leu | 3,5904 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,64 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,594 |
| TRY | Türgi liir | 1,9685 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6766 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4214 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,7059 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0069 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9911 |
| KRW | Korea won | 1 195,65 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 8,9778 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,9886 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2420 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 552,09 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,612 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,824 |
| RUB | Vene rubla | 33,7850 |
| THB | Tai baht | 47,708 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2482

JPY

Jaapani jeen

146,91

DKK

Taani kroon

7,4610

GBP

Inglise nael

0,68365

SEK

Rootsi kroon

9,2585

CHF

Šveitsi frank

1,5692

ISK

Islandi kroon

93,52

NOK

Norra kroon

7,9690

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5750

CZK

Tšehhi kroon

28,461

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

277,87

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6960

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

4,0216

RON

Rumeenia leu

3,5904

SIT

Sloveenia talaar

239,64

SKK

Slovakkia kroon

38,594

TRY

Türgi liir

1,9685

AUD

Austraalia dollar

1,6766

CAD

Kanada dollar

1,4214

HKD

Hong Kongi dollar

9,7059

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0069

SGD

Singapuri dollar

1,9911

KRW

Korea won

1 195,65

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

8,9778

CNY

Hiina jüaan

9,9886

HRK

Horvaatia kuna

7,2420

IDR

Indoneesia ruupia

11 552,09

MYR

Malaisia ringit

4,612

PHP

Filipiini peeso

65,824

RUB

Vene rubla

33,7850

THB

Tai baht

47,708

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 20.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/5

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas 12. jaanuari 2001 määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(2006/C 168/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

| Abi nr | XS 108/01 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Sitsiilia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Investeerimisabi väikestele ja keskmise suurusega käsitööettevõtetele |
| Õiguslik alus | Art. 40 L.R. 23.12.2000 n. 32 con modificazioni ed integrazioni apportate dall'art. 110 e 111, commi 1 e 2 della L.R. 3.5.2001 n. 6 |
| Abi ülemmäär | 35% toetuse netoekvivalendist + 15 % toetuse brutoekvivalendist | | |
| Rakendamise kuupäev | Määratakse kindlaks pärast abisaajatega lepingute sõlmimist avaldatavas hanketeates |
| Abikava või üksiktoetuse kestus | Kuni 2006. aastani. |
| Abi eesmärk | Aidata käsitööettevõtetel, nende ühendustel ja kooperatiividel investeerida | | |
| Asjaomased majandusharud | Käsitööteenused | |
| Abi andva asutuse nimetus ja aadress | Nimi:
  Assessorato regionale Cooperazione, commercio, artigianato e pesca |
| Aadress:





  Via degli Emiri n. 43 |
| Palermo |

Abi nr

XS 108/01

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Sitsiilia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Investeerimisabi väikestele ja keskmise suurusega käsitööettevõtetele

Õiguslik alus

Art. 40 L.R. 23.12.2000 n. 32 con modificazioni ed integrazioni apportate dall'art. 110 e 111, commi 1 e 2 della L.R. 3.5.2001 n. 6

Abi ülemmäär

35% toetuse netoekvivalendist + 15 % toetuse brutoekvivalendist

Rakendamise kuupäev

Määratakse kindlaks pärast abisaajatega lepingute sõlmimist avaldatavas hanketeates

Abikava või üksiktoetuse kestus

Kuni 2006. aastani.

Abi eesmärk

Aidata käsitööettevõtetel, nende ühendustel ja kooperatiividel investeerida

Asjaomased majandusharud

Käsitööteenused

Abi andva asutuse nimetus ja aadress

Nimi:

Assessorato regionale Cooperazione, commercio, artigianato e pesca

Aadress:

Via degli Emiri n. 43

Palermo

Muu teave

Abi seisneb kapitalitoetuses

---

| 20.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/6

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiivi 94/9/EÜ (plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(2006/C 168/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1010-1:2004
  Masinate ohutus — Ohutusnõuded trükimasinate ja paberimuundurmasinate kavandamisele ja valmistamisele — Osa 1: Üldnõuded | — | |
| CEN | EN 1010-2:2006
  Masinate ohutus — Ohutusnõuded paberivalmistamis- ja viimistlusmasinate kavandamisele ja valmistamisele — Osa 2: Trüki- ja lakkimismasinad, kaasa arvatud trükieelsed pressimisseadmed | — | |
| CEN | EN 1127-1:1997
  Plahvatusohtlik keskkond — Plahvatuse vältimine ja kaitse — Osa 1: Põhimõisted ja metoodika | — | |
| CEN | EN 1127-2:2002
  Plahvatusohtlikud keskkonnad — Plahvatuste ärahoidmine ja kaitse nende eest — Osa 2: Põhimõisted ja metoodika kaevandamisel | — | |
| CEN | EN 1710:2005
  Maa-aluste kaevanduste plahvatusohtlikus keskkonnas kasutamiseks mõeldud seadmed ja komponendid | — | |
| CEN | EN 1755:2000
  Tööstuslike mootorkärude ohutus — Töötamine plahvatusohtlikus keskkonnas — Kasutamine süttivas gaasis, aurus, udus ja tolmus | — | |
| CEN | EN 1834-1:2000
  Kolbsisepõlemismootorid — Plahvatusohtlikus keskkonnaks kasutamiseks mõeldud mootorite kavandamise ja valmistamise ohutusnõuded — Osa 1: Rühma II mootorid kasutamiseks süttiva gaasi ja auru keskkonnas | — | |
| CEN | EN 1834-2:2000
  Kolbsisepõlemismootorid — Plahvatusohtlikus keskkonnaks kasutamiseks mõeldud mootorite kavandamise ja valmistamise ohutusnõuded — Osa 2: Rühma I mootorid kasutamiseks kaevandusgaasi- ja/või põleva tolmuriskiga allmaatöödel | — | |
| CEN | EN 1834-3:2000
  Kolbsisepõlemismootorid — Plahvatusohtlikus keskkonnaks kasutamiseks mõeldud mootorite kavandamise ja valmistamise ohutusnõuded — Osa 3: Rühma II mootorid kasutamiseks süttiva tolmu keskkonnas | — | |
| CEN | EN 1839:2003
  Gaaside ja aurude plahvatuspiiride kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 12581:2005
  Pindamisseadmed — Sukel- ja elektrofoor-pindamismasinad orgaaniliste vedelike pindamismaterjalide kasutamiseks — Ohutusnõuded | — | |
| CEN | EN 12621:2006
  Masinad kattematerjalide etteandmiseks ja tsirkuleerimiseks rõhu all — Ohutusnõuded | — | |
| CEN | EN 12757-1:2005
  Kattematerjalide segamise masinad — Ohutusnõuded — Osa 1: Sõidukites kasutatavad segamismasinad | — | |
| CEN | EN 12874:2001
  Leegikustutid — Jõudlusnõuded, katsemeetodid ja kasutamise piirnormid | — | |
| CEN | EN 13012:2001
  Bensiinijaamad — Kütusetankurites kasutatavate automaatpihustite valmistamine ja jõudlus | — | |
| CEN | EN 13160-1:2003
  Lekkedetektorsüsteemid — Osa 1: Üldpõhimõtted | — | |
| CEN | EN 13237:2003
  Plahvatusohtlikud keskkonnad — Plahvatusohtlikus keskkonnas kasutamiseks mõeldud seadmete ja kaitsesüsteemide mõisted ja määratlused | — | |
| CEN | EN 13463-1:2001
  Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks — Osa 1: Põhimeetod ja nõuded | — | |
| CEN | EN 13463-2:2004
  Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks — Osa 2: Kaitsmine juurdevoolu takistamise “fr” abil | — | |
| CEN | EN 13463-3:2005
  Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks — Osa 3: Kaitsmine tulekindla ümbrise “d” abil | — | |
| CEN | EN 13463-5:2003
  Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks — Osa 5: Kaitsmine konstruktsiooniohutusklassi “c” abil | — | |
| CEN | EN 13463-6:2005
  Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks — Osa 6: Kaitsmine süttimisallika kontrolli “b” abil | — | |
| CEN | EN 13463-8:2003
  Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtliku keskkonna jaoks — Osa 8: Vedelikimmersioon “k” poolt tagatav kaitse | — | |
| CEN | EN 13616:2004
  Staatiliste mahutite ning vedelkütuste ülevoolu vältimise seadmed | — | |
| EN 13616:2004/AC:2004 | | |
| CEN | EN 13617-1:2004
  Bensiinijaamad — Osa 1: Ohutusnõuded mõõtepumpade, tankurite ja kaugjuhtimisega pumpade valmistamisele ja jõudlusele | — | |
| EN 13617-1:2004/AC:2006 | | |
| CEN | EN 13617-2:2004
  Bensiinijaamad — Osa 2: Ohutusnõuded mõõtepumpadel ja tankuritel kasutamiseks mõeldud kaitselülitite valmistamisele ja jõudlusele | — | |
| CEN | EN 13617-3:2004
  Bensiinijaamad — Osa 3: Ohutusnõuded sulgurventiilide valmistamisele ja jõudlusele | — | |
| CEN | EN 13673-1:2003
  Gaaside ja aurude maksimaalse plahvatusrõhu ja maksimaalse rõhu tõusukiiruse kindlaksmääramine — Osa 1: Maksimaalse plahvatusrõhu kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13673-2:2005
  Gaaside ja aurude maksimaalse plahvatusrõhu ja maksimaalse rõhu tõusukiiruse kindlaksmääramine — Osa 2: Plahvatusel tekkiva maksimaalse rõhu suurenemise määramine | — | |
| CEN | EN 13760:2003
  Kerg- ja raskeveokite automaatsed LPG tankimissüsteemid — Otsik, katsenõuded ja mõõtmed | — | |
| CEN | EN 13821:2002
  Plahvatusohtlikud keskkonnad. Plahvatuste vältimine ja kaitse plahvatuste eest — Tolmu/õhu segude minimaalse süttimiskontsentratsiooni määramine | — | |
| CEN | EN 13980:2002
  Plahvatusohtlikud keskkonnad — Kvaliteedisüsteemide rakendamine | — | |
| CEN | EN 14034-1:2004
  Tolmupilvede plahvatusomaduste kindlaksmääramine — Osa 1: Tolmupilvede maksimaalse plahvatusrõhu (pmax) kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 14034-4:2004
  Tolmupilvede plahvatusomaduste kindlaksmääramine — Osa 4: Hapniku piirkontsentratsiooni (LOC) kindlaksmääramine tolmupilvedes | — | |
| CEN | EN 14373:2005
  Plahvatuse summutamise süsteemid | — | |
| CEN | EN 14491:2006
  Plahvatusohtliku tolmu eest kaitsvad ventilatsioonisüsteemid | — | |
| CEN | EN 14522:2005
  Gaaside ja aurude isesüttimistemperatuuri määramine | — | |
| CEN | EN 14591-1:2004
  Plahvatuse vältimine ja kaitse allamaakaevanduses — Kaitsesüsteemid — Osa 1: 2-baarist plahvatust taluv ventilatsioonikonstruktsioon | — | |
| EN 14591-1:2004/AC:2006 | — | |
| CEN | EN 14678-1:2006
  LPG seadmed ja tarvikud. Seadmed vedelgaasitanklatele — Osa 1: Automaadid | — | |
| CENELEC | EN 50014:1997
  Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Üldnõuded | — | |
| EN 50014:1997/A1:1999 | Märkus 3 | |
| EN 50014:1997/A2:1999 | Märkus 3 | |
| CENELEC | EN 50015:1998
  Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Õlisse sukeldusega “o” | — | |
| CENELEC | EN 50017:1998
  Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Pulbertäidis “q” | — | |
| CENELEC | EN 50018:2000
  Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed. Leegikindlad kaitsekatted “d” | — | |
| EN 50018:2000/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2003) |
| CENELEC | EN 50019:2000
  Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Suurendatud ohutus “e” + Corrigendum 04.2003 | — | |
| CENELEC | EN 50020:2002
  Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Omaohutus “i” | — | |
| CENELEC | EN 50021:1999
  Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Kaitseliik “n” | — | |
| CENELEC | EN 50104:2002
  Hapniku avastamise ja mõõtmise elektriseadmed — Jõudlusnõuded ja katsemeetodid | EN 50104:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.2.2005) |
| EN 50104:2002/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.8.2004) |
| CENELEC | EN 50241-1:1999
  Gaaside ja aurude avastamiseks mõeldud avatud trajektooriga aparaadi spetsifikatsioon — Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid | — | |
| EN 50241-1:1999/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.8.2004) |
| CENELEC | EN 50241-2:1999
  Gaaside ja aurude avastamiseks mõeldud avatud trajektooriga aparaadi spetsifikatsioon — Osa 2: Põlevate gaaside avastamiseks mõeldud aparaadi jõudlusnõuded | — | |
| CENELEC | EN 50281-1-1:1998
  Elektriseadmed kasutamiseks põleva tolmu olemasolu puhul — Osa 1-1: Kaitsekestaga kaetud elektriseadmed — Valmistamine ja katsetamine + Corrigendum 08.1999 | — | |
| EN 50281-1-1:1998/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.12.2004) |
| CENELEC | EN 50281-1-2:1998
  Elektriseadmed kasutamiseks põleva tolmu olemasolu puhul — Osa 1-2: Kaitsekestaga kaetud elektriseadmed — Valik, paigaldamine ja korrashoid + Corrigendum 12.1999 | — | |
| EN 50281-1-2:1998/A1:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.12.2004) |
| CENELEC | EN 50281-2-1:1998
  Elektriseadmed kasutamiseks põleva tolmu olemasolu puhul — Osa 2-1: Katsemeetodid — Meetodid tolmu minimaalse süttimistemperatuuri kindlaksmääramiseks | — | |
| CENELEC | EN 50284:1999
  Erinõuded rühma II, kategooria I G elektriseadmete valmistamisele, katsetele ja märgistusele | — | |
| CENELEC | EN 50303:2000
  Rühma II, kategooria I G seadmed, mis on mõeldud säilitama oma funktsionaalsuse maagaasi ja/või kivisöetolmu poolt ohustatud keskkonnas | — | |
| CENELEC | EN 50381:2004
  Teisaldatavad õhutusruumid olemasoleva või puuduva seesmise väljalaskekohata + Corrigendum 12.2005 | — | |
| CENELEC | EN 60079-1:2004
  Gaasplahvatusohtlike keskkondade elektriseadmed — Osa 1: Leegikindlad ümrised “d” (IEC 60079-1:2003) | EN 50018:2000 ja selle muudatus
  Märkus 2.1 | 1.3.2007 |
| CENELEC | EN 60079-2:2004
  Gaasplahvatusohtlike keskkondade elektriseadmed — Osa 2: Survestatud ümbrised “p” (IEC 60079-2:2001) | — | |
| CENELEC | EN 60079-7:2003
  Gaasplahvatusohtlike keskkondade elektriseadmed — Osa 7: Suurendatud turvalisus “e” (IEC 60079-7:2001) | EN 50019:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.2006) |
| CENELEC | EN 60079-15:2003
  Elektriseadmed plahvatusohtliku gaasi keskkonnas — Osa 15: Kaitsetüüp “n” (IEC 60079-15:2001 (Muudetud)) | EN 50021:1999
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.2006) |
| CENELEC | EN 60079-15:2005
  Gaasplahvatusohtlike keskkondade elektriseadmed — Osa 15: Kaitseviisiga “n” elektriaparaatide ehitus, katsetamine ja märgistamine (IEC 60079-15:2005) | EN 60079-15:2003
  Märkus 2.1 | 1.6.2008 |
| CENELEC | EN 60079-18:2004
  Gaasplahvatusohtlike keskkondade elektriseadmed — Osa 18: Kaitsekapseldusega “m” elektriaparaatide ehitus, katsetamine ja märgistamine (IEC 60079-18:2004) | — | |
| CENELEC | EN 61779-1:2000
  Elektriseadmed süttivate gaaside avastamiseks ja mõõtmiseks — Osa 1: Üldised nõuded ja katsemeetodid (IEC 61779-1:1998 (Muudetud)) | EN 50054:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2003) |
| EN 61779-1:2000/A11:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.8.2004) |
| CENELEC | EN 61779-2:2000
  Elektriseadmed süttivate gaaside avastamiseks ja mõõtmiseks — Osa 2: Nõuded I grupi seadmete, mis on ette nähtud kuni 5 %-se metaanikoguse määramiseks ümbritsevas õhus, toimimisnäitajatele (IEC 61779-2:1998 (Muudetud)) | EN 50055:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2003) |
| CENELEC | EN 61779-3:2000
  Elektriseadmed süttivate gaaside avastamiseks ja mõõtmiseks — Osa 3: Toimimisnõuded I grupi seadmetele, mis on ette nähtud kuni 100 %-se metaanikoguse määramiseks ümbritsevas õhus (IEC 61779-3:1998 (Muudetud)) | EN 50056:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2003) |
| CENELEC | EN 61779-4:2000
  Elektriseadmed süttivate gaaside avastamiseks ja mõõtmiseks — Osa 4: Nõuded II grupi seadmete, mis on ette nähtud kuni 100 %-se madalama astme plahvatusohu piirmäära kindlakstegemiseks, toimimisnäitajatele (IEC 61779-4:1998 (Muudetud)) | EN 50057:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2003) |
| CENELEC | EN 61779-5:2000
  Elektriseadmed süttivate gaaside avastamiseks ja mõõtmiseks — Osa 5: Toimimisnõuded II grupi seadmetele, mis on ette nähtud kuni 100 %-se gaasisisalduse määramiseks (IEC 61779-5:1998 (Muudetud)) | EN 50058:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2003) |
| CENELEC | EN 62013-1:2002
  Kiivrivalgustid kasutamiseks maagaasitundlikes kaevandustes — Osa 1: Üldnõuded. Valmistamine ja katsetamine seoses plahvatusriskiga (IEC 62013-1:1999 (Muudetud)) | — | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 1010-1:2004

Masinate ohutus — Ohutusnõuded trükimasinate ja paberimuundurmasinate kavandamisele ja valmistamisele — Osa 1: Üldnõuded

—

CEN

EN 1010-2:2006

Masinate ohutus — Ohutusnõuded paberivalmistamis- ja viimistlusmasinate kavandamisele ja valmistamisele — Osa 2: Trüki- ja lakkimismasinad, kaasa arvatud trükieelsed pressimisseadmed

—

CEN

EN 1127-1:1997

Plahvatusohtlik keskkond — Plahvatuse vältimine ja kaitse — Osa 1: Põhimõisted ja metoodika

—

CEN

EN 1127-2:2002

Plahvatusohtlikud keskkonnad — Plahvatuste ärahoidmine ja kaitse nende eest — Osa 2: Põhimõisted ja metoodika kaevandamisel

—

CEN

EN 1710:2005

Maa-aluste kaevanduste plahvatusohtlikus keskkonnas kasutamiseks mõeldud seadmed ja komponendid

—

CEN

EN 1755:2000

Tööstuslike mootorkärude ohutus — Töötamine plahvatusohtlikus keskkonnas — Kasutamine süttivas gaasis, aurus, udus ja tolmus

—

CEN

EN 1834-1:2000

Kolbsisepõlemismootorid — Plahvatusohtlikus keskkonnaks kasutamiseks mõeldud mootorite kavandamise ja valmistamise ohutusnõuded — Osa 1: Rühma II mootorid kasutamiseks süttiva gaasi ja auru keskkonnas

—

CEN

EN 1834-2:2000

Kolbsisepõlemismootorid — Plahvatusohtlikus keskkonnaks kasutamiseks mõeldud mootorite kavandamise ja valmistamise ohutusnõuded — Osa 2: Rühma I mootorid kasutamiseks kaevandusgaasi- ja/või põleva tolmuriskiga allmaatöödel

—

CEN

EN 1834-3:2000

Kolbsisepõlemismootorid — Plahvatusohtlikus keskkonnaks kasutamiseks mõeldud mootorite kavandamise ja valmistamise ohutusnõuded — Osa 3: Rühma II mootorid kasutamiseks süttiva tolmu keskkonnas

—

CEN

EN 1839:2003

Gaaside ja aurude plahvatuspiiride kindlaksmääramine

—

CEN

EN 12581:2005

Pindamisseadmed — Sukel- ja elektrofoor-pindamismasinad orgaaniliste vedelike pindamismaterjalide kasutamiseks — Ohutusnõuded

—

CEN

EN 12621:2006

Masinad kattematerjalide etteandmiseks ja tsirkuleerimiseks rõhu all — Ohutusnõuded

—

CEN

EN 12757-1:2005

Kattematerjalide segamise masinad — Ohutusnõuded — Osa 1: Sõidukites kasutatavad segamismasinad

—

CEN

EN 12874:2001

Leegikustutid — Jõudlusnõuded, katsemeetodid ja kasutamise piirnormid

—

CEN

EN 13012:2001

Bensiinijaamad — Kütusetankurites kasutatavate automaatpihustite valmistamine ja jõudlus

—

CEN

EN 13160-1:2003

Lekkedetektorsüsteemid — Osa 1: Üldpõhimõtted

—

CEN

EN 13237:2003

Plahvatusohtlikud keskkonnad — Plahvatusohtlikus keskkonnas kasutamiseks mõeldud seadmete ja kaitsesüsteemide mõisted ja määratlused

—

CEN

EN 13463-1:2001

Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks — Osa 1: Põhimeetod ja nõuded

—

CEN

EN 13463-2:2004

Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks — Osa 2: Kaitsmine juurdevoolu takistamise “fr” abil

—

CEN

EN 13463-3:2005

Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks — Osa 3: Kaitsmine tulekindla ümbrise “d” abil

—

CEN

EN 13463-5:2003

Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks — Osa 5: Kaitsmine konstruktsiooniohutusklassi “c” abil

—

CEN

EN 13463-6:2005

Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtlike keskkondade jaoks — Osa 6: Kaitsmine süttimisallika kontrolli “b” abil

—

CEN

EN 13463-8:2003

Mitteelektrilised seadmed plahvatusohtliku keskkonna jaoks — Osa 8: Vedelikimmersioon “k” poolt tagatav kaitse

—

CEN

EN 13616:2004

Staatiliste mahutite ning vedelkütuste ülevoolu vältimise seadmed

—

EN 13616:2004/AC:2004

CEN

EN 13617-1:2004

Bensiinijaamad — Osa 1: Ohutusnõuded mõõtepumpade, tankurite ja kaugjuhtimisega pumpade valmistamisele ja jõudlusele

—

EN 13617-1:2004/AC:2006

CEN

EN 13617-2:2004

Bensiinijaamad — Osa 2: Ohutusnõuded mõõtepumpadel ja tankuritel kasutamiseks mõeldud kaitselülitite valmistamisele ja jõudlusele

—

CEN

EN 13617-3:2004

Bensiinijaamad — Osa 3: Ohutusnõuded sulgurventiilide valmistamisele ja jõudlusele

—

CEN

EN 13673-1:2003

Gaaside ja aurude maksimaalse plahvatusrõhu ja maksimaalse rõhu tõusukiiruse kindlaksmääramine — Osa 1: Maksimaalse plahvatusrõhu kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13673-2:2005

Gaaside ja aurude maksimaalse plahvatusrõhu ja maksimaalse rõhu tõusukiiruse kindlaksmääramine — Osa 2: Plahvatusel tekkiva maksimaalse rõhu suurenemise määramine

—

CEN

EN 13760:2003

Kerg- ja raskeveokite automaatsed LPG tankimissüsteemid — Otsik, katsenõuded ja mõõtmed

—

CEN

EN 13821:2002

Plahvatusohtlikud keskkonnad. Plahvatuste vältimine ja kaitse plahvatuste eest — Tolmu/õhu segude minimaalse süttimiskontsentratsiooni määramine

—

CEN

EN 13980:2002

Plahvatusohtlikud keskkonnad — Kvaliteedisüsteemide rakendamine

—

CEN

EN 14034-1:2004

Tolmupilvede plahvatusomaduste kindlaksmääramine — Osa 1: Tolmupilvede maksimaalse plahvatusrõhu (pmax) kindlaksmääramine

—

CEN

EN 14034-4:2004

Tolmupilvede plahvatusomaduste kindlaksmääramine — Osa 4: Hapniku piirkontsentratsiooni (LOC) kindlaksmääramine tolmupilvedes

—

CEN

EN 14373:2005

Plahvatuse summutamise süsteemid

—

CEN

EN 14491:2006

Plahvatusohtliku tolmu eest kaitsvad ventilatsioonisüsteemid

—

CEN

EN 14522:2005

Gaaside ja aurude isesüttimistemperatuuri määramine

—

CEN

EN 14591-1:2004

Plahvatuse vältimine ja kaitse allamaakaevanduses — Kaitsesüsteemid — Osa 1: 2-baarist plahvatust taluv ventilatsioonikonstruktsioon

—

EN 14591-1:2004/AC:2006

—

CEN

EN 14678-1:2006

LPG seadmed ja tarvikud. Seadmed vedelgaasitanklatele — Osa 1: Automaadid

—

CENELEC

EN 50014:1997

Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Üldnõuded

—

EN 50014:1997/A1:1999

Märkus 3

EN 50014:1997/A2:1999

Märkus 3

CENELEC

EN 50015:1998

Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Õlisse sukeldusega “o”

—

CENELEC

EN 50017:1998

Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Pulbertäidis “q”

—

CENELEC

EN 50018:2000

Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed. Leegikindlad kaitsekatted “d”

—

EN 50018:2000/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2003)

CENELEC

EN 50019:2000

Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Suurendatud ohutus “e” + Corrigendum 04.2003

—

CENELEC

EN 50020:2002

Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Omaohutus “i”

—

CENELEC

EN 50021:1999

Plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed — Kaitseliik “n”

—

CENELEC

EN 50104:2002

Hapniku avastamise ja mõõtmise elektriseadmed — Jõudlusnõuded ja katsemeetodid

EN 50104:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.2.2005)

EN 50104:2002/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.8.2004)

CENELEC

EN 50241-1:1999

Gaaside ja aurude avastamiseks mõeldud avatud trajektooriga aparaadi spetsifikatsioon — Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid

—

EN 50241-1:1999/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.8.2004)

CENELEC

EN 50241-2:1999

Gaaside ja aurude avastamiseks mõeldud avatud trajektooriga aparaadi spetsifikatsioon — Osa 2: Põlevate gaaside avastamiseks mõeldud aparaadi jõudlusnõuded

—

CENELEC

EN 50281-1-1:1998

Elektriseadmed kasutamiseks põleva tolmu olemasolu puhul — Osa 1-1: Kaitsekestaga kaetud elektriseadmed — Valmistamine ja katsetamine + Corrigendum 08.1999

—

EN 50281-1-1:1998/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.12.2004)

CENELEC

EN 50281-1-2:1998

Elektriseadmed kasutamiseks põleva tolmu olemasolu puhul — Osa 1-2: Kaitsekestaga kaetud elektriseadmed — Valik, paigaldamine ja korrashoid + Corrigendum 12.1999

—

EN 50281-1-2:1998/A1:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.12.2004)

CENELEC

EN 50281-2-1:1998

Elektriseadmed kasutamiseks põleva tolmu olemasolu puhul — Osa 2-1: Katsemeetodid — Meetodid tolmu minimaalse süttimistemperatuuri kindlaksmääramiseks

—

CENELEC

EN 50284:1999

Erinõuded rühma II, kategooria I G elektriseadmete valmistamisele, katsetele ja märgistusele

—

CENELEC

EN 50303:2000

Rühma II, kategooria I G seadmed, mis on mõeldud säilitama oma funktsionaalsuse maagaasi ja/või kivisöetolmu poolt ohustatud keskkonnas

—

CENELEC

EN 50381:2004

Teisaldatavad õhutusruumid olemasoleva või puuduva seesmise väljalaskekohata + Corrigendum 12.2005

—

CENELEC

EN 60079-1:2004

Gaasplahvatusohtlike keskkondade elektriseadmed — Osa 1: Leegikindlad ümrised “d” (IEC 60079-1:2003)

EN 50018:2000 ja selle muudatus

Märkus 2.1

1.3.2007

CENELEC

EN 60079-2:2004

Gaasplahvatusohtlike keskkondade elektriseadmed — Osa 2: Survestatud ümbrised “p” (IEC 60079-2:2001)

—

CENELEC

EN 60079-7:2003

Gaasplahvatusohtlike keskkondade elektriseadmed — Osa 7: Suurendatud turvalisus “e” (IEC 60079-7:2001)

EN 50019:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.2006)

CENELEC

EN 60079-15:2003

Elektriseadmed plahvatusohtliku gaasi keskkonnas — Osa 15: Kaitsetüüp “n” (IEC 60079-15:2001 (Muudetud))

EN 50021:1999

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.2006)

CENELEC

EN 60079-15:2005

Gaasplahvatusohtlike keskkondade elektriseadmed — Osa 15: Kaitseviisiga “n” elektriaparaatide ehitus, katsetamine ja märgistamine (IEC 60079-15:2005)

EN 60079-15:2003

Märkus 2.1

1.6.2008

CENELEC

EN 60079-18:2004

Gaasplahvatusohtlike keskkondade elektriseadmed — Osa 18: Kaitsekapseldusega “m” elektriaparaatide ehitus, katsetamine ja märgistamine (IEC 60079-18:2004)

—

CENELEC

EN 61779-1:2000

Elektriseadmed süttivate gaaside avastamiseks ja mõõtmiseks — Osa 1: Üldised nõuded ja katsemeetodid (IEC 61779-1:1998 (Muudetud))

EN 50054:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2003)

EN 61779-1:2000/A11:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.8.2004)

CENELEC

EN 61779-2:2000

Elektriseadmed süttivate gaaside avastamiseks ja mõõtmiseks — Osa 2: Nõuded I grupi seadmete, mis on ette nähtud kuni 5 %-se metaanikoguse määramiseks ümbritsevas õhus, toimimisnäitajatele (IEC 61779-2:1998 (Muudetud))

EN 50055:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2003)

CENELEC

EN 61779-3:2000

Elektriseadmed süttivate gaaside avastamiseks ja mõõtmiseks — Osa 3: Toimimisnõuded I grupi seadmetele, mis on ette nähtud kuni 100 %-se metaanikoguse määramiseks ümbritsevas õhus (IEC 61779-3:1998 (Muudetud))

EN 50056:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2003)

CENELEC

EN 61779-4:2000

Elektriseadmed süttivate gaaside avastamiseks ja mõõtmiseks — Osa 4: Nõuded II grupi seadmete, mis on ette nähtud kuni 100 %-se madalama astme plahvatusohu piirmäära kindlakstegemiseks, toimimisnäitajatele (IEC 61779-4:1998 (Muudetud))

EN 50057:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2003)

CENELEC

EN 61779-5:2000

Elektriseadmed süttivate gaaside avastamiseks ja mõõtmiseks — Osa 5: Toimimisnõuded II grupi seadmetele, mis on ette nähtud kuni 100 %-se gaasisisalduse määramiseks (IEC 61779-5:1998 (Muudetud))

EN 50058:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2003)

CENELEC

EN 62013-1:2002

Kiivrivalgustid kasutamiseks maagaasitundlikes kaevandustes — Osa 1: Üldnõuded. Valmistamine ja katsetamine seoses plahvatusriskiga (IEC 62013-1:1999 (Muudetud))

—

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1 | Uus (või muudetud) standard on sama käsitlusalaga kui asendatav standard. Määratud kuupäevast alates ei anna asendatav standard vastavuseeldust direktiivi olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.1

Uus (või muudetud) standard on sama käsitlusalaga kui asendatav standard. Määratud kuupäevast alates ei anna asendatav standard vastavuseeldust direktiivi olulistele nõuetele.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)   ESO: Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 20.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4241— Boeing/Aviall)

(2006/C 168/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 12. juulil 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 alusel toimunud üleandmise järel teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja The Boeing Company (edaspidi “Boeing”, USA) omandab aktsiate ostu teel kontrolli kogu ettevõtte Aviall, Inc. (edaspidi “Aviall”, USA) üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

12. juulil 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 alusel toimunud üleandmise järel teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja The Boeing Company (edaspidi “Boeing”, USA) omandab aktsiate ostu teel kontrolli kogu ettevõtte Aviall, Inc. (edaspidi “Aviall”, USA) üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Boeing: kaitse- ja kosmosetööstus, suurte äriotstarbeliste õhusõidukite ja sõjalennukite ning nende varuosade tootmine ja turustamine, tehnohooldus-, remondi- ja ülevaatusteenuste osutamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Boeing: kaitse- ja kosmosetööstus, suurte äriotstarbeliste õhusõidukite ja sõjalennukite ning nende varuosade tootmine ja turustamine, tehnohooldus-, remondi- ja ülevaatusteenuste osutamine;

| — | Aviall: kosmosesõidukite varuosade turustamine ja tehnohooldus-, remondi- ja ülevaatusteenuste osutamine. |
| --- | --- |

—

Aviall: kosmosesõidukite varuosade turustamine ja tehnohooldus-, remondi- ja ülevaatusteenuste osutamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4241 — Boeing/Aviall):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel (nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4241 — Boeing/Aviall):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 20.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4282 — Mondadori/Emap France)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2006/C 168/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 11. juulil 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Arnoldo Mondadori Editore S.p.A (edaspidi “Mondadori”, Itaalia), kes kuulub gruppi Fininvest, omandab aktsiate ostu teel kontrolli kogu ettevõtja Emap International Magazines SAS (edaspidi “Emap France”, Prantsusmaa) nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

11. juulil 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Arnoldo Mondadori Editore S.p.A (edaspidi “Mondadori”, Itaalia), kes kuulub gruppi Fininvest, omandab aktsiate ostu teel kontrolli kogu ettevõtja Emap International Magazines SAS (edaspidi “Emap France”, Prantsusmaa) nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja Mondadori: on Itaalia multimeediagrupi Fininvest tütarfirma ning tegutseb peamiselt raamatute ja ajakirjade kirjastamise ja levitamise valdkonnas, samuti trükitööstuse ja raadio alal Itaalias; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja Mondadori: on Itaalia multimeediagrupi Fininvest tütarfirma ning tegutseb peamiselt raamatute ja ajakirjade kirjastamise ja levitamise valdkonnas, samuti trükitööstuse ja raadio alal Itaalias;

| — | ettevõtja Emap France: tegutseb peamiselt prantsuskeelsete ajakirjade kirjastamise ja levitamise valdkonnas ning vähesel määral raamatute kirjastamise ja levitamise alal Prantsusmaal. |
| --- | --- |

—

ettevõtja Emap France: tegutseb peamiselt prantsuskeelsete ajakirjade kirjastamise ja levitamise valdkonnas ning vähesel määral raamatute kirjastamise ja levitamise alal Prantsusmaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel (nr (32-2) 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4282 — Mondadori/Emap France):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel (nr (32-2) 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4282 — Mondadori/Emap France):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

| 20.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 168/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 168/15

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS,

nr 40/04/COL

17. märts 2004,

Riigiabi käsitlevate menetlus- ja sisuliste eeskirjade neljakümne kolmandaks muutmiseks muutes peatükki 26A: “raamprogramm piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele” ja ettepanek asjakohasteks meetmeteks

(2006/C 168/07)

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist, järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (2) ja eriti selle artiklit 24, artikli 5 lõike 2 punkti b, protokolli nr 3 I osa artiklit 1 ja protokolli nr 3 II osa artikleid 18 ja 19, (3)

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab EFTA järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab EFTA järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (4) mille EFTA järelevalveamet kiitis heaks 19. jaanuaril 1994, (5)

ARVESTADES, et Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi Euroopa Komisjon) avaldas 1. novembril 2003 teatise ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondliku abi andmiseks mõeldud mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (2002) muutmise kohta, eesmärgiga koostada struktuuriliste probleemidega valdkondade nimekiri, ning ettepanekust asjakohaste meetmete võtmiseks mootorsõiduki-ja sünteeskiutööstuse valdkonnas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1 järgi, (6)

ARVESTADES, et kõnealune raamprogramm on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES viimaste aastate jooksul saadud kogemusi ja kättesaadavat teavet asjaomaste valdkondade hetkeolukorra kohta, mis on viinud ameti otsusele, et praegu kehtivad piirangud mootorsõiduki- ja sünteeskiutööstusele antavale piirkondlikule investeeringutoetusele tuleks säilitada,

ARVESTADES, et EFTA järelevalveamet on otsustanud mitte kaasata laevaehituse valdkonda mitut valdkonda hõlmavasse raamprogrammi,

ARVESTADES, et EFTA järelevalveamet on otsustanud teha mootorsõidukitööstuse valdkonna üleminekureeglite sõnastuses tehnilise paranduse, et sektor muutuks kõlblikuks pärast 31. detsembrit 2003 antud abi jaoks,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki “ÜLDIST” punkti II kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

OLLES konsulteerinud komisjoniga,

MEENUTADES, et EFTA järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud EFTA riikidega 3. veebruaril 2004. aastal toimunud mitmepoolsel kohtumisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Riigiabi suuniste peatükki 26A muudetakse, nagu kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas, ning tehakse ettepanek asjakohaste, I lisas loetletud meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

1.

Riigiabi suuniste peatükki 26A muudetakse, nagu kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas, ning tehakse ettepanek asjakohaste, I lisas loetletud meetmete võtmiseks.

| 2. | EFTA riike teavitatakse käesolevast otsusest kirjaga, lisades otsuse ja selle I lisa koopia. EFTA riikidel palutakse teatada oma nõusolekust asjaomaste meetmetega ühe kuu jooksul käesoleva ettepaneku saabumisest. |
| --- | --- |

2.

EFTA riike teavitatakse käesolevast otsusest kirjaga, lisades otsuse ja selle I lisa koopia. EFTA riikidel palutakse teatada oma nõusolekust asjaomaste meetmetega ühe kuu jooksul käesoleva ettepaneku saabumisest.

| 3. | Komisjoni teavitatakse käesolevast otsusest kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d, saates selle otsuse ja selle I lisa koopia. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni teavitatakse käesolevast otsusest kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d, saates selle otsuse ja selle I lisa koopia.

| 4. | Käesolev otsus koos I lisaga avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. |
| --- | --- |

4.

Käesolev otsus koos I lisaga avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

| 5. | Juhul, kui EFTA riigid asjakohaste meetmetega nõustuvad, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes kokkuvõtlik teadaanne (lisatud 2. lisas). |
| --- | --- |

5.

Juhul, kui EFTA riigid asjakohaste meetmetega nõustuvad, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes kokkuvõtlik teadaanne (lisatud 2. lisas).

| 6. | Otsus on autentne inglise keeles. |
| --- | --- |

6.

Otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 17. märts 2004

EFTA järelevalveameti nimel,

president

Hannes HAFSTEIN

Einar M. BULL

kolleegiumi liige

---

(1)  Edaspidi “EMP leping”.

1

(2)  Edaspidi “järelevalve- ja kohtuleping”.

2

(3)  Järelevalve- ja kohtulepingu protokoll 3, mida EFTA riigid muutsid 10. detsembril 2001. Muudatused jõustusid 28. augustil 2003.

3

(4)  Edaspidi “riigiabi suunised”.

4

(5)  Esialgselt avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994 ja samal kuupäeval selle EMP kaasandes nr 32 viimati muudetud kolleegiumi 17.3.2004 otsusega nr 39/04/COL, mida ei ole veel avaldatud.

5

(6)  ELT C 263, 1.11.2003, lk 3.

6

---

I LISA

MUUDATUSED PEATÜKIS 26A MITUT VALDKONDA HÕLMAVAST RAAMPROGRAMMIST PIIRKONDLIKU ABI ANDMISEKS ULATUSLIKELE INVESTEERIMISPROJEKTIDELE (1)

Praegune peatüki 26A lõike 5 punkt 4 asendatakse:

Valdkonnad, kus valitsevad struktuurilised probleemid, võib kanda raamprogrammile lisatavasse valdkondade nimekirja. Käesolevas paragrahvis sätestatud tingimuste tõttu ei ole neis valdkondades lubatud piirkondlik investeeringutoetus. Sellise valdkondade nimekirja kasutuselevõtmise tehnilise teostatavuse ning poliitilise ja majandusliku võimalikkusega tutvutakse põhjalikult enne 2005. aasta lõppu. Kui amet peaks otsustama sellise valdkondade nimekirja vastu võtta, võetakse see vastu ning avaldatakse enne 31. märtsi 2006 ning seda hakatakse kohaldama 1. jaanuarist 2007. Ettepanekud kõigiks asjakohasteks meetmeteks vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1 ja II osale, mis võivad antud kontekstis vajalikuks osutuda, tehakse enne 1. juulit 2006.

Praegune peatüki 26A lõike 5 punkt 5 asendatakse:

Valdkondade loetelu koostamise tehnilise võimalikkuse kindlakstegemiseks hinnatakse tõsiseid struktuurilisi probleeme nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel CPA klassifikatsiooni (2) asjakohasel tasemel EMP territooriumil või, kui see teave ei ole kättesaadav, mõne muu turu segmentimise alusel, mis on vaatlusaluste toodete puhul üldtunnustatud ja mille kohta statistilised andmed on kergesti kättesaadavad. Arvesse võib võtta ka muid asjassepuutuvaid andmeid ja teavet, sealhulgas valdkondlikke uuringuid. Ühtki valdkonda ei kaasata puhtalt mehhanistliku statistilise meetodi alusel. Kõnealust valdkondade nimekirja võib alati vajadusel täiendada.

Praeguse peatüki 26A lõike 5 punkti 6 esimene lause asendatakse:

Kui amet peaks otsustama sellise valdkondade nimekirja vastu võtta alates 1. jaanuarist 2007, tuleb igast tõsiste struktuuriliste probleemidega valdkondade nimekirja kantud valdkonnale antavast piirkondlikust investeerimistoetusest, mis on seotud investeerimisprojektidega, mis hõlmavad ameti poolt valdkondade nimekirja koostamise ajal kindlaksmääratud summast (3) suuremaid abikõlblikke kulusid, ametile teada anda, ilma et see piiramaks tingimusi, mis on kindlaks määratud riigiabi grupierandis väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, (4) mis on liidetud EMP lepingusse EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002. (5)

Praegune peatüki 26A lõike 8 punkt 1 asendatakse:

Kuni 31. detsembrini 2006 ning ilma, et see piiramaks EMP lepingu XV lisa punktis 1f (6) viidatud akti rakendamist, nagu see on nimetatud lisasse liidetud EMP ühiskomitee otsusega nr 88/2002:

6

| a) | brutona 5 miljonit eurot ületavate abisummade puhul on olemasolevate toetuskavade alusel antava abi maksimaalne osatähtsus mootorsõidukitööstuses piiratud 30 % vastava piirkondliku abi ülemmäärast, nagu määratletakse C lisas; |
| --- | --- |

a)

brutona 5 miljonit eurot ületavate abisummade puhul on olemasolevate toetuskavade alusel antava abi maksimaalne osatähtsus mootorsõidukitööstuses piiratud 30 % vastava piirkondliku abi ülemmäärast, nagu määratletakse C lisas;

| b) | ükski sünteeskiutööstuse investeerimisprojektide raames tehtud kulutus, nagu määratletakse D lisas, ei ole kõlblik investeerimistoetuse jaoks. |
| --- | --- |

b)

ükski sünteeskiutööstuse investeerimisprojektide raames tehtud kulutus, nagu määratletakse D lisas, ei ole kõlblik investeerimistoetuse jaoks.

Käesolev punkt jõustub 1. jaanuarist 2004.

Senised peatüki 26A lõike 8 punktid 2 ja 3 jäetakse välja.

Praeguse peatüki 26A lõike 9 punkti 2 järele lisatakse uued punktid 3 ja 4:

| Peatüki 26A lõike 9 punkt 3: | Et tõsiste struktuuriliste probleemidega valdkondade nimekirja puudumisel oleks olemas selge mootorsõiduki- ja sünteeskiutööstusele antava piirkondlike investeeringute reeglistik, on amet otsustanud teha vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1 ning II osale ettepaneku asjakohasteks meetmeteks:






  — | jätkata kehtivate üleminekureeglite kohaldamist sünteeskiutööstusele kuni 31. detsembrini 2006, nagu määratletakse D lisas, |
| --- | --- | --- |

Peatüki 26A lõike 9 punkt 3:

Et tõsiste struktuuriliste probleemidega valdkondade nimekirja puudumisel oleks olemas selge mootorsõiduki- ja sünteeskiutööstusele antava piirkondlike investeeringute reeglistik, on amet otsustanud teha vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 1 ning II osale ettepaneku asjakohasteks meetmeteks:

—

jätkata kehtivate üleminekureeglite kohaldamist sünteeskiutööstusele kuni 31. detsembrini 2006, nagu määratletakse D lisas,

| — | brutona 5 miljonit eurot ületavate abisummade puhul piirata olemasolevate toetuskavade alusel antava abi maksimaalne osatähtsus mootorsõidukitööstuses, nagu määratletakse C lisas, 30 % vastava piirkondliku abi ülemmäärast. |
| --- | --- |

—

brutona 5 miljonit eurot ületavate abisummade puhul piirata olemasolevate toetuskavade alusel antava abi maksimaalne osatähtsus mootorsõidukitööstuses, nagu määratletakse C lisas, 30 % vastava piirkondliku abi ülemmäärast.

| Peatüki 26A lõike 9 punkt 4: | EFTA riike kutsutakse üles andma pakutud asjakohaste meetmete kohta selgesõnaline nõusolek neile saadetud kirjas täpsustatud tähtajaks. Vastuse puudumisel eeldab amet, et asjaomane EFTA riik ei nõustu pakutud meetmetega. |
| --- | --- |

Peatüki 26A lõike 9 punkt 4:

EFTA riike kutsutakse üles andma pakutud asjakohaste meetmete kohta selgesõnaline nõusolek neile saadetud kirjas täpsustatud tähtajaks. Vastuse puudumisel eeldab amet, et asjaomane EFTA riik ei nõustu pakutud meetmetega.

---

(1)  Käesolev muudatus vastab Euroopa Komisjoni teatisele ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondliku abi andmiseks mõeldud mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (2002) muutmise kohta, eesmärgiga koostada struktuuriliste probleemidega valdkondade nimekiri, ning ettepanekule asjakohaste meetmete võtmiseks mootorsõiduki-ja sünteeskiutööstuse valdkonnas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1 järgi (ELT C 263, 1.11.2003, lk 3).

1

(2)  Nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 3696/93 tegevusaladel põhineva toodete statistilise liigituse (CPA) kohta Euroopa Majandusühenduses (EÜT L 342, 31.12.1993, lk 1), viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 204/2002 (EÜT L 36, 6.2.2002, lk 1). Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93 kaasati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 21. märtsi 1994. aasta otsusega nr 7/94 (EÜT L 160, 28.6.1994), viimati muudetud EMP ühiskomitee 31. oktoobri 2002. aasta otsusega nr 110/2002 (EÜT L 298, 31.10.2002 ning EMP täiendosa nr 54, vrd EMÜ lepingu XXI lisa punktiga 20b.

2

(3)  Selleks summaks saab põhimõtteliselt kehtestada 25 miljonit eurot, kuid see võib valdkonniti erineda.

3

(4)  Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33).

4

(5)  EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vrd EMP lepingu XV lisa punktiga 1f.

5

(6)  Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kohta kehtiv riigiabi grupierand.

6

---