# Eiropas Savienības C 227E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 227E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 21. septembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 227E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 21. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Eiropas Parlaments |
| | Pirmdiena, 2005. gada 26. septembris |
| 2006/C 227E/1 | PROTOKOLS | 1 |
| SĒDES NORISE


  Sesijas atsākšana


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Dokumentu iesniegšana


  Lūgumraksti


  Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)


  Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana


  Bulgārijas un Rumānijas novērotāju uzņemšana


  Darba kārtība


  Parlamenta darba prioritātes (debates)


  Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem


  Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (debates)


  1) Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana, 2) ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība ***I (debates)


  Gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteiktā revīzija ***I (debates)


  Protokols nolīgumam starp EK un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par tunzivju zveju (2005.—2010. g.) * (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| LISTE DE PRÉSENCE | 10 |
| ANNEXE | 12 |
| | Otrdiena, 2005. gada 27. septembris |
| 2006/C 227E/2 | PROTOKOLS | 13 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)


  Dalībvalstu procedūras, ar kurām piešķir vai atņem bēgļa statusu * (debates)


  Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto valstu nolīgums vīnkopības jomā (debates)


  Balsošanas laiks


  Būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru koordinēšana ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  EK un Bulgārijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  EK un Horvātijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Maksas Eiropas Zāļu aģentūrai * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Protokols nolīgumam starp EK un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par tunzivju zveju (2005.—2010. g.) * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Pieprasījums atcelt Marios Matsakis neaizskaramību (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Tādu datu uzkrāšana, kas ir pārraidīti pa publiskajiem komunikāciju tīkliem, lai cīnītos pret noziedzīgiem nodarījumiem, tostarp terorismu (Reglamenta 131. pants) (galīgais balsojums)


  Dalībvalstu procedūras, ar kurām piešķir vai atņem bēgļa statusu * (balsojums)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Teritoriālās kohēzijas nozīme reģionālajā attīstībā — Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem (debates)


  Likumdevēja neizskatīto likumdošanas priekšlikumu izskatīšanas rezultāti (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)


  Reimatiskās slimības (rakstiska deklarācija)


  Kopienas dzelzceļu attīstība ***I — To vilciena brigāžu sertificēšana, kuras vada lokomotīves un vilcienus ***I — Starptautisko vilcienu pasažieru tiesības un pienākumi ***I — Līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem ***I — (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| LISTE DE PRÉSENCE | 24 |
| I. PIELIKUMS | 26 |
| II. PIELIKUMS | 30 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 39 |
| P6_TA(2005)0342Būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par labojumiem Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) | 39 |
| P6_TA(2005)0343EK un Bulgārijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) | 39 |
| P6_TA(2005)0344EK un Horvātijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0159 — C6–0173/2005 — 2005/0059(CNS)) | 40 |
| P6_TA(2005)0345Maksas, kas maksājamas Eiropas zāļu aģentūrai *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 297/95 par maksām, kas maksājamas Eiropas zāļu aģentūrai (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) | 40 |
| P6_TA(2005)0346Protokols starp EEK un Komoru par tunzivju zveju *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (KOM(2005)0187 — C6–0154/2005 — 2005/0092(CNS)) | 42 |
| P6_TA(2005)0347Pieprasījums atcelt Marios Matsakis neaizskaramībuEiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu atcelt Marios Matsakis neaizskaramību (2004/2194(IMM)) | 44 |
| P6_TA(2005)0348Datu uzglabāšana, lai cīnītos pret noziegumiem, tostarp terorismu *Eiropas Parlamenta nomatīvā rezolūcija par Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu pieņemt Pamatlēmumu par tādu datu uzglabāšanu, kas apstrādāti un uzkrāti, sniedzot publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, vai kas atrodami publiskos komunikāciju tīklos, lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziegumus un noziedzīgus nodarījumus, tostarp terorismu (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) | 45 |
| P6_TA(2005)0349Obligātie standarti attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes direktīvai par obligātiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (14203/2004 — C6–0200/2004 — 2000/0238(CNS)) | 46 |
| | Trešdiena, 2005. gada 28. septembris |
| 2006/C 227E/3 | PROTOKOLS | 83 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Apropriāciju pārvietojumi


  Sarunu uzsākšana ar Turciju — Papildu protokols asociācijas nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju pēc paplašināšanās *** (debates)


  Oficiāla sveikšana


  Balsošanas laiks


  Papildu protokols asociācijas nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju pēc paplašināšanās *** (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Sarunu uzsākšana ar Turciju (balsojums)


  Oficiāla sveikšana


  Balsošanas laiks (turpinājums)


  1) Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana, 2) ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība ***I (balsošana)


  Gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteiktā revīzija ***I (balsošana)


  Kopienas dzelzceļu attīstība ***I (balsošana)


  To vilciena brigāžu sertificēšana, kuras vada lokomotīves un vilcienus ***I (balsošana)


  Starptautisko vilcienu pasažieru tiesības un pienākumi ***I (balsošana)


  Līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem ***I (balsošana)


  Solidarnosz 25. gadadiena un tās paziņojums Eiropai (balsošana)


  Teritoriālās kohēzijas nozīme reģionālajā attīstībā (balsošana)


  Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Neaizskaramības aizstāvēšana (virzība)


  Nafta (debates)


  ANO reforma un Tūkstošgades attīstības mērķi (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)


  Baltkrievija (debates)


  ES un Indijas attiecības (debates)


  Atjaunojamās enerģijas īpatsvars ES (debates)


  Romu stāvoklis Kosovā cilvēktiesību jomā (debates)


  Ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana līdz 2010. g. (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 95 |
| I. PIELIKUMS | 97 |
| II. PIELIKUMS | 114 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 163 |
| P6_TA(2005)0350Sarunu sākšana ar TurcijuEiropas Parlamenta rezolūcija par sarunu sākšanu ar Turciju | 163 |
| P6_TA(2005)0351Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (KOM(2004)0486 — C6–0141/2004 — 2004/0155(COD)) | 166 |
| P6_TC1-COD(2004)0155Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) | 167 |
| I PIELIKUMSDARBĪBAS, UZ KURĀM ATTIECAS SAVSTARPĒJĀ ATZĪŠANA | 236 |
| II PIELIKUMSĀRPUSBILANCES POSTEŅU KLASIFIKĀCIJA | 236 |
| III PIELIKUMSNOTEIKUMI, KO PIEMĒRO ATVASINĀTO INSTRUMENTU DARĪJUMA PARTNERA KREDĪTRISKAM, REPO DARĪJUMIEM, ATPIRKUMA LĪGUMIEM, VĒRTSPAPĪRU VAI PREČU AIZDEVUMIEM VAI AIZŅĒMUMIEM, ILGTERMIŅA NORĒĶINA DARBĪBĀM UN DROŠĪBAS DEPOZĪTA AIZDEVUMIEM | 237 |
| IV PIELIKUMSATVASINĀTO INSTRUMENTU KLASIFIKĀCIJA | 255 |
| V PIELIKUMSRISKU ORGANIZĀCIJAS UN APSTRĀDES TEHNISKIE KRITĒRIJI | 256 |
| VI PIELIKUMSSTANDARTIZĒTĀ PIEEJA | 257 |
| VII PIELIKUMSUZ IEKŠĒJIEM REITINGIEM BALSTĪTĀ PIEEJA | 272 |
| VIII PIELIKUMSKREDĪTRISKA MAZINĀŠANA | 300 |
| IX PIELIKUMSPĀRVĒRŠANA VĒRTSPAPĪROS | 331 |
| X PIELIKUMSOPERACIONĀLAIS RISKS | 349 |
| XI PIELIKUMSTEHNISKIE KRITĒRIJI KOMPETENTO IESTĀŽU VEIKTAJAI PĀRSKATĪŠANAI UN NOVĒRTĒŠANAI | 357 |
| XII PIELIKUMSINFORMĀCIJAS SNIEGŠANAS TEHNISKIE KRITĒRIJI | 358 |
| XIII PIELIKUMS | 365 |
| XIV PIELIKUMS | 366 |
| P6_TA(2005)0352Ieguldījumu sabiedrība un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Padomes 1993. gada 15. marta Direktīvu 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)) | 371 |
| P6_TC1–COD(2004)0159Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija) | 371 |
| I PIELIKUMSKAPITĀLA PRASĪBAS APRĒĶINĀŠANA POZĪCIJAS RISKAM | 396 |
| II PIELIKUMSKAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA NORĒĶINU UN OTRAS PUSES KREDĪTRISKAM | 408 |
| III PIELIKUMSKAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA ĀRVALSTU VALŪTAS RISKAM | 411 |
| IV PIELIKUMSPREČU RISKA KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA | 412 |
| V PIELIKUMSIEKŠĒJO MODEĻU IZMANTOŠANA KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANAI | 416 |
| VI PIELIKUMSLIELA RISKA DARĪJUMU KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA | 421 |
| VII PIELIKUMSTIRDZNIECĪBA | 422 |
| VIII PIELIKUMSATCELTĀS DIREKTĪVAS | 426 |
| IX PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULA | 427 |
| P6_TA(2005)0353Gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteiktā revīzija ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEK un 83/349/EEK (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) | 432 |
| P6_TC1–COD(2004)0065Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEK un 83/349/EEK | 432 |
| P6_TA(2005)0354Kopienas dzelzceļu attīstība ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu Nr. 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļu attīstību (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) | 460 |
| P6_TC1-COD(2004)0047Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļu attīstību un ar ko groza Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju | 460 |
| P6_TA(2005)0355Vilciena brigāžu sertificēšana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to vilciena brigāžu sertificēšanu, kuras vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļa tīklā (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) | 464 |
| P6_TC1-COD(2004)0048Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, par to vilciena vadītāju un vilciena brigāžu sertificēšanu, kuras vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļa tīklā | 465 |
| I PIELIKUMSKOPIENAS KOMPETENCES SERTIFIKĀTA PARAUGS UN MAŠĪNISTA FORMULĀRS | 480 |
| II PIELIKUMSVILCIENU VADĪTĀJU PIENĀKUMI | 482 |
| III PIELIKUMSPAMATPRASĪBAS | 482 |
| IV PIELIKUMSPROFESIONĀLĀS KVALIFIKĀCIJAS | 485 |
| V PIELIKUMSVISPĀRĪGO PROFESIONĀLO ZINĀŠANU PĀRBAUDE | 486 |
| VI PIELIKUMSRITOŠĀ SASTĀVA PROFESIONĀLO ZINĀŠANU PĀRBAUDE | 486 |
| VII PIELIKUMSINFRASTRUKTŪRAS PROFESIONĀLO ZINĀŠANU PĀRBAUDE | 488 |
| P6_TA(2005)0356Starptautisko vilcienu pasažieru tiesības un pienākumi ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) | 490 |
| P6_TC1-COD(2004)0049Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005 par dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem | 490 |
| I PIELIKUMSINFORMĀCIJA, KAS DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMU UZŅĒMUMIEM OBLIGĀTI JĀSNIEDZ | 506 |
| II PIELIKUMSINFORMĀCIJA, KURAI OBLIGĀTI JĀBŪT UZ BIĻETES | 507 |
| P6_TA(2005)0357Solidaritātes kustības 25. gadadiena un tās vēstījums EiropaiEiropas Parlamenta rezolūcija par Solidaritātes kustības 25. gadadienu un tās vēstījumu Eiropai | 508 |
| P6_TA(2005)0358Teritoriālās kohēzijas nozīme reģionālajā attīstībāEiropas Parlamenta rezolūcija par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā (2004/2256(INI)) | 509 |
| P6_TA(2005)0359Partnerattiecības nomaļajiem reģioniemEiropas Parlamenta rezolūcija par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem (2004/2253(INI)) | 512 |
| | Ceturtdiena, 2005. gada 29. septembris |
| 2006/C 227E/4 | PROTOKOLS | 520 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Tekstilrūpniecība (debates)


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīva (debates)


  Balsošanas laiks


  Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto valstu nolīgums vīnkopības jomā (balsojums)


  Nafta (balsojums)


  ANO reforma un Tūkstošgades attīstības mērķi (balsojums)


  Baltkrievija (balsojums)


  ES un Indijas attiecības (balsojums)


  Atjaunojamās enerģijas īpatsvars ES (balsojums)


  Ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana līdz 2010. g. (balsojums)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi


  Padomes kopējo nostāju paziņošana


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Pieprasījums aizstāvēt deputāta neaizskaramību


  Darba kārtība


  Bulgārijas un Rumānijas novērotāju iecelšana darbam Parlamenta komitejās


  ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīva (debašu turpināšana)


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)


  Nepāla


  Tunisija


  Vojvodina


  Balsošanas laiks


  Nepāla (balsojums)


  Tunisija (balsojums)


  Vojvodina (balsojums)


  Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)


  Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem


  Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana


  Nākamo sēžu datumi


  Sesijas pārtraukšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 532 |
| PIELIKUMS ISARAKSTS AR NOVĒROTĀJIEM DARBAM PARLAMENTA KOMITEJĀS | 534 |
| II. PIELIKUMS | 537 |
| III. PIELIKUMS | 552 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 578 |
| P6_TA(2005)0360Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgums vīnkopības jomāEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu vīnkopības jomā | 578 |
| P6_TA(2005)0361NaftaEiropas Parlamenta rezolūcija par atkarību no naftas | 580 |
| P6_TA(2005)0362Apvienoto Nāciju reforma un Tūkstošgades attīstības mērķiEiropas Parlamenta rezolūcija par ANO organizētās Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem (2005. gada 14.-16. septembrī) | 582 |
| P6_TA(2005)0363BaltkrievijaEiropas Parlamenta rezolūcija par Baltkrieviju | 585 |
| P6_TA(2005)0364ES un Indijas attiecībasEiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (2004/2169(INI)) | 589 |
| P6_TA(2005)0365Atjaunīgā enerģija ESEiropas Parlamenta rezolūcija par atjaunīgās enerģijas apmēru ES un priekšlikumiem konkrētām darbībām (2004/2153(INI)) | 599 |
| P6_TA(2005)0366Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmaEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu — ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu (2004/2162(INI)) | 609 |
| P6_TA(2005)0367NepālaEiropas Parlamenta rezolūcija par Nepālu | 616 |
| P6_TA(2005)0368TunisijaEiropas Parlamenta rezolūcija par Tunisiju | 618 |
| P6_TA(2005)0369VojvodinaEiropas Parlamenta rezolūcija par etniskās daudzveidības aizsardzību Vojvodinā | 620 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2005. gada 26. septembris

2006/C 227E/1

PROTOKOLS

1

SĒDES NORISE

Sesijas atsākšana

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Dokumentu iesniegšana

Lūgumraksti

Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Komiteju un delegāciju sastāvs

Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Bulgārijas un Rumānijas novērotāju uzņemšana

Darba kārtība

Parlamenta darba prioritātes (debates)

Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (debates)

1) Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana, 2) ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība ***I (debates)

Gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteiktā revīzija ***I (debates)

Protokols nolīgumam starp EK un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par tunzivju zveju (2005.—2010. g.) * (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

LISTE DE PRÉSENCE

10

ANNEXE

12

Otrdiena, 2005. gada 27. septembris

2006/C 227E/2

PROTOKOLS

13

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Dalībvalstu procedūras, ar kurām piešķir vai atņem bēgļa statusu * (debates)

Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto valstu nolīgums vīnkopības jomā (debates)

Balsošanas laiks

Būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru koordinēšana ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

EK un Bulgārijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

EK un Horvātijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Maksas Eiropas Zāļu aģentūrai * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Protokols nolīgumam starp EK un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par tunzivju zveju (2005.—2010. g.) * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Pieprasījums atcelt Marios Matsakis neaizskaramību (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Tādu datu uzkrāšana, kas ir pārraidīti pa publiskajiem komunikāciju tīkliem, lai cīnītos pret noziedzīgiem nodarījumiem, tostarp terorismu (Reglamenta 131. pants) (galīgais balsojums)

Dalībvalstu procedūras, ar kurām piešķir vai atņem bēgļa statusu * (balsojums)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Teritoriālās kohēzijas nozīme reģionālajā attīstībā — Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem (debates)

Likumdevēja neizskatīto likumdošanas priekšlikumu izskatīšanas rezultāti (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

Reimatiskās slimības (rakstiska deklarācija)

Kopienas dzelzceļu attīstība ***I — To vilciena brigāžu sertificēšana, kuras vada lokomotīves un vilcienus ***I — Starptautisko vilcienu pasažieru tiesības un pienākumi ***I — Līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem ***I — (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

LISTE DE PRÉSENCE

24

I. PIELIKUMS

26

II. PIELIKUMS

30

PIEŅEMTIE TEKSTI

39

P6_TA(2005)0342Būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par labojumiem Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD))

39

P6_TA(2005)0343EK un Bulgārijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS))

39

P6_TA(2005)0344EK un Horvātijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0159 — C6–0173/2005 — 2005/0059(CNS))

40

P6_TA(2005)0345Maksas, kas maksājamas Eiropas zāļu aģentūrai *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 297/95 par maksām, kas maksājamas Eiropas zāļu aģentūrai (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS))

40

P6_TA(2005)0346Protokols starp EEK un Komoru par tunzivju zveju *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (KOM(2005)0187 — C6–0154/2005 — 2005/0092(CNS))

42

P6_TA(2005)0347Pieprasījums atcelt Marios Matsakis neaizskaramībuEiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu atcelt Marios Matsakis neaizskaramību (2004/2194(IMM))

44

P6_TA(2005)0348Datu uzglabāšana, lai cīnītos pret noziegumiem, tostarp terorismu *Eiropas Parlamenta nomatīvā rezolūcija par Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu pieņemt Pamatlēmumu par tādu datu uzglabāšanu, kas apstrādāti un uzkrāti, sniedzot publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, vai kas atrodami publiskos komunikāciju tīklos, lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziegumus un noziedzīgus nodarījumus, tostarp terorismu (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS))

45

P6_TA(2005)0349Obligātie standarti attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes direktīvai par obligātiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (14203/2004 — C6–0200/2004 — 2000/0238(CNS))

46

Trešdiena, 2005. gada 28. septembris

2006/C 227E/3

PROTOKOLS

83

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Apropriāciju pārvietojumi

Sarunu uzsākšana ar Turciju — Papildu protokols asociācijas nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju pēc paplašināšanās *** (debates)

Oficiāla sveikšana

Balsošanas laiks

Papildu protokols asociācijas nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju pēc paplašināšanās *** (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Sarunu uzsākšana ar Turciju (balsojums)

Oficiāla sveikšana

Balsošanas laiks (turpinājums)

1) Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana, 2) ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība ***I (balsošana)

Gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteiktā revīzija ***I (balsošana)

Kopienas dzelzceļu attīstība ***I (balsošana)

To vilciena brigāžu sertificēšana, kuras vada lokomotīves un vilcienus ***I (balsošana)

Starptautisko vilcienu pasažieru tiesības un pienākumi ***I (balsošana)

Līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem ***I (balsošana)

Solidarnosz 25. gadadiena un tās paziņojums Eiropai (balsošana)

Teritoriālās kohēzijas nozīme reģionālajā attīstībā (balsošana)

Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Neaizskaramības aizstāvēšana (virzība)

Nafta (debates)

ANO reforma un Tūkstošgades attīstības mērķi (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

Baltkrievija (debates)

ES un Indijas attiecības (debates)

Atjaunojamās enerģijas īpatsvars ES (debates)

Romu stāvoklis Kosovā cilvēktiesību jomā (debates)

Ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana līdz 2010. g. (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

95

I. PIELIKUMS

97

II. PIELIKUMS

114

PIEŅEMTIE TEKSTI

163

P6_TA(2005)0350Sarunu sākšana ar TurcijuEiropas Parlamenta rezolūcija par sarunu sākšanu ar Turciju

163

P6_TA(2005)0351Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (KOM(2004)0486 — C6–0141/2004 — 2004/0155(COD))

166

P6_TC1-COD(2004)0155Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija)

167

I PIELIKUMSDARBĪBAS, UZ KURĀM ATTIECAS SAVSTARPĒJĀ ATZĪŠANA

236

II PIELIKUMSĀRPUSBILANCES POSTEŅU KLASIFIKĀCIJA

236

III PIELIKUMSNOTEIKUMI, KO PIEMĒRO ATVASINĀTO INSTRUMENTU DARĪJUMA PARTNERA KREDĪTRISKAM, REPO DARĪJUMIEM, ATPIRKUMA LĪGUMIEM, VĒRTSPAPĪRU VAI PREČU AIZDEVUMIEM VAI AIZŅĒMUMIEM, ILGTERMIŅA NORĒĶINA DARBĪBĀM UN DROŠĪBAS DEPOZĪTA AIZDEVUMIEM

237

IV PIELIKUMSATVASINĀTO INSTRUMENTU KLASIFIKĀCIJA

255

V PIELIKUMSRISKU ORGANIZĀCIJAS UN APSTRĀDES TEHNISKIE KRITĒRIJI

256

VI PIELIKUMSSTANDARTIZĒTĀ PIEEJA

257

VII PIELIKUMSUZ IEKŠĒJIEM REITINGIEM BALSTĪTĀ PIEEJA

272

VIII PIELIKUMSKREDĪTRISKA MAZINĀŠANA

300

IX PIELIKUMSPĀRVĒRŠANA VĒRTSPAPĪROS

331

X PIELIKUMSOPERACIONĀLAIS RISKS

349

XI PIELIKUMSTEHNISKIE KRITĒRIJI KOMPETENTO IESTĀŽU VEIKTAJAI PĀRSKATĪŠANAI UN NOVĒRTĒŠANAI

357

XII PIELIKUMSINFORMĀCIJAS SNIEGŠANAS TEHNISKIE KRITĒRIJI

358

XIII PIELIKUMS

365

XIV PIELIKUMS

366

P6_TA(2005)0352Ieguldījumu sabiedrība un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Padomes 1993. gada 15. marta Direktīvu 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD))

371

P6_TC1–COD(2004)0159Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija)

371

I PIELIKUMSKAPITĀLA PRASĪBAS APRĒĶINĀŠANA POZĪCIJAS RISKAM

396

II PIELIKUMSKAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA NORĒĶINU UN OTRAS PUSES KREDĪTRISKAM

408

III PIELIKUMSKAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA ĀRVALSTU VALŪTAS RISKAM

411

IV PIELIKUMSPREČU RISKA KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA

412

V PIELIKUMSIEKŠĒJO MODEĻU IZMANTOŠANA KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANAI

416

VI PIELIKUMSLIELA RISKA DARĪJUMU KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA

421

VII PIELIKUMSTIRDZNIECĪBA

422

VIII PIELIKUMSATCELTĀS DIREKTĪVAS

426

IX PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULA

427

P6_TA(2005)0353Gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteiktā revīzija ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEK un 83/349/EEK (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD))

432

P6_TC1–COD(2004)0065Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEK un 83/349/EEK

2005/.../EK

432

P6_TA(2005)0354Kopienas dzelzceļu attīstība ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu Nr. 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļu attīstību (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD))

460

P6_TC1-COD(2004)0047Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļu attīstību un ar ko groza Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju

2005/.../EK

un ar ko groza Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju

460

P6_TA(2005)0355Vilciena brigāžu sertificēšana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to vilciena brigāžu sertificēšanu, kuras vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļa tīklā (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD))

464

P6_TC1-COD(2004)0048Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, par to vilciena vadītāju un vilciena brigāžu sertificēšanu, kuras vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļa tīklā

vilciena vadītāju

465

I PIELIKUMSKOPIENAS KOMPETENCES SERTIFIKĀTA PARAUGS UN MAŠĪNISTA FORMULĀRS

480

II PIELIKUMSVILCIENU VADĪTĀJU PIENĀKUMI

482

III PIELIKUMSPAMATPRASĪBAS

482

IV PIELIKUMSPROFESIONĀLĀS KVALIFIKĀCIJAS

485

V PIELIKUMSVISPĀRĪGO PROFESIONĀLO ZINĀŠANU PĀRBAUDE

486

VI PIELIKUMSRITOŠĀ SASTĀVA PROFESIONĀLO ZINĀŠANU PĀRBAUDE

486

VII PIELIKUMSINFRASTRUKTŪRAS PROFESIONĀLO ZINĀŠANU PĀRBAUDE

488

P6_TA(2005)0356Starptautisko vilcienu pasažieru tiesības un pienākumi ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD))

490

P6_TC1-COD(2004)0049Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005 par dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem

(EK) Nr. .../2005 par dzelzceļa

490

I PIELIKUMSINFORMĀCIJA, KAS DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMU UZŅĒMUMIEM OBLIGĀTI JĀSNIEDZ

506

II PIELIKUMSINFORMĀCIJA, KURAI OBLIGĀTI JĀBŪT UZ BIĻETES

507

P6_TA(2005)0357Solidaritātes kustības 25. gadadiena un tās vēstījums EiropaiEiropas Parlamenta rezolūcija par Solidaritātes kustības 25. gadadienu un tās vēstījumu Eiropai

508

P6_TA(2005)0358Teritoriālās kohēzijas nozīme reģionālajā attīstībāEiropas Parlamenta rezolūcija par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā (2004/2256(INI))

509

P6_TA(2005)0359Partnerattiecības nomaļajiem reģioniemEiropas Parlamenta rezolūcija par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem (2004/2253(INI))

512

Ceturtdiena, 2005. gada 29. septembris

2006/C 227E/4

PROTOKOLS

520

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Tekstilrūpniecība (debates)

Komiteju un delegāciju sastāvs

ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīva (debates)

Balsošanas laiks

Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto valstu nolīgums vīnkopības jomā (balsojums)

Nafta (balsojums)

ANO reforma un Tūkstošgades attīstības mērķi (balsojums)

Baltkrievija (balsojums)

ES un Indijas attiecības (balsojums)

Atjaunojamās enerģijas īpatsvars ES (balsojums)

Ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana līdz 2010. g. (balsojums)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi

Padomes kopējo nostāju paziņošana

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Pieprasījums aizstāvēt deputāta neaizskaramību

Darba kārtība

Bulgārijas un Rumānijas novērotāju iecelšana darbam Parlamenta komitejās

ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīva (debašu turpināšana)

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

Nepāla

Tunisija

Vojvodina

Balsošanas laiks

Nepāla (balsojums)

Tunisija (balsojums)

Vojvodina (balsojums)

Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Nākamo sēžu datumi

Sesijas pārtraukšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

532

PIELIKUMS ISARAKSTS AR NOVĒROTĀJIEM DARBAM PARLAMENTA KOMITEJĀS

534

II. PIELIKUMS

537

III. PIELIKUMS

552

PIEŅEMTIE TEKSTI

578

P6_TA(2005)0360Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgums vīnkopības jomāEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu vīnkopības jomā

578

P6_TA(2005)0361NaftaEiropas Parlamenta rezolūcija par atkarību no naftas

580

P6_TA(2005)0362Apvienoto Nāciju reforma un Tūkstošgades attīstības mērķiEiropas Parlamenta rezolūcija par ANO organizētās Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem (2005. gada 14.-16. septembrī)

582

P6_TA(2005)0363BaltkrievijaEiropas Parlamenta rezolūcija par Baltkrieviju

585

P6_TA(2005)0364ES un Indijas attiecībasEiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (2004/2169(INI))

589

P6_TA(2005)0365Atjaunīgā enerģija ESEiropas Parlamenta rezolūcija par atjaunīgās enerģijas apmēru ES un priekšlikumiem konkrētām darbībām (2004/2153(INI))

599

P6_TA(2005)0366Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmaEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu — ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu (2004/2162(INI))

609

P6_TA(2005)0367NepālaEiropas Parlamenta rezolūcija par Nepālu

616

P6_TA(2005)0368TunisijaEiropas Parlamenta rezolūcija par Tunisiju

618

P6_TA(2005)0369VojvodinaEiropas Parlamenta rezolūcija par etniskās daudzveidības aizsardzību Vojvodinā

620

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 227E/5 | | s16 |

2006/C 227E/5

s16

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2005. gada 26. septembris

| 21.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 227/1

---

PROTOKOLS

(2006/C 227 E/01)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sesijas atsākšana

Sēde tika atklāta plkst. 17.05.

2.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

3.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Parlamenta komitejas








  1.1. | Ziņojumi







  — | * Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes direktīvai par obligātiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents: Kreissl-Dörfler Wolfgang (A6-0222/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

1.

Parlamenta komitejas

Parlamenta komitejas

1.1.

1.1.

Ziņojumi

Ziņojumi

—

- Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes direktīvai par obligātiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Kreissl-Dörfler Wolfgang (A6-0222/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEK un 83/349/EEK (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Juridiskā komiteja
  Referents: Doorn Bert (A6-0224/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEK un 83/349/EEK (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Juridiskā komiteja

Referents: Doorn Bert (A6-0224/2005).

| — | Ziņojums par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu: ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu (2004/2162(INI)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Vatanen Ari (A6-0225/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu: ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu (2004/2162(INI)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Vatanen Ari (A6-0225/2005).

| — | Ziņojums par atjaunojamās enerģijas apmēru ES un priekšlikumiem konkrētām darbībām (2004/2153(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja
  Referents: Turmes Claude (A6-0227/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par atjaunojamās enerģijas apmēru ES un priekšlikumiem konkrētām darbībām (2004/2153(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referents: Turmes Claude (A6-0227/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Azerbaidžānas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0060 — C6-0130/2005 — 2005/0011(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Costa Paolo (A6-0230/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Azerbaidžānas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0060 — C6-0130/2005 — 2005/0011(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Costa Paolo (A6-0230/2005).

| — | Ziņojums par jauniem uzdevumiem cirkam kā Eiropas kultūras daļai (2004/2266(INI)) — Kultūras un izglītības komiteja
  Referente: Pack Doris (A6-0237/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par jauniem uzdevumiem cirkam kā Eiropas kultūras daļai (2004/2266(INI)) — Kultūras un izglītības komiteja

Referente: Pack Doris (A6-0237/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Maksājuma procedūras kārtību (COM(2004)0173 — C6-0006/2004 — 2004/0055(COD)) — Juridiskā komiteja
  Referente: McCarthy Arlene (A6-0240/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Maksājuma procedūras kārtību (COM(2004)0173 — C6-0006/2004 — 2004/0055(COD)) — Juridiskā komiteja

Referente: McCarthy Arlene (A6-0240/2005).

| — | *** Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par papildprotokola parakstīšanu nolīgumam, ar ko izveido Eiropas Ekonomikas Kopienas un Turcijas asociāciju pēc Eiropas Savienības paplašināšanās (09617/2005 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Ārlietu komiteja
  Referents: Brok Elmar (A6-0241/2005). |
| --- | --- |

—

*** Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par papildprotokola parakstīšanu nolīgumam, ar ko izveido Eiropas Ekonomikas Kopienas un Turcijas asociāciju pēc Eiropas Savienības paplašināšanās (09617/2005 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Ārlietu komiteja

Referents: Brok Elmar (A6-0241/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patentu obligāto licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas (COM(2004)0737 — C6-0168/2004 — 2004/0258(COD)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja
  Referents: Van Hecke Johan (A6-0242/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patentu obligāto licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas (COM(2004)0737 — C6-0168/2004 — 2004/0258(COD)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja

Referents: Van Hecke Johan (A6-0242/2005).

| — | Ziņojums par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem (2004/2253(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja
  Referents: Marques Sérgio (A6-0246/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem (2004/2253(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Marques Sérgio (A6-0246/2005).

| — | Ziņojums par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā (2004/2256(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja
  Referents: Guellec Ambroise (A6-0251/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā (2004/2256(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Guellec Ambroise (A6-0251/2005).

| — | Ziņojums par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (2004/2169(INI)) — Ārlietu komiteja
  Referents: Menéndez del Valle Emilio (A6-0256/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (2004/2169(INI)) — Ārlietu komiteja

Referents: Menéndez del Valle Emilio (A6-0256/2005).

| — | ***I Ziņojums






  1) | par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu un |
| --- | --- | --- |

—

***I Ziņojums

1)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu un

| 2) | par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Padomes 1993. gada 15. marta Direktīvu 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (COM(2004)0486 [01] — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja |
| --- | --- |

2)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Padomes 1993. gada 15. marta Direktīvu 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (COM(2004)0486 [01] — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Radwan Alexander (A6-0257/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Costa Paolo (A6-0258/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Costa Paolo (A6-0258/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Costa Paolo (A6-0259/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Costa Paolo (A6-0259/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja
  Referente: Fraga Estévez Carmen (A6-0260/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja

Referente: Fraga Estévez Carmen (A6-0260/2005).

| — | Ziņojums par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām (2005/2015(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja
  Referente: Lucas Caroline (A6-0262/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām (2005/2015(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja

Referente: Lucas Caroline (A6-0262/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 297/95 par maksām, kas maksājamas Eiropas zāļu aģentūrai (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
  Referents: Florenz Karl-Heinz (A6-0264/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 297/95 par maksām, kas maksājamas Eiropas zāļu aģentūrai (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referents: Florenz Karl-Heinz (A6-0264/2005).

| — | Ziņojums par pieprasījumu atcelt Marios Matsakis neaizskaramību (2004/2194(IMM)) — Juridiskā komiteja
  Referents: Lehne Klaus-Heiner (A6-0268/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par pieprasījumu atcelt Marios Matsakis neaizskaramību (2004/2194(IMM)) — Juridiskā komiteja

Referents: Lehne Klaus-Heiner (A6-0268/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja
  Referents: Zappalà Stefano (A6-0270/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

Referents: Zappalà Stefano (A6-0270/2005).

| 2. | Deputāti








  2.1. | Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0331/2005)







  — | Maat Albert Jan, Stihler Catherine, Pafilis Athanasios, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Czarnecki Ryszard, Masip Hidalgo Antonio, Paleckis Justas Vincas, Toubon Jacques, Kacin Jelko, McGuinness Mairead, Bowles Sharon Margaret, Starkevičiūtė Margarita, Wuermeling Joachim, Lundgren Nils, Posselt Bernd, Schierhuber Agnes, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Van Hecke Johan, Higgins Jim, Batzeli Katerina, Salinas García María Isabel, Goudin Hélène, Papastamkos Georgios, Seeberg Gitte, Manolakou Diamanto, Andersson Jan, Evans Robert, Berger Maria, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Kasoulides Ioannis, Medina Ortega Manuel, Lavarra Vincenzo, Matsis Yiannakis, Sjöstedt Jonas, Hennicot-Schoepges Erna, Hegyi Gyula, Karim Sajjad, Seppänen Esko, Belet Ivo, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Segelström Inger, Moraes Claude, Arnaoutakis Stavros, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Szent-Iványi István, Jordan Cizelj Romana, Toussas Georgios, Gklavakis Ioannis, Demetriou Panayiotis, Lulling Astrid, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Newton Dunn Bill, Morgantini Luisa, Trakatellis Antonios, Landsbergis Vytautas— Farage Nigel, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Bushill-Matthews Philip, Medina Ortega Manuel, Beglitis Panagiotis, Seppänen Esko, Trakatellis Antonios, Kamall Syed, Papastamkos Georgios, Sjöstedt Jonas, Guerreiro Pedro, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Czarnecki Ryszard, Heaton-Harris Christopher, Moraes Claude, Goudin Hélène, Hutchinson Alain, Stihler Catherine, Van Hecke Johan, Manolakou Diamanto, Tannock Charles, Pafilis Athanasios, Van Orden Geoffrey, Beazley Christopher, Newton Dunn Bill, Parish Neil, Toussas Georgios, Ashworth Richard James, Kirkhope Timothy, Rosati Dariusz. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.

Deputāti

Deputāti

2.1.

2.1.

Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0331/2005)

Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0331/2005)

—

Maat Albert Jan, Stihler Catherine, Pafilis Athanasios, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Czarnecki Ryszard, Masip Hidalgo Antonio, Paleckis Justas Vincas, Toubon Jacques, Kacin Jelko, McGuinness Mairead, Bowles Sharon Margaret, Starkevičiūtė Margarita, Wuermeling Joachim, Lundgren Nils, Posselt Bernd, Schierhuber Agnes, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Van Hecke Johan, Higgins Jim, Batzeli Katerina, Salinas García María Isabel, Goudin Hélène, Papastamkos Georgios, Seeberg Gitte, Manolakou Diamanto, Andersson Jan, Evans Robert, Berger Maria, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Kasoulides Ioannis, Medina Ortega Manuel, Lavarra Vincenzo, Matsis Yiannakis, Sjöstedt Jonas, Hennicot-Schoepges Erna, Hegyi Gyula, Karim Sajjad, Seppänen Esko, Belet Ivo, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Segelström Inger, Moraes Claude, Arnaoutakis Stavros, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Szent-Iványi István, Jordan Cizelj Romana, Toussas Georgios, Gklavakis Ioannis, Demetriou Panayiotis, Lulling Astrid, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Newton Dunn Bill, Morgantini Luisa, Trakatellis Antonios, Landsbergis Vytautas— Farage Nigel, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Bushill-Matthews Philip, Medina Ortega Manuel, Beglitis Panagiotis, Seppänen Esko, Trakatellis Antonios, Kamall Syed, Papastamkos Georgios, Sjöstedt Jonas, Guerreiro Pedro, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Czarnecki Ryszard, Heaton-Harris Christopher, Moraes Claude, Goudin Hélène, Hutchinson Alain, Stihler Catherine, Van Hecke Johan, Manolakou Diamanto, Tannock Charles, Pafilis Athanasios, Van Orden Geoffrey, Beazley Christopher, Newton Dunn Bill, Parish Neil, Toussas Georgios, Ashworth Richard James, Kirkhope Timothy, Rosati Dariusz.

| 2.2. | Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)







  — | Elspeth Attwooll, Ian Hudghton, David Martin, Alyn Smith un Struan Stevenson par citu nacionalitāšu asistentu — “lettori” — tiesībām Itālijas universitātēs (46/2005), |
| --- | --- | --- |

2.2.

2.2.

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)

—

Elspeth Attwooll, Ian Hudghton, David Martin, Alyn Smith un Struan Stevenson par citu nacionalitāšu asistentu — “lettori” — tiesībām Itālijas universitātēs (46/2005),

lettori

| — | James Hugh Allister par starptautiskiem teroristiem (“trīs no Kolumbijas”) (47/2005), |
| --- | --- |

—

James Hugh Allister par starptautiskiem teroristiem (“trīs no Kolumbijas”) (47/2005),

| — | Richard Corbett par elpošanas orgānu slimībām (48/2005), |
| --- | --- |

—

Richard Corbett par elpošanas orgānu slimībām (48/2005),

| — | Richard Corbett par European City Guides (49/2005), |
| --- | --- |

—

Richard Corbett par European City Guides (49/2005),

European City Guides

| — | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta un Vasco Graça Moura par palīdzības tālruņu līnijām bērniem Eiropā (50/2005) |
| --- | --- |

—

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta un Vasco Graça Moura par palīdzības tālruņu līnijām bērniem Eiropā (50/2005)

| — | Silvana Koch-Mehrin par NVO un sociālo partneru finanšu pārredzamību (51/2005), |
| --- | --- |

—

Silvana Koch-Mehrin par NVO un sociālo partneru finanšu pārredzamību (51/2005),

| — | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn un Robert Evans par pastiprinātas starptautiskās uzmanības pievēršanu lāču žults ieguvei Ķīnā (52/2005). |
| --- | --- |

—

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn un Robert Evans par pastiprinātas starptautiskās uzmanības pievēršanu lāču žults ieguvei Ķīnā (52/2005).

4.   Lūgumraksti

Saskaņā ar Reglamenta 191. panta 5. punktu atbildīgajai komitejai ir iesniegti šādi lūgumraksti, kas ir iekļauti vispārējā reģistrā minētajos datumos:

23.9.2005.

| | M. György Bognár (Nr. 734/2005) |
| --- | --- |

M. György Bognár (Nr. 734/2005)

| | M. Konstantinos Proikakis (Nr. 735/2005) |
| --- | --- |

M. Konstantinos Proikakis (Nr. 735/2005)

| | Dimitra Pashalidou (Nr. 736/2005) |
| --- | --- |

Dimitra Pashalidou (Nr. 736/2005)

| | M. Petros Papalaios (Nr. 737/2005) |
| --- | --- |

M. Petros Papalaios (Nr. 737/2005)

| | Olympia Tabourlou (Nr. 738/2005) |
| --- | --- |

Olympia Tabourlou (Nr. 738/2005)

| | M. Ioannis Skountis (Nr. 739/2005) |
| --- | --- |

M. Ioannis Skountis (Nr. 739/2005)

| | Dafni Theodoraki (Nr. 740/2005) |
| --- | --- |

Dafni Theodoraki (Nr. 740/2005)

| | M. Michael Niotis (Nr. 741/2005) |
| --- | --- |

M. Michael Niotis (Nr. 741/2005)

| | M. Miguel Blázquez López (Nr. 742/2005) |
| --- | --- |

M. Miguel Blázquez López (Nr. 742/2005)

| | M. Jesús Lopez Vazquez(Nr. 743/2005) |
| --- | --- |

M. Jesús Lopez Vazquez(Nr. 743/2005)

| | M. Enrique González Blanco (Nr. 744/2005) |
| --- | --- |

M. Enrique González Blanco (Nr. 744/2005)

| | M. José López Rocamora (Nr. 745/2005) |
| --- | --- |

M. José López Rocamora (Nr. 745/2005)

| | U. Dimitri (Association l'Ulm de tout le Monde) (Nr. 746/2005) |
| --- | --- |

U. Dimitri (Association l'Ulm de tout le Monde) (Nr. 746/2005)

| | M. Jean-Paul François Galibert (Nr. 747/2005) |
| --- | --- |

M. Jean-Paul François Galibert (Nr. 747/2005)

| | M. Philippe Moulin (Nr. 748/2005) |
| --- | --- |

M. Philippe Moulin (Nr. 748/2005)

| | M. Jean Pierre Baron (Nr. 749/2005) |
| --- | --- |

M. Jean Pierre Baron (Nr. 749/2005)

| | Gisela Holy (Nr. 750/2005) |
| --- | --- |

Gisela Holy (Nr. 750/2005)

| | M. Fausto da Silva (Nr. 751/2005) |
| --- | --- |

M. Fausto da Silva (Nr. 751/2005)

| | Maria Silva (Nr. 752/2005) |
| --- | --- |

Maria Silva (Nr. 752/2005)

| | M. João Henrique Robalo Correia (Nr. 753/2005) |
| --- | --- |

M. João Henrique Robalo Correia (Nr. 753/2005)

| | M. João da Cunha Barbosa (Associação Agentes Funerários de Portugal (Nr. 754/2005) |
| --- | --- |

M. João da Cunha Barbosa (Associação Agentes Funerários de Portugal (Nr. 754/2005)

| | M. Rolf Bossi (Rechtsanwälte Bossi Ufer Ziegert) (Nr. 755/2005) |
| --- | --- |

M. Rolf Bossi (Rechtsanwälte Bossi Ufer Ziegert) (Nr. 755/2005)

| | M. Oliver Brandenburg (Nr. 756/2005) |
| --- | --- |

M. Oliver Brandenburg (Nr. 756/2005)

| | M. Hartmut Haase (Siedlergemeinschaft Herreninsel) (Nr. 757/2005) |
| --- | --- |

M. Hartmut Haase (Siedlergemeinschaft Herreninsel) (Nr. 757/2005)

| | M. Thomas Lorentz (Nr. 758/2005) |
| --- | --- |

M. Thomas Lorentz (Nr. 758/2005)

| | M. Franz Swoboda (Nr. 759/2005) |
| --- | --- |

M. Franz Swoboda (Nr. 759/2005)

| | M. Aleksandras Mininas (Kazlu Rudos Spaustuve) (Nr. 760/2005) |
| --- | --- |

M. Aleksandras Mininas (Kazlu Rudos Spaustuve) (Nr. 760/2005)

| | M. Wolfgang Drebitz (Elektrizitätsgenossenschaft Steimelhagen e.G.) (Nr. 761/2005) |
| --- | --- |

M. Wolfgang Drebitz (Elektrizitätsgenossenschaft Steimelhagen e.G.) (Nr. 761/2005)

| | Thaddea Brugger (Alpenverein, Verein zum Schutz der Erholungslandschaft Osttirols) (Nr. 762/2005) |
| --- | --- |

Thaddea Brugger (Alpenverein, Verein zum Schutz der Erholungslandschaft Osttirols) (Nr. 762/2005)

| | M. Gerhard Eller (Nr. 763/2005) |
| --- | --- |

M. Gerhard Eller (Nr. 763/2005)

| | M. Percy Malitte (Nr. 764/2005) |
| --- | --- |

M. Percy Malitte (Nr. 764/2005)

| | Katrin Weinstock-Aroldi (Nr. 765/2005) |
| --- | --- |

Katrin Weinstock-Aroldi (Nr. 765/2005)

| | Larisa Gubanova (Nr. 766/2005) |
| --- | --- |

Larisa Gubanova (Nr. 766/2005)

| | M. Mirko Brand (Nr. 767/2005) |
| --- | --- |

M. Mirko Brand (Nr. 767/2005)

| | Maryna Renz (Nr. 768/2005) |
| --- | --- |

Maryna Renz (Nr. 768/2005)

| | M. Hans Jürgen Stoj (Nr. 769/2005) |
| --- | --- |

M. Hans Jürgen Stoj (Nr. 769/2005)

| | M. Viktor Merten (Nr. 770/2005) |
| --- | --- |

M. Viktor Merten (Nr. 770/2005)

| | M. Dietmar Domke (Nr. 771/2005) |
| --- | --- |

M. Dietmar Domke (Nr. 771/2005)

| | M. Michael Berning (Nr. 772/2005) |
| --- | --- |

M. Michael Berning (Nr. 772/2005)

| | M. Jürgen Sachansky (Nr. 773/2005) |
| --- | --- |

M. Jürgen Sachansky (Nr. 773/2005)

| | M. Andre Tomasino (Nr. 774/2005) |
| --- | --- |

M. Andre Tomasino (Nr. 774/2005)

| | M. Manfred Bischof (Nr. 775/2005) |
| --- | --- |

M. Manfred Bischof (Nr. 775/2005)

| | M. Josef Sagerschnig (Körpersportverein Wörtersee) (Nr. 776/2005) |
| --- | --- |

M. Josef Sagerschnig (Körpersportverein Wörtersee) (Nr. 776/2005)

| | M. Erhardt Fiebiger (Aktionsbündnis mittelständischer Unternehmen) (Nr. 777/2005) |
| --- | --- |

M. Erhardt Fiebiger (Aktionsbündnis mittelständischer Unternehmen) (Nr. 777/2005)

| | M. Michel Guillet (Nr. 778/2005) |
| --- | --- |

M. Michel Guillet (Nr. 778/2005)

| | M. Adam Bohdan (Pracownia na rzecz Wszystkich Istot) (un vēl 38 paraksti) (Nr. 779/2005) |
| --- | --- |

M. Adam Bohdan (Pracownia na rzecz Wszystkich Istot) (un vēl 38 paraksti) (Nr. 779/2005)

| | M. Friedrich Kohle (Nr. 780/2005) |
| --- | --- |

M. Friedrich Kohle (Nr. 780/2005)

| | M. Michael Sommer (Nr. 781/2005) |
| --- | --- |

M. Michael Sommer (Nr. 781/2005)

| | M. Oisin Jones-Dillon (Nr. 782/2005) |
| --- | --- |

M. Oisin Jones-Dillon (Nr. 782/2005)

| | M. William G Loveland (Nr. 783/2005) |
| --- | --- |

M. William G Loveland (Nr. 783/2005)

| | Joy P. Henderson (Nr. 784/2005) |
| --- | --- |

Joy P. Henderson (Nr. 784/2005)

| | J. S. McGregor (Nr. 785/2005) |
| --- | --- |

J. S. McGregor (Nr. 785/2005)

| | M. Jože Fergula (Nr. 786/2005) |
| --- | --- |

M. Jože Fergula (Nr. 786/2005)

| | M. Jerzy Płókarz (Komitet Wyborczy Wyborców “Społeczni Ratownicy”) (Nr. 787/2005). |
| --- | --- |

M. Jerzy Płókarz (Komitet Wyborczy Wyborców “Społeczni Ratownicy”) (Nr. 787/2005).

5.   Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

(Reglamenta 116. pants)

Saskaņā ar Reglamenta 116. panta 5. punktu rakstiskas deklarācijas Nr. 35, 36 un 37/2005 nav spēkā, jo tās neieguva vajadzīgo parakstu skaitu.

6.   Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Tika izplatīti Komisijas paziņojumi par pasākumiem, kas veikti saistībā ar Parlamenta aprīļa pirmajā un otrajā sesijā un maija otrajā sesijā pieņemtajām nostājām un rezolūcijām.

7.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Pēc PPE-DE grupas pieprasījuma Parlaments apstiprināja šāda deputāta iecelšanu amatā:

LIBE komiteja

| — | Antonio Tajani |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani

8.   Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Priekšsēdētājs ir paziņojis, ka saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 68. pantu kopā ar Padomes priekšsēdētāju trešdien parakstīs šādus koplēmuma procedūrā pieņemtos dokumentus:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par dabasgāzes pārvades tīklu pieejas nosacījumiem (3614/2005 — C6-0295/2005 — 2003/0302 (COD)), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par dabasgāzes pārvades tīklu pieejas nosacījumiem (3614/2005 — C6-0295/2005 — 2003/0302 (COD)),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (3617/1/2005 — C6-0296/2005 — 2003/0205(COD)), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (3617/1/2005 — C6-0296/2005 — 2003/0205(COD)),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/819/EK par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001-2005) (3635/1/2005 — C6-0292/2005 — 2004/0272(COD)). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/819/EK par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001-2005) (3635/1/2005 — C6-0292/2005 — 2004/0272(COD)).

Turklāt Padome paziņoja, ka tā ir apstiprinājusi:

| — | Eiropas Parlamenta nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 12. aprīlī, nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu atvieglot dalībvalstu vienotu īstermiņa uzturēšanās vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri pārvietojas Eiropas Kopienā ar nolūku veikt zinātnisku pētījumu (3621/2/2005 — C6-0294/2005 — 2004/0063(COD)). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 12. aprīlī, nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu atvieglot dalībvalstu vienotu īstermiņa uzturēšanās vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri pārvietojas Eiropas Kopienā ar nolūku veikt zinātnisku pētījumu (3621/2/2005 — C6-0294/2005 — 2004/0063(COD)).

Ņemot vērā izmaiņas, ko Padome ir veikusi Parlamentam nosūtītajā tekstā, priekšsēdētājs saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 66. panta 2. punktu vērsās pie atbildīgās LIBE komitejas, un 2005. gada 23. jūnija vēstulē minētās komitejas priekšsēdētājs informēja Parlamenta priekšsēdētāju, ka izmaiņas neskar teksta būtību. Līdz ar to Parlamenta priekšsēdētājs trešdien parakstīs arī šo tiesību aktu.

9.   Bulgārijas un Rumānijas novērotāju uzņemšana

Priekšsēdētājs Parlamenta vārdā sveica Bulgārijas un Rumānijas novērotājus, kuri ir ieņēmuši vietas sēžu zālē.

Šī protokola pielikumā atrodas saraksts ar Bulgārijas un Rumānijas novērotāju vārdiem.

Šī protokola pielikumā atrodas saraksts ar Bulgārijas un Rumānijas novērotāju vārdiem.

10.   Darba kārtība

Nākamais punkts bija darba kārtība.

Izdalīja septembra otrās plenārsēdes un oktobra pirmās plenārsēdes darba kārtības galīgo projektu (PE 361.877/PDOJ), kurā ierosināja turpmāk minētās izmaiņas (Reglamenta 132. pants).

26.09.2005. — 29.09.2005. sēdes

26.09.2005. — 29.09.2005. sēdes

Pirmdiena

Pirmdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Otrdiena

Otrdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Trešdiena

Trešdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Ceturtdiena

Ceturtdiena

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (Reglamenta 115. pants):

| — | PPE-DE grupas pieprasījums aizstāt punktu “Tunisija”(galīgā darba kārtības projekta 62. punkts) ar jaunu punktu “Minoritātes Vojvodinā”. |
| --- | --- |

—

PPE-DE grupas pieprasījums aizstāt punktu “Tunisija”(galīgā darba kārtības projekta 62. punkts) ar jaunu punktu “Minoritātes Vojvodinā”.

(galīgā darba kārtības projekta 62. punkts)

| — | PSE grupas pieprasījums aizstāt punktu “Uzbekistāna”(galīgā darba kārtības projekta 63. punkts) ar jaunu punktu “Vojvodina”. |
| --- | --- |

—

PSE grupas pieprasījums aizstāt punktu “Uzbekistāna”(galīgā darba kārtības projekta 63. punkts) ar jaunu punktu “Vojvodina”.

(galīgā darba kārtības projekta 63. punkts)

Uzstājās: Martin Schulz PSE grupas vārdā, kas norādīja, ka PSE, PPE-DE un ALDE grupas ir panākušas vienošanos par PSE grupas pieprasījumu, un Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, kas atsauca savas grupas pieprasījumu.

Parlaments apstiprināja šo PSE grupas pieprasījumu.

12.10.2005. un 13.10.2005. sēdes

12.10.2005. un 13.10.2005. sēdes

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Tādējādi darba kārtība tika noteikta.

11.   Parlamenta darba prioritātes (debates)

(debates)

Priekšsēdētāja paziņojums: Parlamenta darba prioritātes.

Priekšsēdētājs sniedza paziņojumu, kurā viņš izklāstīja situāciju Eiropas Savienībā un nākotnes perspektīvas, kā arī uzsvēra Eiropas Parlamenta nozīmi Eiropas telpā.

Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Nigel Farage IND/DEM grupas vārdā, Brian Crowley UEN grupas vārdā, Jean-Marie Le Pen pie grupām nepiederošs deputāts, un Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece).

Debates tika slēgtas.

Uzstājās Pervenche Berès par darba organizāciju.

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

12.   Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Saskaņā ar Reglamenta 144. pantu ar vienu minūti ilgu runu uzstājās šādi deputāti, kuri vēlējās pievērst Parlamenta uzmanību politiski svarīgiem jautājumiem:

Marianne Thyssen, Catherine Stihler, Sophia in 't Veld, Mary Lou McDonald, Dariusz Maciej Grabowski, Ryszard Czarnecki, Zdzisław Zbigniew Podkański, Antonio Masip Hidalgo, Marian Harkin, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zbigniew Zaleski, Panagiotis Beglitis, Marios Matsakis, Kathy Sinnott, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Alfredo Antoniozzi, Magda Kósáné Kovács, Nikolaos Sifunakis, Avril Doyle, Marta Vincenzi, Christopher Beazley, Peter Skinner, Tunne Kelam un Ljudmila Novak.

13.   Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (debates)

(debates)

Komisijas paziņojums: Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai.

Solidarnosz

Priekšsēdēītājs sniedza īsu paziņojumu debates uzsākšanai.

Charlie McCreevy (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Jacek Emil Saryusz-Wolski PPE-DE grupas vārdā, Józef Pinior PSE grupas vārdā, Bronisław Geremek ALDE grupas vārdā, Milan Horáček Verts/ALE grupas vārdā, Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā, un Wojciech Roszkowski UEN grupas vārdā.

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Ryszard Czarnecki pie grupām nepiederošs deputāts, Alojz Peterle, Jan Marinus Wiersma, Erik Meijer, Jan Tadeusz Masiel, Timothy Kirkhope, Athanasios Pafilis, Zbigniew Zaleski, Anna Ibrisagic, Bogusław Sonik un Tunne Kelam.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Joost Lagendijk, Angelika Beer un Milan Horáček Verts/ALE grupas vārdā: Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (B6-0485/2005), |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk, Angelika Beer un Milan Horáček Verts/ALE grupas vārdā: Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (B6-0485/2005),

| — | Martin Schulz, Józef Pinior un Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā: Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (B6-0495/2005), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Józef Pinior un Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā: Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (B6-0495/2005),

| — | Francis Wurtz, Helmuth Markov, Eva-Britt Svensson un Roberto Musacchio GUE/NGL grupas vārdā: Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (B6-0500/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Helmuth Markov, Eva-Britt Svensson un Roberto Musacchio GUE/NGL grupas vārdā: Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (B6-0500/2005),

| — | Bronisław Geremek, Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski, Janusz Onyszkiewicz, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Cristiana Muscardini, Grażyna Staniszewska un Jan Jerzy Kułakowski,PPE-DE, PSE, ALDE un UEN grupu vārdā: Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (B6-0504/2005). |
| --- | --- |

—

Bronisław Geremek, Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski, Janusz Onyszkiewicz, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Cristiana Muscardini, Grażyna Staniszewska un Jan Jerzy Kułakowski,PPE-DE, PSE, ALDE un UEN grupu vārdā: Solidarnosz 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai (B6-0504/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 28. septembra protokola 7.7. punkts.

2005. gada 28. septembra protokola 7.7. punkts

14.   1) Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana, 2) ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība ***I (debates)

(debates)

Ziņojums

| 1) | par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāšana) (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)). |
| --- | --- |

1)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāšana) (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)).

| 2) | par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāšana) (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja. |
| --- | --- |

2)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāšana) (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Alexander Radwan (A6-0257/2005).

Uzstājās Charlie McCreevy (Komisijas loceklis).

Alexander Radwan iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Harald Ettl (JURI komitejas atzinuma sagatavotājs) un José Manuel García-Margallo y Marfil PPE-DE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Harald Ettl PSE grupas vārdā, Wolf Klinz ALDE grupas vārdā, John Whittaker IND/DEM grupas vārdā, Eoin Ryan UEN grupas vārdā, Hans-Peter Martin pie grupām nepiederošs deputāts, John Purvis, Pervenche Berès, Nils Lundgren, Ieke van den Burg, Astrid Lulling, Gunnar Hökmark, Andreas Schwab, Jean-Paul Gauzès, Paul Rübig un Charlie McCreevy.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 28. septembra protokola 7.1. punkts.

2005. gada 28. septembra protokola 7.1. punkts

15.   Gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteiktā revīzija ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEK un 83/349/EEK (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Juridiskā komiteja.

Referents: Bert Doorn (A6-0224/2005).

Uzstājās Charlie McCreevy (Komisijas loceklis).

Bert Doorn iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Andreas Schwab PPE-DE grupas vārdā, Antonio Masip Hidalgo PSE grupas vārdā, Wolf Klinz ALDE grupas vārdā, Giuseppe Gargani, Arlene McCarthy, Paul Rübig, Andrzej Jan Szejna un Charlie McCreevy.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 28. septembra protokola 7.2. punkts.

2005. gada 28. septembra protokola 7.2. punkts

16.   Protokols nolīgumam starp EK un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par tunzivju zveju (2005.—2010. g.) * (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja.

Referente: Carmen Fraga Estévez (A6-0260/2005).

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Carmen Fraga Estévez iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Helga Trüpel (BUDG komitejas atzinuma sagatavotāja), Dorette Corbey PSE grupas vārdā, Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā, Hélène Goudin IND/DEM grupas vārdā, Manuel Medina Ortega un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 27. septembra protokola 6.5. punkts.

2005. gada 27. septembra protokola 6.5. punkts

17.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 361.877/OJMA).

18.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 21.50.

Julian Priestley

ģenerālsekretārs

Luigi Cocilovo

priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bobošíková, Bösch, Bonde, Bonino, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Horáček, Hudacký, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lipietz, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Toia, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zīle, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Dimitrov Martin, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

PIELIKUMS

SARAKSTS AR BULGĀRIJAS NOVĒROTĀJIEM

Abadjiev Dimitar

Ali Nedzhmi Niyazi

Arabadjiev Alexander Stoyanov

Bliznashki Georgi Petkov

Cappone Maria Vassileva

Dimitrov Martin Dimitrov

Hristova Hristina Velcheva

Hyusmenova Filiz Hakaeva

Ilchev Stanimir Yankov

Ivanova Iglika Dimitrova

Kazak Tchetin Hussein

Kirilov Evgeni Zahariev

Paparizov Atanas Atanassov

Parvanova Antonyia Stefanova

Shouleva Lydia Santova

Sofianski Stefan Antonov

Stoyanov Dimitar Kinov

Vigenin Kristian Ivanov

SARAKSTS AR RUMĀNIJAS NOVĒROTĀJIEM

Anastase Roberta Alma

Athanasiu Alexandru

Bărbuleţiu Tiberiu

Becşenescu Dumitru

Buruiană Aprodu Daniela

Ciornei Silvia

Cioroianu Adrian Mihai

Corlăţean Titus

Coşea Dumitru Gheorghe Mircea

Creţu Corina

Creţu Gabriela

Dîncu Vasile

Duca Viorel Senior

Dumitrescu Cristian

Ganţ Ovidiu Victor

Hogea Vlad Gabriel

Iacob Ridzi Monica Maria

Kelemen Atilla Béla Ladislau

Kónya Hamar Sándor

Marinescu Marian Jean

Mihăescu Eugen

Morţun Alexandru Ioan

Muscă Monica Octavia

Nicolae Şerban

Paşcu Ioan Mircea

Petre Maria

Podgorean Radu

Popa Nicolae Vlad

Popeangă Petre

Sârbu Daciana Octavia

Severin Adrian

Silaghi Ovidiu Ioan

Szabó Károly Ferenc

Tîrle Radu

Zgonea Valeriu Ştefan

---

Otrdiena, 2005. gada 27. septembris

| 21.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 227/13

---

PROTOKOLS

(2006/C 227 E/02)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 09.00.

2.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Padome un Komisija






  — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (COM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | REGI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | BUDG |

1.

Padome un Komisija

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (COM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

REGI

atzinums

:

BUDG

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS-II) izveidi, pārvaldību un izmantošanu (COM(2005)0236 — C6-0174/2005 — 2005/0106(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | BUDG |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS-II) izveidi, pārvaldību un izmantošanu (COM(2005)0236 — C6-0174/2005 — 2005/0106(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

LIBE

atzinums

:

BUDG

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai saistībā ar pasākumiem, kas iecerēti, lai atvieglotu vīzu pieprasīšanas un izsniegšanas procedūras olimpiskās delegācijas locekļiem, kuri piedalās 2006. gada ziemas olimpiskajās un/vai paralimpiskajās spēlēs Turīnā (COM(2005)0412 — C6-0275/2005 — 2005/0169(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | CULT |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai saistībā ar pasākumiem, kas iecerēti, lai atvieglotu vīzu pieprasīšanas un izsniegšanas procedūras olimpiskās delegācijas locekļiem, kuri piedalās 2006. gada ziemas olimpiskajās un/vai paralimpiskajās spēlēs Turīnā (COM(2005)0412 — C6-0275/2005 — 2005/0169(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

LIBE

atzinums

:

CULT

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 29/2005 — III iedaļa — Komisija (SEC(2005)1048 — C6-0276/2005 — 2005/2170(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 29/2005 — III iedaļa — Komisija (SEC(2005)1048 — C6-0276/2005 — 2005/2170(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu saskaņā ar 3. punktu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju noslēgtajā 2002. gada 7. novembra Iestāžu nolīgumā par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda finansēšanu, ar ko papildina 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (COM(2005)0401 — C6-0277/2005 — 2005/2171(ACI)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | REGI |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu saskaņā ar 3. punktu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju noslēgtajā 2002. gada 7. novembra Iestāžu nolīgumā par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda finansēšanu, ar ko papildina 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (COM(2005)0401 — C6-0277/2005 — 2005/2171(ACI)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

atzinums

:

REGI

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 30/2005 — III iedaļa — Komisija (SEC(2005)1094 — C6-0278/2005 — 2005/2173(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 30/2005 — III iedaļa — Komisija (SEC(2005)1094 — C6-0278/2005 — 2005/2173(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) dibināšanas līguma grozījumu, kas ļauj bankai finansēt darbību Mongolijā (COM(2005)0342 — C6-0280/2005 — 2005/0139(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | ECON |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | INTA, BUDG |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) dibināšanas līguma grozījumu, kas ļauj bankai finansēt darbību Mongolijā (COM(2005)0342 — C6-0280/2005 — 2005/0139(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

ECON

atzinums

:

INTA, BUDG

| — | Priekšlikums Padomes direktīvai par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām veterinārsanitārajām prasībām, kā arī par noteiktu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (COM(2005)0362 [01] — C6-0281/2005 — 2005/0153(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | BUDG, ENVI |

—

Priekšlikums Padomes direktīvai par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām veterinārsanitārajām prasībām, kā arī par noteiktu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (COM(2005)0362 [01] — C6-0281/2005 — 2005/0153(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

PECH

atzinums

:

BUDG, ENVI

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (COM(2005)0362 [02] — C6-0282/2005 — 2005/0154(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | BUDG, ENVI |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (COM(2005)0362 [02] — C6-0282/2005 — 2005/0154(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

PECH

atzinums

:

BUDG, ENVI

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, kas dod iespēju valstīm, kurām nākotnē būs tiesības lietot Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu (EKPI), izmantot Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas programmas (TAIEX) sniegtās priekšrocības (COM(2005)0321 — C6-0283/2005 — 2005/0133(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | INTA, BUDG |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, kas dod iespēju valstīm, kurām nākotnē būs tiesības lietot Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu (EKPI), izmantot Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas programmas (TAIEX) sniegtās priekšrocības (COM(2005)0321 — C6-0283/2005 — 2005/0133(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AFET

atzinums

:

INTA, BUDG

| — | Priekšlikums Padomes pamatlēmumam nolūkā stiprināt krimināltiesību normas, lai novērstu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus (COM(2005)0276 [02] — C6-0284/2005 — 2005/0128(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | ITRE, IMCO, LIBE |

—

Priekšlikums Padomes pamatlēmumam nolūkā stiprināt krimināltiesību normas, lai novērstu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus (COM(2005)0276 [02] — C6-0284/2005 — 2005/0128(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

JURI

atzinums

:

ITRE, IMCO, LIBE

| — | Projekts Padomes regulai par sēklu tirgus kopīgo organizāciju (COM(2005)0384 — C6-0285/2005 — 2005/0164(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | JURI |

—

Projekts Padomes regulai par sēklu tirgus kopīgo organizāciju (COM(2005)0384 — C6-0285/2005 — 2005/0164(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AGRI

atzinums

:

JURI

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (COM(2005)0395 — C6-0286/2005 — 2005/0160(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (COM(2005)0395 — C6-0286/2005 — 2005/0160(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AGRI

| — | Priekšlikums Padomes regulai par apiņu tirgus kopīgo organizāciju (COM(2005)0386 — C6-0287/2005 — 2005/0162(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | JURI |

—

Priekšlikums Padomes regulai par apiņu tirgus kopīgo organizāciju (COM(2005)0386 — C6-0287/2005 — 2005/0162(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AGRI

atzinums

:

JURI

| 2. | Deputāti: rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)







  — | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie un Frédérique Ries par izraēliešu izvešanu no Gazas sektora (53/2005); |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Deputāti: rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Deputāti: rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)

—

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie un Frédérique Ries par izraēliešu izvešanu no Gazas sektora (53/2005);

| — | Den Dover un Kathy Sinnott par aicinājumu dalībvalstīm piemērot samazinātas PVN likmes mājokļu jomā (54/2005); |
| --- | --- |

—

Den Dover un Kathy Sinnott par aicinājumu dalībvalstīm piemērot samazinātas PVN likmes mājokļu jomā (54/2005);

| — | Den Dover un Kathy Sinnott par energoefektivitātes veicināšanu ēkās (55/2005). |
| --- | --- |

—

Den Dover un Kathy Sinnott par energoefektivitātes veicināšanu ēkās (55/2005).

3.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

(paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Saskaņā ar Reglamenta 115. pantu turpmāk minētie deputāti vai politiskās grupas iesniedza pieprasījumus organizēt debates par šādiem rezolūcijas priekšlikumiem.

| I. | NEPĀLA







  — | Pasqualina Napoletano un Neena Gill PSE grupas vārdā par Nepālu (B6-0513/2005); |
| --- | --- | --- |

I.

NEPĀLA

NEPĀLA

—

Pasqualina Napoletano un Neena Gill PSE grupas vārdā par Nepālu (B6-0513/2005);

| — | Roberta Angelilli UEN grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Nepālā (B6-0519/2005); |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli UEN grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Nepālā (B6-0519/2005);

| — | Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre un Gérard Onesta Verts/ALE grupas vārdā par Nepālu (B6-0520/2005); |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre un Gérard Onesta Verts/ALE grupas vārdā par Nepālu (B6-0520/2005);

| — | Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā par Nepālu (B6-0523/2005); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā par Nepālu (B6-0523/2005);

| — | Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack un Zsolt László Becsey PPE-DE grupas vārdā par Nepālu (B6-0526/2005); |
| --- | --- |

—

Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack un Zsolt László Becsey PPE-DE grupas vārdā par Nepālu (B6-0526/2005);

| — | Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā par situāciju Nepālā (B6-0530/2005). |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā par situāciju Nepālā (B6-0530/2005).

| II. | TUNISIJA







  — | Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser un Alain Hutchinson PSE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0512/2005); |
| --- | --- | --- |

II.

TUNISIJA

TUNISIJA

—

Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser un Alain Hutchinson PSE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0512/2005);

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda un Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā par Tunisiju (B6-0522/2005); |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda un Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā par Tunisiju (B6-0522/2005);

| — | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto un Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā par vārda brīvību Tunisijā (B6-0524/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto un Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā par vārda brīvību Tunisijā (B6-0524/2005);

| — | Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack un Zsolt László Becsey PPE-DE grupas vārdā par Tunisiju (B6-0525/2005); |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack un Zsolt László Becsey PPE-DE grupas vārdā par Tunisiju (B6-0525/2005);

| — | Cecilia Malmström ALDE grupas vārdā par situāciju Tunisijā (B6-0529/2005); |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström ALDE grupas vārdā par situāciju Tunisijā (B6-0529/2005);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā par vārda un biedrošanās brīvību Tunisijā (B6-0532/2005). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā par vārda un biedrošanās brīvību Tunisijā (B6-0532/2005).

| III. | VOJVODINA







  — | Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā par etniskās daudzveidības aizsardzību Vojvodinā (B6-0518/2005); |
| --- | --- | --- |

III.

VOJVODINA

VOJVODINA

—

Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā par etniskās daudzveidības aizsardzību Vojvodinā (B6-0518/2005);

| — | Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk un Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā par minoritāšu vajāšanu Vojvodinas provincē Serbijā un Melnkalnē (B6-0521/2005); |
| --- | --- |

—

Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk un Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā par minoritāšu vajāšanu Vojvodinas provincē Serbijā un Melnkalnē (B6-0521/2005);

| — | Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt un Thomas Mann PPE-DE grupas vārdā par etniskās daudzveidības aizsardzību Vojvodinā (B6-0527/2005); |
| --- | --- |

—

Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt un Thomas Mann PPE-DE grupas vārdā par etniskās daudzveidības aizsardzību Vojvodinā (B6-0527/2005);

| — | István Szent-Iványi ALDE grupas vārdā par minoritāšu pastāvīgo vajāšanu Vojvodinas provincē, kā arī Serbijā un Melnkalnē (B6-0528/2005); |
| --- | --- |

—

István Szent-Iványi ALDE grupas vārdā par minoritāšu pastāvīgo vajāšanu Vojvodinas provincē, kā arī Serbijā un Melnkalnē (B6-0528/2005);

| — | Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Vojvodinā (Serbija un Melnkalne) (B6-0531/2005); |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Vojvodinā (Serbija un Melnkalne) (B6-0531/2005);

| — | Adriana Poli Bortone UEN grupas vārdā par etniskās daudzveidības aizsardzību Vojvodinā (B6-0533/2005); |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone UEN grupas vārdā par etniskās daudzveidības aizsardzību Vojvodinā (B6-0533/2005);

| — | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda un Csaba Sándor Tabajdi PSE grupas vārdā par Vojvodinu (B6-0534/2005). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda un Csaba Sándor Tabajdi PSE grupas vārdā par Vojvodinu (B6-0534/2005).

Uzstāšanās laiku sadalīs saskaņā ar Reglamenta 142. pantu.

4.   Dalībvalstu procedūras, ar kurām piešķir vai atņem bēgļa statusu * (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai par obligātiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005).

Uzstājās Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Wolfgang Kreissl-Dörfler iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Feleknas Uca (DEVE komitejas atzinuma sagatavotāja), Carlos Coelho PPE-DE grupas vārdā, Martine Roure PSE grupas vārdā, Jeanine Hennis-Plasschaert ALDE grupas vārdā, Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Romano Maria La Russa UEN grupas vārdā, Frank Vanhecke pie grupām nepiederošs deputāts, Ewa Klamt, Stavros Lambrinidis, Johannes Voggenhuber, Athanasios Pafilis, Kathy Sinnott, Jan Tadeusz Masiel, Alexander Stubb, Giovanni Claudio Fava, Cem Özdemir, Andreas Mölzer, Simon Busuttil, Inger Segelström, Genowefa Grabowska un Franco Frattini.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 27. septembra protokola 6.8. punkts.

2005. gada 27. septembra protokola 6.8. punkts

5.   Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto valstu nolīgums vīnkopības jomā (debates)

(debates)

Komisijas paziņojums: Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto valstu nolīgums vīnkopības jomā.

Mariann Fischer Boel (Komisijas locekle) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Christa Klaß PPE-DE grupas vārdā, un Katerina Batzeli PSE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Jorgo Chatzimarkakis ALDE grupas vārdā, Marie-Hélène Aubert Verts/ALE grupas vārdā, Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā, Roberta Angelilli UEN grupas vārdā, Jean-Claude Martinez pie grupām nepiederošs deputāts, María Esther Herranz García, María Isabel Salinas García, Anne Laperrouze, Astrid Lulling, Luis Manuel Capoulas Santos, Jean Marie Beaupuy, Giuseppe Castiglione, Vincenzo Lavarra, Agnes Schierhuber, Duarte Freitas, María del Pilar Ayuso González un Mariann Fischer Boel.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling, Giuseppe Castiglione PPE-DE grupas vārdā par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0489/2005); |
| --- | --- |

—

María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling, Giuseppe Castiglione PPE-DE grupas vārdā par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0489/2005);

| — | Katerina Batzeli, María Isabel Salinas García un Luis Manuel Capoulas Santos PSE grupas vārdā par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0511/2005); |
| --- | --- |

—

Katerina Batzeli, María Isabel Salinas García un Luis Manuel Capoulas Santos PSE grupas vārdā par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0511/2005);

| — | Anne Laperrouze, Jorgo Chatzimarkakis, Niels Busk, Ignasi Guardans Cambó un Willem Schuth ALDE grupas vārdā par ES un ASV nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0514/2005); |
| --- | --- |

—

Anne Laperrouze, Jorgo Chatzimarkakis, Niels Busk, Ignasi Guardans Cambó un Willem Schuth ALDE grupas vārdā par ES un ASV nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0514/2005);

| — | Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Marie-Hélène Aubert, Milan Horáček un David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā par ES un ASV nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0515/2005); |
| --- | --- |

—

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Marie-Hélène Aubert, Milan Horáček un David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā par ES un ASV nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0515/2005);

| — | Sergio Berlato, Roberta Angelilli un Sebastiano (Nello) Musumeci UEN grupas vārdā par ES un ASV nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0516/2005); |
| --- | --- |

—

Sergio Berlato, Roberta Angelilli un Sebastiano (Nello) Musumeci UEN grupas vārdā par ES un ASV nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0516/2005);

| — | Ilda Figueiredo, Marco Rizzo un Diamanto Manolakou GUE/NGL grupas vārdā par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0517/2005). |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Marco Rizzo un Diamanto Manolakou GUE/NGL grupas vārdā par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu vīnkopības jomā (B6-0517/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005.09.29. protokola 6.1. punkts .

2005.09.29. protokola 6.1. punkts

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.45 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 12.05.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.45 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 12.05.)

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

6.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola I. pielikumā.

6.1.   Būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru koordinēšana ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

(Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par labojumiem Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja.

Referents: Stefano Zappalà (A6-0270/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 1. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Stefano Zappalà sniedza paziņojumu saskaņā ar Reglamenta 131. panta 4. punktu.

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0342).

(P6_TA(2005)0342).

6.2.   EK un Bulgārijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

(Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Paolo Costa (A6-0258/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 2. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0343).

(P6_TA(2005)0343).

6.3.   EK un Horvātijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

(Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Paolo Costa (A6-0259/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 3. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0344).

(P6_TA(2005)0344).

6.4.   Maksas Eiropas Zāļu aģentūrai * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

(Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 297/95 par maksām, kas maksājamas Eiropas Zāļu aģentūrai (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Karl-Heinz Florenz (A6-0264/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0345).

(P6_TA(2005)0345).

6.5.   Protokols nolīgumam starp EK un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par tunzivju zveju (2005.—2010. g.) * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

(Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja.

Referente: Carmen Fraga Estévez (A6-0260/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 5. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0346).

(P6_TA(2005)0346).

6.6.   Pieprasījums atcelt Marios Matsakis neaizskaramību (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

(Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par pieprasījumu atcelt Marios Matsakis neaizskaramību (2004/2194(IMM)) — Juridiskā komiteja.

Referents: Klaus-Heiner Lehne (A6-0268/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 6. punkts)

LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS

Uzstājās: Bronisław Geremek, Klaus-Heiner Lehne (referents) par iepriekšējā runātaja uzstāšanos un Christopher Heaton-Harris.

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0347).

(P6_TA(2005)0347).

6.7.   Tādu datu uzkrāšana, kas ir pārraidīti pa publiskajiem komunikāciju tīkliem, lai cīnītos pret noziedzīgiem nodarījumiem, tostarp terorismu (Reglamenta 131. pants) (galīgais balsojums)

(Reglamenta 131. pants) (galīgais balsojums)

Ziņojums par Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu pieņemt Padomes ietvarlēmumu par to datu dublikāta saglabāšanu, kas ir apstrādāti un uzkrāti saistībā ar piekļuves nodrošināšanu publiskajiem elektronisko sakaru dienestiem, vai arī tādu datu saglabāšanu un uzkrāšanu, kas ir pieejami publiskajos sakaru tīklos, ar mērķi izmantot tos noziedzīgu nodarījumu, tai skaitā terorisma, novēršanā, izmeklēšanā, atklāšanā un kriminālvajāšanas īstenošanā (08958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 7. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 7. punkts)

Iniciatīvas tekstu noraidīja 2005. gada 7. jūnijā (2005. gada 7. jūnija protokola 6.8. punkts), un jautājumu nosūtīja atpakaļ atbildīgajai komitejai (Reglamenta 52. pants).

2005. gada 7. jūnija protokola 6.8. punkts

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0348).

(P6_TA(2005)0348).

Tādējādi iniciatīvas teksta noraidīšana ir apstiprināta. Procedūra ir slēgta.

6.8.   Dalībvalstu procedūras, ar kurām piešķir vai atņem bēgļa statusu * (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai par obligātiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 8. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 8. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0349).

(P6_TA(2005)0349).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0349).

(P6_TA(2005)0349).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Giusto Catania pieprasīja, lai grozījumu Nr. 180, kurš ir paziņots par spēkā neesošu, nodotu balsošanai (sēdes vadītājs norādīja, ka šis grozījums nav spēkā, jo ir pieņemts grozījums Nr. 99), un referents apstiprināja sēdes vadītāja teikto. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania pieprasīja, lai grozījumu Nr. 180, kurš ir paziņots par spēkā neesošu, nodotu balsošanai (sēdes vadītājs norādīja, ka šis grozījums nav spēkā, jo ir pieņemts grozījums Nr. 99), un referents apstiprināja sēdes vadītāja teikto.

7.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Wolfgang Kreissl-Dörfler ziņojums — A6-0222/2005

Philip Claeys

8.   Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumus varat skatīt vietnē “Sittings Live”, “Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola II. pielikuma “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta” drukātajā versijā.

Results of votes (roll-call votes)”,

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Oficiālajā Vēstnesī

Deputāti, kas paziņoja, ka nav piedalījušies balsošanā:

Deputāti, kas paziņoja, ka nav piedalījušies balsošanā:

Yiannakis Matsis paziņoja, ka viņš bija klāt, bet balsojumos nepiedalījās.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.25 un atsākta plkst. 15.05.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.25 un atsākta plkst. 15.05.)

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

9.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Uzstājās Ursula Stenzel, kura norādīja, ka rakstisko deklarāciju Nr. 41/2005 par reimatiskām slimībām ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums.

*

- *

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

10.   Teritoriālās kohēzijas nozīme reģionālajā attīstībā — Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem (debates)

(debates)

Ziņojums par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā (2004/2256(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja.

Referents: Ambroise Guellec (A6-0251/2005).

Ziņojums par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem (2004/2253(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja.

Referents: Sérgio Marques (A6-0246/2005).

Ambroise Guellec iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0251/2005).

Sérgio Marques iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0246/2005).

Uzstājās Danuta Hübner (Komisijas locekle).

Uzstājās: Luis Manuel Capoulas Santos (AGRI komitejas atzinuma sagatavotājs), Duarte Freitas (PECH komitejas atzinuma sagatavotājs), Ewa Hedkvist Petersen PSE grupas vārdā, Konstantinos Hatzidakis PPE-DE grupas vārdā, Jean Marie Beaupuy ALDE grupas vārdā, Gisela Kallenbach Verts/ALE grupas vārdā, Pedro Guerreiro GUE/NGL grupas vārdā, Graham Booth IND/DEM grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā, James Hugh Allister pie grupām nepiederošs deputāts, Rolf Berend, Emanuel Jardim Fernandes un Alfonso Andria.

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Kyriacos Triantaphyllides, Mirosław Mariusz Piotrowski, Salvatore Tatarella, Robert Kilroy-Silk, Margie Sudre, Bernadette Bourzai, Paul Verges, Ryszard Czarnecki, Jan Olbrycht, Catherine Stihler, Markus Pieper, Jamila Madeira, Ioannis Gklavakis, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Guido Podestà, Zita Gurmai, Lambert van Nistelrooij, Stavros Arnaoutakis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Manuel Medina Ortega, José Albino Silva Peneda, Paulo Casaca, Alexander Stubb, Richard Seeber, Francesco Musotto un Danuta Hübner.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 28. septembra protokola 7.8. punkts un 2005. gada 28. septembra protokola 7.9. punkts.

2005. gada 28. septembra protokola 7.8. punkts un 2005. gada 28. septembra protokola 7.9. punkts

11.   Likumdevēja neizskatīto likumdošanas priekšlikumu izskatīšanas rezultāti (debates)

(debates)

Komisijas paziņojums: Likumdevēja neizskatīto likumdošanas priekšlikumu izskatīšanas rezultāti

Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Alexander Stubb, Hannes Swoboda un Alexander Radwan, lai uzdotu jautājumus, uz kuriem Günter Verheugen atbildēja.

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās: Elizabeth Lynne, Monica Frassoni, Françoise Grossetête, Jules Maaten, Stephen Hughes un Elisabeth Schroedter, lai uzdotu jautājumus, uz kuriem Günter Verheugen atbildēja grupās pa trīs.

Punkts tika slēgts.

12.   Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

(jautājumi Komisijai)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Komisijai (B6-0331/2005).

Pirmā daļa

Pirmā daļa

Jautājums Nr. 39 (Albert Jan Maat): Dzīvnieku infekcijas slimību izplatība Eiropas Savienībā

Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Albert Jan Maat.

Jautājums Nr. 40 (Catherine Stihler): Kompensācijas aviopasažieriem

Jacques Barrot atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Catherine Stihler, Bill Newton Dunn un Josu Ortuondo Larrea.

Jautājums Nr. 41 (Athanasios Pafilis): Nopietnas problēmas attiecībā uz lidojumu drošību

Jacques Barrot atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Athanasios Pafilis, Georgios Karatzaferis un Georgios Toussas.

Otrā daļa

Otrā daļa

Jautājums Nr. 42 (Dimitrios Papadimoulis): Grieķijas Valsts zemes kadastra pilnveidošana

Danuta Hübner (Komisijas locekle) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos un Georgios Karatzaferis.

Jautājums Nr. 43 (Georgios Karatzaferis): Grieķijas varasiestāžu pieļauto kļūdu atzīšana saistībā ar 2005. gadam noteikto līdzekļu apguves mērķu sasniegšanu

Danuta Hübner atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Georgios Karatzaferis, Paul Rübig un Dimitrios Papadimoulis.

Jautājums Nr. 44 (Ryszard Czarnecki): Reģionālās politikas atbalstam paredzētie līdzekļi

Danuta Hübner atbildēja uz šo jautājumu.

Uzstājās Ryszard Czarnecki.

Danuta Hübner atbildēja uz papildjautājumiem, ko uzdeva David Martin un Justas Vincas Paleckis.

Uz jautājumiem Nr. 45 un 46 sniegs rakstiskas atbildes.

Jautājums Nr. 47 (Jacques Toubon): Pētījums par azartspēļu pakalpojumiem iekšējā tirgū

Charlie McCreevy (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Jacques Toubon un David Martin.

Jautājums Nr. 48 (Jelko Kacin): Grūtības, kas azartspēļu uzņēmumiem rodas dažās ES dalībvalstīs, reklamējot savu darbību

Charlie McCreevy atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Jelko Kacin.

Jautājums Nr. 49 (Mairead McGuinness): Patērētāju aizsardzība attiecībā uz pārrobežu finanšu darījumiem

Charlie McCreevy atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Gay Mitchell (aizstājot autoru).

Uz jautājumiem Nr. 50 līdz 53 sniegs rakstiskas atbildes.

Jautājums Nr. 54 (Bernd Posselt): Regula Nr. 2081/92 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu aizsardzību — Karlovi Varu oblātas (Karlovarske oplatky)

Karlovarske oplatky

Mariann Fischer Boel (Komisijas locekle) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Bernd Posselt.

Jautājums Nr. 55 (Agnes Schierhuber): Aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes statuss “Olmützer Quargel” saskaņā ar Regulu (EKK) Nr. 2081/92

Mariann Fischer Boel atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Agnes Schierhuber.

Jautājums Nr. 56 (Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk): Mīksto augļu tirgus Polijā

Mariann Fischer Boel atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk.

Jautājums Nr. 57 (Johan Van Hecke): Eiropas lauksaimniecības subsīdiju maksāšana augstdzimušiem lieliem zemes īpašniekiem

Mariann Fischer Boel atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Johan Van Hecke, Bart Staes un Agnes Schierhuber.

Uz jautājumiem Nr. 58 līdz 96 sniegs rakstiskas atbildes.

Komisijai atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

Uzstājās Jim Higgins ar jautājumu, vai Mariann Fischer Boel uzdotajiem jautājumiem paredzētais laiks ir izmantots pilnīgi, un sēdes vadītāja atbildēja apstiprinoši.

13.   Reimatiskās slimības (rakstiska deklarācija)

(rakstiska deklarācija)

Rakstisko dekalarāciju Nr. 41/2005, ko iesniedza Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou un Grażyna Staniszewska, par reimatiskām slimībām 2005. gada 27. septembrī bija parakstījis Parlamenta deputātu vairākums un tādējādi saskaņā ar Reglamenta 116. panta 4. punktu to nosūtīs adresātiem un publicēs 2005. gada 13. oktobra sēdes pieņemtajos tekstos, norādot parakstītāju vārdus (P6_TA(2005)0389).

(P6_TA(2005)0389)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.40 un atsākta plkst. 21.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.40 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

14.   Kopienas dzelzceļu attīstība ***I — To vilciena brigāžu sertificēšana, kuras vada lokomotīves un vilcienus ***I — Starptautisko vilcienu pasažieru tiesības un pienākumi ***I — Līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem ***I — (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu Nr. 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļu attīstību (COM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Georg Jarzembowski (A6-0143/2005).

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to vilciena brigāžu sertificēšanu, kuras vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļa tīklā (COM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Gilles Savary (A6-0133/2005).

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem (COM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Dirk Sterckx (A6-0123/2005).

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kompensāciju gadījumos, kad nav ievērotas līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem (COM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Roberts Zīle (A6-0171/2005).

Uzstājās Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Georg Jarzembowski iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0143/2005), vispirms izsakot nožēlu par to, ka šis punkts ir iekļauts nakts sēdē.

Gilles Savary iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0133/2005).

Dirk Sterckx iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0123/2005).

Roberts Zīle iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0171/2005).

Uzstājās: Elisabeth Jeggle PPE-DE grupas vārdā, Willi Piecyk PSE grupas vārdā, Paolo Costa ALDE grupas vārdā, Michael Cramer Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Patrick Louis IND/DEM grupas vārdā, Luca Romagnoli pie grupām nepiederošs deputāts, Reinhard Rack — vispirms par darba norisi, lai atbalstītu Georg Jarzembowski uzstāšanās sākumā teikto, Bogusław Liberadzki, Anne E. Jensen, Hélène Flautre, Erik Meijer, Gerard Batten, Armando Dionisi, Saïd El Khadraoui, Josu Ortuondo Larrea, Jaromír Kohlíček, Sylwester Chruszcz, Corien Wortmann-Kool, Inés Ayala Sender, Bogusław Sonik, Ewa Hedkvist Petersen, Péter Olajos, Jörg Leichtfried, Luís Queiró, Emanuel Jardim Fernandes, Zsolt László Becsey, Ulrich Stockmann, Małgorzata Handzlik, Marta Vincenzi, Stanisław Jałowiecki, Nikolaos Sifunakis, Etelka Barsi-Pataky un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 28. septembra protokola 7.3. punkts, 2005. gada 28. septembra protokola 7.4. punkts, 2005. gada 28. septembra protokola 7.5. punkts un 2005. gada 28. septembra protokola 7.6. punkts.

2005. gada 28. septembra protokola 7.3. punkts, 2005. gada 28. septembra protokola 7.4. punkts, 2005. gada 28. septembra protokola 7.5. punkts un 2005. gada 28. septembra protokola 7.6. punkts.

15.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 361.877/OJME).

16.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.40.

Julian Priestley

ģenerālsekretārs

Jacek Emil Saryusz-Wolski

priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Lombardo, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Buruiană Aprodu Daniela, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Duca Viorel Senior, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Petre Maria, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu

---

I. PIELIKUMS

BALSOJUMU REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru koordinēšana ***I

Ziņojums: Stefano ZAPPALÀ (A6-0270/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

2.   EK un Bulgārijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0258/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

3.   EK un Horvātijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0259/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

4.   Maksas, kas maksājamas Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūrai *

Ziņojums: Karl-Heinz FLORENZ (A6-0264/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

5.   Protokols nolīgumam starp EK un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par tunzivju zveju *

Ziņojums: Carmen FRAGA ESTÉVEZ (A6-0260/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 473, 54, 82 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

473, 54, 82

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE galīgais balsojums

IND/DEM galīgais balsojums

6.   Pieprasījums atcelt Marios Matsakis neaizskaramību

Ziņojums: Klaus-Heiner LEHNE (A6-0268/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

7.   Tādu datu uzglabāšana, kas nosūtīti pa publiskajiem komunikāciju tīkliem, lai cīnītos pret noziedzīgiem nodarījumiem, tostarp terorismu *

Ziņojums: Alexander Nuno ALVARO (A6-0174/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Parlaments noraidīja 2005. gada 7. jūnija iniciatīvas tekstu un jautājumu nosūtīja atpakaļ atbildīgajai komitejai (Reglamenta 52. pants).

Ar šo balsojumu Parlaments apstiprina iniciatīvas teksta noraidīšanu.

Tādējādi procedūra ir slēgta.

8.   Dalībvalstu procedūras, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu *

Ziņojums: Wolfgang KREISSL-DÖRFLER (A6-0222/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Direktīvas priekšlikums |
| Atbildīgās komitejas grozījumi - balsojums kopumā | 1-11
  14-17
  20-35
  37-44
  46-55
  57-98
  100-109
  111-122
  130-131
  145-147
  149-156
  158-163
  169-174 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 18 | komiteja | ats./EB | + | 330, 283, 12 |
| 19 | komiteja | ats. | + | |
| 36 | komiteja | ats. | + | |
| 157 | komiteja | ats. | + | |
| 164 | komiteja | ats. | + | |
| 165 | komiteja | ats. | + | |
| 166 | komiteja | PS | + | 511, 111, 20 |
| 167 | komiteja | PS | + | 507, 103, 28 |
| 168 | komiteja | PS | + | 505, 100, 29 |
| 6. pants, § 1 | 45 | komiteja | EB | + | 335, 290, 16 |
| 191 | PPE-DE | | ↓ | |
| 9.a pants, § 1 | 181 | GUE/NGL | EB | + | 323, 296, 13 |
| 17. pants, § 2 | 99 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 303, 337, 3 |
| 180 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 23. pants, § 4, aiz c) apakšpunkta | 175=
  186= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 110 | komiteja | EB | - | 257, 369, 5 |
| 27. pants | 176=
  187= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 123-129 | komiteja | | + | |
| 30. pants | 177=
  188= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 132-139 | komiteja | | + | |
| 30.a pants | 140=
  189= | komiteja


  Verts/ALE | | + | |
| 30.b pants | 178=
  190= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 141 | komiteja | ats./EB | + | 347, 268, 15 |
| 143 | komiteja | ats. | + | |
| 144 | komiteja | ats. | + | |
| B pielikums | 179 | GUE/NGL | | - | |
| 17. apsv. | 183 | Verts/ALE | | - | |
| 18. apsv. | 184 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | komiteja | | + | |
| 19. apsv. | 185 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | komiteja | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | EB | + | 308, 300, 33 |
| Normatīvās rezolūcijas projekts |
| Aiz § 3 | 182 | PSE | EB | + | 321, 300, 15 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 305, 302, 33 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Direktīvas priekšlikums

Atbildīgās komitejas grozījumi - balsojums kopumā

1-11

14-17

20-35

37-44

46-55

57-98

100-109

111-122

130-131

145-147

149-156

158-163

169-174

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

18

komiteja

ats./EB

+

330, 283, 12

19

komiteja

ats.

+

36

komiteja

ats.

+

157

komiteja

ats.

+

164

komiteja

ats.

+

165

komiteja

ats.

+

166

komiteja

PS

+

511, 111, 20

167

komiteja

PS

+

507, 103, 28

168

komiteja

PS

+

505, 100, 29

6. pants, § 1

45

komiteja

EB

+

335, 290, 16

191

PPE-DE

↓

9.a pants, § 1

181

GUE/NGL

EB

+

323, 296, 13

17. pants, § 2

99

komiteja

bd

1

+

2/EB

-

303, 337, 3

180

GUE/NGL

↓

23. pants, § 4, aiz c) apakšpunkta

175=

186=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

110

komiteja

EB

-

257, 369, 5

27. pants

176=

187=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

123-129

komiteja

+

30. pants

177=

188=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

132-139

komiteja

+

30.a pants

140=

189=

komiteja

Verts/ALE

+

30.b pants

178=

190=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

141

komiteja

ats./EB

+

347, 268, 15

143

komiteja

ats.

+

144

komiteja

ats.

+

B pielikums

179

GUE/NGL

-

17. apsv.

183

Verts/ALE

-

18. apsv.

184

Verts/ALE

-

12

komiteja

+

19. apsv.

185

Verts/ALE

-

13

komiteja

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

EB

+

308, 300, 33

Normatīvās rezolūcijas projekts

Aiz § 3

182

PSE

EB

+

321, 300, 15

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

305, 302, 33

Grozījumu Nr. 56 atcēla.

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

Nr. 99

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “ar Eiropas Telpas plānošanas uzraudzības tīkla palīdzību” (= 3. punkts)

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: groz. Nr. 166, 167 un 168

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: groz. Nr. 18, 19, 36, 141, 143, 144, 157, 164 un 165

---

II. PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   Ziņojums: Fraga Estevez A6-0260/2005

Rezolūcija

Par: 473

ALDE: Costa, De Sarnez, Morillon, Pistelli, Prodi, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, de Villiers, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Pret: 54

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Meijer, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 82

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Sinnott, Železný

NI: Baco, Gollnisch, Helmer, Kozlík

PSE: Bullmann, Hedh, Hedkvist Petersen

UEN: Fotyga

Balsojuma labojumi

Par

Etelka Barsi-Pataky, Bárbara Dührkop Dührkop

Pret

Kartika Tamara Liotard, Eva-Britt Svensson

2.   Ziņojums: Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Grozījums Nr. 166

Par: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 111

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berlinguer, Calabuig Rull, Carnero González, Díez González, Douay, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere

Atturas: 20

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

UEN: Szymański

Balsojuma labojumi

Par

Bárbara Dührkop Dührkop

3.   Ziņojums: Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Grozījums Nr. 167

Par: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 103

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Gruber, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Atturas: 28

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

Balsojuma labojumi

Par

Bárbara Dührkop Dührkop

4.   Ziņojums: Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Grozījums Nr. 168

Par: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 100

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Atturas: 29

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

Balsojuma labojumi

Par

Bárbara Dührkop Dührkop

5.   Ziņojums: Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Rezolūcija

Par: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Ransdorf, Strož, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Rutowicz

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 302

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Degutis, Deprez

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 33

GUE/NGL: Adamou, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Esteves, Gaubert

PSE: Attard-Montalto, Grech, Mann Erika, Muscat

Balsojuma labojumi

Atturas

Patrick Gaubert

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2005)0342

Būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par labojumiem Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0214) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0214) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 47. panta 2. punktu un 55. un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0155/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 47. panta 2. punktu un 55. un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0155/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A6-0270/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A6-0270/2005),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0343

EK un Bulgārijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0158) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0158) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0177/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0177/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0258/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0258/2005),

| 1. | apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bulgārijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bulgārijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0344

EK un Horvātijas nolīgums par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0159 — C6–0173/2005 — 2005/0059(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0159) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2005)0159) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0173/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0173/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0259/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0259/2005),

| 1. | apstiprina nolīguma noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma noslēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Horvātijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Horvātijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0345

Maksas, kas maksājamas Eiropas zāļu aģentūrai *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 297/95 par maksām, kas maksājamas Eiropas zāļu aģentūrai (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0106) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0106) (1),

| — | ņemot vērā 1995. gada 10. februāra Padomes Regulas (EK) Nr. 297/95 (2) 12. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0137/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 10. februāra Padomes Regulas (EK) Nr. 297/95 (2) 12. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0137/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0264/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0264/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (4.a) | Lai ievērotu proporcionalitātes principu, tiem medikamentiem, kuros aktīvās vielas Kopienā ir izmantotas vispāratzītos ārstniecības nolūkos vismaz desmit gadus, piemēro samazinātu gada maksu. |
| --- | --- |

(4.a)

Lai ievērotu proporcionalitātes principu, tiem medikamentiem, kuros aktīvās vielas Kopienā ir izmantotas vispāratzītos ārstniecības nolūkos vismaz desmit gadus, piemēro samazinātu gada maksu.

Samazinātu maksu 90 000 euro apmērā piemēro tirdzniecības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/83/EK 10. panta 1. punktu, 10. panta 3. punktu un 10.c pantu. Minētā maksa attiecas uz vienu stiprumu, kas saistīts ar vienu zāļu formu un vienu noformējumu.

Samazinātu maksu 90 000 euro apmērā piemēro tirdzniecības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/83/EK 10. panta 1. punktu, 10. panta 3. punktu,
  10.a
  un 10.c pantu. Minētā maksa attiecas uz vienu stiprumu, kas saistīts ar vienu zāļu formu un vienu noformējumu.
  Izņēmuma gadījumos, kad ir ļoti liela darba slodze saistībā ar tirdzniecības atļaujas pieteikumu izvērtēšanu saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 10.a pantu, var noteikt maksu līdz 232 000 euro atbilstīgi šīs regulas 11. panta 2. punktam.

Zinātnisko pakalpojumu maksu piemēro, ja iesniegts pieteikums zinātniskajām konsultācijām vai zinātniskās komitejas atzinumam, kas nav ietverts 3. līdz 7. pantā vai 8. panta 1. punktā. Tas ietver
  jebkuru tradicionālo augu izcelsmes zāļu novērtēšanu
  , jebkuru atzinumu par eksperimentāli lietojamiem medikamentiem, jebkuras konsultācijas par palīgvielām, ieskaitot asins derivātus, ko izmanto medicīnas ierīcēs, un jebkuru plazmas pamatlietu un vakcīnas antigēna pamatlietu izvērtēšanu.

Zinātnisko pakalpojumu maksu piemēro, ja iesniegts pieteikums zinātniskajām konsultācijām vai zinātniskās komitejas atzinumam, kas nav ietverts 3. līdz 7. pantā vai 8. panta 1. punktā. Tas ietver jebkuru atzinumu par medikamentiem, kurus lieto līdzjūtības apsvērumu dēļ, jebkuras konsultācijas par palīgvielām, ieskaitot asins derivātus, ko izmanto medicīnas ierīcēs, un jebkuru plazmas pamatlietu un vakcīnas antigēna pamatlietu izvērtēšanu.

Attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm šī maksa ir 232 000 euro.

Attiecībā uz cilvēku ārstniecības medikamentiem šī maksa
  nepārsniedz
  232 000 euro .

Attiecībā uz veterinārajām zālēm šī maksa ir 116 000 euro.

Attiecībā uz veterinārajiem medikamentiem šī maksa
  nepārsniedz
  EUR 116 000.

Attiecībā uz tradicionālu augu valsts izcelsmes medikamentu novērtēšanu šī maksa nepārsniedz 25 000 euro.

3. panta noteikumus piemēro jebkuram zinātniskam atzinumam attiecībā uz tādu cilvēkiem paredzētu zāļu novērtēšanu, kas paredzētas tikai tirgum ārpus Kopienas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 58. pantu.

3. panta noteikumus piemēro jebkuram zinātniskam atzinumam attiecībā uz tādu cilvēku ārstniecības medikamentu novērtēšanu, kas paredzētas tikai tirgum ārpus Kopienas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 58. pantu.

Samazinātu zinātnisko pakalpojumu maksu apmērā no 2 500 euro līdz 200 000 euro piemēro atsevišķiem zinātniskiem atzinumiem vai pakalpojumiem, kas saistīti ar cilvēkiem paredzētām zālēm.

Samazinātu zinātnisko pakalpojumu maksu apmērā no 2 500 euro līdz 200 000 euro piemēro atsevišķiem zinātniskiem atzinumiem vai pakalpojumiem, kas saistīti ar cilvēku ārstniecības medikamentiem.

Samazinātu zinātnisko pakalpojumu maksu apmērā no 2 500 euro līdz 100 000 euro piemēro atsevišķiem zinātniskiem atzinumiem vai pakalpojumiem, kas saistīti ar veterinārajām zālēm.

Samazinātu zinātnisko pakalpojumu maksu apmērā no 2 500 euro līdz 100 000 euro piemēro atsevišķiem zinātniskiem atzinumiem vai pakalpojumiem, kas saistīti ar veterinārajiem medikamentiem.

Samazinātu maksu par zinātnisku pakalpojumu no 2 500 līdz 25 000 euro apjomā piemēro atsevišķiem zinātniskiem atzinumiem vai pakalpojumiem saistībā ar tradicionāliem augu valsts izcelsmes medikamentiem.

Piektajā un
  sestajā daļā minētos zinātniskos atzinumus vai pakalpojumus iekļauj sarakstā, ko izveido saskaņā ar 11. panta 2. punktu.

Sestajā,
  septītajā un astotajā

  punktā minētos zinātniskos atzinumus vai pakalpojumus iekļauj sarakstā, ko izveido saskaņā ar 11. panta 2. punktu.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV L 35, 15.2.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 494/2003 (OV L 73, 19.3.2003., 6. lpp.).

P6_TA(2005)0346

Protokols starp EEK un Komoru par tunzivju zveju *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (KOM(2005)0187 — C6–0154/2005 — 2005/0092(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (KOM(2005)0187) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (KOM(2005)0187) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0154/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0154/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, kā arī Attīstības komitejas atzinumus (A6-0260/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, kā arī Attīstības komitejas atzinumus (A6-0260/2005),

| 1. | apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes regulai un apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes regulai un apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Komoru Savienībai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Komoru Savienībai.

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 19. jūlija secinājumus par zivsaimniecības partnerības nolīgumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 19. jūlija secinājumus par zivsaimniecības partnerības nolīgumiem,

| 2.a) | svarīgi uzlabot Eiropas Parlamentam sniegto informāciju. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāsagatavo gada ziņojumu par nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

2.a)

svarīgi uzlabot Eiropas Parlamentam sniegto informāciju. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāsagatavo gada ziņojumu par nolīguma īstenošanu;

3.a pants

Protokola darbības pēdējā gada laikā un kamēr nav noslēgts jauns protokolu atjaunojošs nolīgums, Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par nolīguma piemērošanu.

3.b pants

Pamatojoties uz 3.a pantā minēto ziņojumu, kā arī pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padome vajadzības gadījumā pilnvaro Komisiju risināt sarunas par jauna protokola pieņemšanu.

3.c pants

Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei nozares daudzgadu programmas eksemplāru un tās piemērošanas noteikumus, ko saskaņā ar protokola 7. panta 2. punktu sniedz Komoru varasiestādes.

3d pants

Saskaņā ar nolīguma 7. panta 1. punktu apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē Komisija informē Komoru varasiestādes par rēderu pārstāvju piedalīšanos Apvienotās komitejas turpmākajās sanāksmēs.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0347

Pieprasījums atcelt Marios Matsakis neaizskaramību

Eiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu atcelt Marios Matsakis neaizskaramību (2004/2194(IMM))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Marios Matsakis neaizskaramību, kuru 2004. gada 20. septembrī nosūtīja Kipras Republikas ģenerālprokurors un par kuru paziņoja 2004. gada 13. oktobra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Marios Matsakis neaizskaramību, kuru 2004. gada 20. septembrī nosūtīja Kipras Republikas ģenerālprokurors un par kuru paziņoja 2004. gada 13. oktobra plenārsēdē,

| — | ņemot vērā vēstuli, par kuru paziņoja 2004. gada 14. oktobra plenārsēdē un kurā Marios Matsakis apstrīdēja ģenerālprokurora pilnvaras iesniegt šādu pieprasījumu par viņa neaizskaramības atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vēstuli, par kuru paziņoja 2004. gada 14. oktobra plenārsēdē un kurā Marios Matsakis apstrīdēja ģenerālprokurora pilnvaras iesniegt šādu pieprasījumu par viņa neaizskaramības atcelšanu,

| — | ņemot vērā divas vēstules, kuras 2004. gada 13. oktobrī un 2005. gada 10. februārī Kipras Republikas pastāvīgais pārstāvis nosūtīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un kuras apliecina ģenerālprokurora pilnvaras pieprasīt tāda Eiropas Parlamenta deputāta, kas pārstāv Kipras Republiku, neaizskaramības atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā divas vēstules, kuras 2004. gada 13. oktobrī un 2005. gada 10. februārī Kipras Republikas pastāvīgais pārstāvis nosūtīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un kuras apliecina ģenerālprokurora pilnvaras pieprasīt tāda Eiropas Parlamenta deputāta, kas pārstāv Kipras Republiku, neaizskaramības atcelšanu,

| — | ņemot vērā vēstuli, ko 2005. gada 16. jūnijā nosūtīja Kipras Augstākās tiesas priekšsēdētājs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vēstuli, ko 2005. gada 16. jūnijā nosūtīja Kipras Augstākās tiesas priekšsēdētājs,

| — | pēc Marios Matsakis uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Marios Matsakis uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitātēm 10. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitātēm 10. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Kipras Republikas Konstitūcijas 83. un 113. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kipras Republikas Konstitūcijas 83. un 113. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, it īpaši tā 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, it īpaši tā 4. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0268/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0268/2005),

| 1. | ņem vērā, ka saskaņā ar Kipras Republikas Konstitūcijas 83. un 113. pantu Kipras Republikas ģenerālprokurors ir kompetentā iestāde, kam jāiesniedz pieprasījums par deputāta neaizskaramības atcelšanu; |
| --- | --- |

1.

ņem vērā, ka saskaņā ar Kipras Republikas Konstitūcijas 83. un 113. pantu Kipras Republikas ģenerālprokurors ir kompetentā iestāde, kam jāiesniedz pieprasījums par deputāta neaizskaramības atcelšanu;

| 2. | nolemj atcelt Marios Matsakis neaizskaramību ar noteikumu, ka neaizskaramības atcelšana attiecas tikai uz tiesvedības laiku un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai nav iespējama Marios Matsakis aizturēšana vai apcietināšana, kā arī citas darbības, kas neļauj viņam izpildīt pienākumus Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru laikā; |
| --- | --- |

2.

nolemj atcelt Marios Matsakis neaizskaramību ar noteikumu, ka neaizskaramības atcelšana attiecas tikai uz tiesvedības laiku un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai nav iespējama Marios Matsakis aizturēšana vai apcietināšana, kā arī citas darbības, kas neļauj viņam izpildīt pienākumus Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru laikā;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Kipras Republikas ģenerālprokuroram. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Kipras Republikas ģenerālprokuroram.

---

(1)  Lieta 101/63, Wagner / Fohrmann un Krier [1964] ECR 195 un Lieta 149/85, Wybot/Faure un citi [1986] ECR 2391.

P6_TA(2005)0348

Datu uzglabāšana, lai cīnītos pret noziegumiem, tostarp terorismu *

Eiropas Parlamenta nomatīvā rezolūcija par Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu pieņemt Pamatlēmumu par tādu datu uzglabāšanu, kas apstrādāti un uzkrāti, sniedzot publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, vai kas atrodami publiskos komunikāciju tīklos, lai novērstu, izmeklētu, atklātu un sodītu noziegumus un noziedzīgus nodarījumus, tostarp terorismu (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu (8958/2004) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu (8958/2004) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā EK līguma 39. panta 1. punktu, pamatojoties uz kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6–0198/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 39. panta 1. punktu, pamatojoties uz kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C6–0198/2004),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatojumu,

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 93., 51. un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 93., 51. un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0174/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0174/2005),

| 1. | noraida Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu; |
| --- | --- |

1.

noraida Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu;

| 2. | aicina Apvienoto Karalisti, Francijas Republiku, Īriju un Zviedrijas Karalisti atsaukt savu iniciatīvu; |
| --- | --- |

2.

aicina Apvienoto Karalisti, Francijas Republiku, Īriju un Zviedrijas Karalisti atsaukt savu iniciatīvu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam paziņot Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes valdībai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam paziņot Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes valdībai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0349

Obligātie standarti attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes direktīvai par obligātiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (14203/2004 — C6–0200/2004 — 2000/0238(CNS))

(Apspriežu procedūra — atjaunotas apspriedes)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes izstrādāto projektu (14203/2004) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes izstrādāto projektu (14203/2004) (1),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2002)0326) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2002)0326) (2),

| — | ņemot vērā savu 2001. gada 20. septembra nostāju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2001. gada 20. septembra nostāju (3),

| — | ņemot vērā EK līguma 63. panta 1. punkta 1) apakšpunkta d) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 63. panta 1. punkta 1) apakšpunkta d) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā EK līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0200/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0200/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 41. panta 4. punktu un 55. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 41. panta 4. punktu un 55. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0222/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0222/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | Saglabā tiesības iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā, lai pārbaudītu priekšlikuma likumību un atbilstību pamattiesībām; |
| --- | --- |

4.

Saglabā tiesības iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā, lai pārbaudītu priekšlikuma likumību un atbilstību pamattiesībām;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (1a) | Visām dalībvalstīm jābūt noteiktam visaptverošam tiesiskajam regulējumam par patvērumu, kurā būtu ņemta vērā vismaz pamataizsardzība, ko paredz starptautisko tiesību akti patvēruma jomā; |
| --- | --- |

(1a)

Visām dalībvalstīm jābūt noteiktam visaptverošam tiesiskajam regulējumam par patvērumu, kurā būtu ņemta vērā vismaz pamataizsardzība, ko paredz starptautisko tiesību akti patvēruma jomā;

| (2) | Eiropadome īpašā sanāksmē 1999. gada 15. un 16. oktobrī Tamperē vienojās strādāt, lai radītu kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, kuras pamatā būtu 1951. gada 28. jūlija Ženēvas konvencijas par bēgļu statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu (“Ženēvas konvencija”), pilnīga un absolūta piemērošana, tādējādi saglabājot neizraidīšanas principu un nodrošinot, ka nevienu personu neizdod atpakaļ
  vajāšanai
  ; |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome īpašā sanāksmē 1999. gada 15. un 16. oktobrī Tamperē vienojās strādāt, lai radītu kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, kuras pamatā būtu 1951. gada 28. jūlija Ženēvas konvencijas par bēgļu statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu (“Ženēvas konvencija”), pilnīga un absolūta piemērošana, tādējādi saglabājot neizraidīšanas principu un nodrošinot, ka nevienu personu neizdod atpakaļ
  vajāšanai
  ;

| (2) | Eiropadome īpašā sanāksmē 1999. gada 15. un 16. oktobrī Tamperē vienojās strādāt, lai radītu kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, kuras pamatā būtu 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu (“Ženēvas Konvencija”), pilnīga un absolūta piemērošana, tādējādi saglabājot neizraidīšanas principu un nodrošinot, ka nevienu personu neizdod atpakaļ
  valstīm vai teritorijām, kur viņu dzīvība vai brīvība varētu tikt apdraudēta
  ; |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome īpašā sanāksmē 1999. gada 15. un 16. oktobrī Tamperē vienojās strādāt, lai radītu kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, kuras pamatā būtu 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu (“Ženēvas Konvencija”), pilnīga un absolūta piemērošana, tādējādi saglabājot neizraidīšanas principu un nodrošinot, ka nevienu personu neizdod atpakaļ
  valstīm vai teritorijām, kur viņu dzīvība vai brīvība varētu tikt apdraudēta
  ;

| (3a) | Eiropadome savā 2004. gada 4. un 5. novembra sanāksmē Hāgā apstiprināja iepriekš Tamperē pieņemto pieeju un piekrita līdz 2010. gadam izstrādāt kopēju patvēruma procedūru un vienotu statusu tiem, kam piešķirts patvērums vai alternatīvais statuss; |
| --- | --- |

(3a)

Eiropadome savā 2004. gada 4. un 5. novembra sanāksmē Hāgā apstiprināja iepriekš Tamperē pieņemto pieeju un piekrita līdz 2010. gadam izstrādāt kopēju patvēruma procedūru un vienotu statusu tiem, kam piešķirts patvērums vai alternatīvais statuss;

| (5) | Šīs direktīvas galvenais mērķis ir Eiropas Kopienā ieviest obligātu sistēmu attiecībā uz bēgļa statusa piešķiršanas un atsaukšanas procedūrām; |
| --- | --- |

(5)

Šīs direktīvas galvenais mērķis ir Eiropas Kopienā ieviest obligātu sistēmu attiecībā uz bēgļa statusa piešķiršanas un atsaukšanas procedūrām;

| (5) | Šīs direktīvas galvenais mērķis ir Eiropas Kopienā ieviest obligātu sistēmu attiecībā uz bēgļa statusa piešķiršanas un atņemšanas procedūrām,
  nodrošinot, ka neviena dalībvalsts nekādā veidā neizraida vai nenosūta atpakaļ patvēruma meklētāju uz tādām teritorijām, kur viņa dzīvību vai brīvību apdraudētu rases, dzimuma, reliģijas, valstspiederības, valodas, seksuālās orientācijas, piederības kādai konkrētai sociālai grupai, politisko uzskatu vai piederības mazākumtautībai dēļ, atbilstīgi starptautiskām normām, it īpaši 1951. gada Ženēvas Bēgļu konvencijai un Tamperes secinājumiem par patvērumu; |
| --- | --- |

(5)

Šīs direktīvas galvenais mērķis ir Eiropas Kopienā ieviest obligātu sistēmu attiecībā uz bēgļa statusa piešķiršanas un atņemšanas procedūrām,
  nodrošinot, ka neviena dalībvalsts nekādā veidā neizraida vai nenosūta atpakaļ patvēruma meklētāju uz tādām teritorijām, kur viņa dzīvību vai brīvību apdraudētu rases, dzimuma, reliģijas, valstspiederības, valodas, seksuālās orientācijas, piederības kādai konkrētai sociālai grupai, politisko uzskatu vai piederības mazākumtautībai dēļ, atbilstīgi starptautiskām normām, it īpaši 1951. gada Ženēvas Bēgļu konvencijai un Tamperes secinājumiem par patvērumu;

| (8) | Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas ir atzīti, jo īpaši tos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, |
| --- | --- |

(8)

Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas ir atzīti, jo īpaši tos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,

| (8) | Šajā direktīvā ievēro pamattiesības un principus, kas ir atzīti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  kā Kopienas tiesību galvenie principi un visās starptautiskās saistībās, jo īpaši Ženēvas Konvencijā; |
| --- | --- |

(8)

Šajā direktīvā ievēro pamattiesības un principus, kas ir atzīti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  kā Kopienas tiesību galvenie principi un visās starptautiskās saistībās, jo īpaši Ženēvas Konvencijā;

| (9) | Attieksmē pret personām, uz ko attiecas šī direktīva, dalībvalstīm ir saistības atbilstīgi to pieņemtiem starptautisko tiesību aktiem, kas aizliedz diskrimināciju; |
| --- | --- |

(9)

Attieksmē pret personām, uz ko attiecas šī direktīva, dalībvalstīm ir saistības atbilstīgi to pieņemtiem starptautisko tiesību aktiem, kas aizliedz diskrimināciju;

| (9) | Attieksmē pret personām, uz ko attiecas šī direktīva, dalībvalstīm ir saistības atbilstīgi to pieņemtiem starptautisko tiesību aktiem, kas aizliedz
  jebkāda veida
  diskrimināciju; |
| --- | --- |

(9)

Attieksmē pret personām, uz ko attiecas šī direktīva, dalībvalstīm ir saistības atbilstīgi to pieņemtiem starptautisko tiesību aktiem, kas aizliedz
  jebkāda veida
  diskrimināciju;

| (11) | Gan dalībvalstu, gan patvēruma meklētāju interesēs ir pieņemt lēmumu par patvēruma pieteikumiem cik drīz vien iespējams. Tas, kā organizēt patvēruma pieteikumu izskatīšanu, ir atstāts dalībvalstu ziņā, lai tās saskaņā ar valsts vajadzībām varētu noteikt jebkura pieteikuma izskatīšanas prioritāti vai to paātrināt, ņemot vērā šajā direktīvā ietvertos standartus; |
| --- | --- |

(11)

Gan dalībvalstu, gan patvēruma meklētāju interesēs ir pieņemt lēmumu par patvēruma pieteikumiem cik drīz vien iespējams. Tas, kā organizēt patvēruma pieteikumu izskatīšanu, ir atstāts dalībvalstu ziņā, lai tās saskaņā ar valsts vajadzībām varētu noteikt jebkura pieteikuma izskatīšanas prioritāti vai to paātrināt, ņemot vērā šajā direktīvā ietvertos standartus;

| (11) | Gan dalībvalstu, gan patvēruma meklētāju interesēs ir pieņemt lēmumu par patvēruma pieteikumiem cik drīz vien iespējams
  , un tādēļ ir jābūt ātrām un efektīvām procedūrām, kas ilgtu ne vairāk kā sešus mēnešus
  . Tas, kā organizēt patvēruma pieteikumu izskatīšanu, ir atstāts dalībvalstu ziņā, lai tās saskaņā ar valsts vajadzībām varētu noteikt jebkura pieteikuma izskatīšanas prioritāti vai to paātrināt, ņemot vērā šajā direktīvā ietvertos standartus; |
| --- | --- |

(11)

Gan dalībvalstu, gan patvēruma meklētāju interesēs ir pieņemt lēmumu par patvēruma pieteikumiem cik drīz vien iespējams
  , un tādēļ ir jābūt ātrām un efektīvām procedūrām, kas ilgtu ne vairāk kā sešus mēnešus
  . Tas, kā organizēt patvēruma pieteikumu izskatīšanu, ir atstāts dalībvalstu ziņā, lai tās saskaņā ar valsts vajadzībām varētu noteikt jebkura pieteikuma izskatīšanas prioritāti vai to paātrināt, ņemot vērā šajā direktīvā ietvertos standartus;

| (13) | Lai pareizi identificētu personas, kam vajadzīga aizsardzība kā bēgļiem Ženēvas konvencijas 1. panta nozīmē, visiem pieteikuma iesniedzējiem,
  izņemot atsevišķus gadījumus
  , jābūt efektīvai piekļuvei procedūrām, iespējai sadarboties un pienācīgi sazināties ar kompetentajām iestādēm, lai iesniegtu būtiskos savas lietas faktus, un
  pietiekamas

  procesuālas garantijas virzīt lietu visos procedūras posmos. Turklāt patvēruma pieteikuma izskatīšanas procedūrai
  parasti
  būtu jāparedz, ka pieteikuma iesniedzējam ir uzturēšanās tiesības tikmēr, kamēr atbildīgā instance nav pieņēmusi lēmumu, piekļuve tulka pakalpojumiem, iesniedzot savu lietu, ja viņu intervē attiecīgās iestādes, iespēja sazināties ar Apvienoto Nāciju Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) pārstāvi vai ar jebkādu organizāciju, kas strādā tā vārdā, tiesības saņemt attiecīgu paziņojumu par lēmumu, attiecīgu šā lēmuma juridisko un faktisko pamatojumu, iespēja konsultēties ar juridisko vai citu konsultantu un tiesības saņemt informāciju par savu tiesisko stāvokli izšķirīgos procedūras brīžos valodā, kuru
  viņam būtu jāsaprot
  ; |
| --- | --- |

(13)

Lai pareizi identificētu personas, kam vajadzīga aizsardzība kā bēgļiem Ženēvas konvencijas 1. panta nozīmē, visiem pieteikuma iesniedzējiem,
  izņemot atsevišķus gadījumus
  , jābūt efektīvai piekļuvei procedūrām, iespējai sadarboties un pienācīgi sazināties ar kompetentajām iestādēm, lai iesniegtu būtiskos savas lietas faktus, un
  pietiekamas

  procesuālas garantijas virzīt lietu visos procedūras posmos. Turklāt patvēruma pieteikuma izskatīšanas procedūrai
  parasti
  būtu jāparedz, ka pieteikuma iesniedzējam ir uzturēšanās tiesības tikmēr, kamēr atbildīgā instance nav pieņēmusi lēmumu, piekļuve tulka pakalpojumiem, iesniedzot savu lietu, ja viņu intervē attiecīgās iestādes, iespēja sazināties ar Apvienoto Nāciju Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) pārstāvi vai ar jebkādu organizāciju, kas strādā tā vārdā, tiesības saņemt attiecīgu paziņojumu par lēmumu, attiecīgu šā lēmuma juridisko un faktisko pamatojumu, iespēja konsultēties ar juridisko vai citu konsultantu un tiesības saņemt informāciju par savu tiesisko stāvokli izšķirīgos procedūras brīžos valodā, kuru
  viņam būtu jāsaprot
  ;

| (13) | Lai pareizi identificētu personas, kam vajadzīga aizsardzība kā bēgļiem Ženēvas konvencijas 1. panta nozīmē, visiem pieteikuma iesniedzējiem jābūt efektīvai piekļuvei procedūrām, iespējai sadarboties un pienācīgi sazināties ar kompetentajām iestādēm, lai iesniegtu būtiskos savas lietas faktus, un procesuālām garantijām virzīt lietu visos procedūras posmos. Turklāt patvēruma pieteikuma izskatīšanas procedūrai būtu jāparedz, ka pieteikuma iesniedzējam ir uzturēšanās tiesības tikmēr, kamēr atbildīgā instance nav pieņēmusi lēmumu, piekļuve tulka pakalpojumiem, iesniedzot savu lietu, ja viņu intervē atbildīgās iestādes, iespēja sazināties ar Apvienoto Nāciju Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) pārstāvi vai ar jebkādu organizāciju, kas strādā tā vārdā, tiesības saņemt attiecīgu paziņojumu par lēmumu, attiecīgu šā lēmuma juridisko un faktisko pamatojumu, iespēja konsultēties ar juridisko vai citu konsultantu un tiesības saņemt informāciju par savu tiesisko stāvokli izšķirīgos procedūras brīžos valodā, kuru
  viņš saprot
  ;

  (“Būtu jāsaprot” svītrošana attiecas uz visu tekstu. Ja šo grozījumu pieņems, būs jāveic nepieciešamās izmaiņas visā tekstā.) |
| --- | --- |

(13)

Lai pareizi identificētu personas, kam vajadzīga aizsardzība kā bēgļiem Ženēvas konvencijas 1. panta nozīmē, visiem pieteikuma iesniedzējiem jābūt efektīvai piekļuvei procedūrām, iespējai sadarboties un pienācīgi sazināties ar kompetentajām iestādēm, lai iesniegtu būtiskos savas lietas faktus, un procesuālām garantijām virzīt lietu visos procedūras posmos. Turklāt patvēruma pieteikuma izskatīšanas procedūrai būtu jāparedz, ka pieteikuma iesniedzējam ir uzturēšanās tiesības tikmēr, kamēr atbildīgā instance nav pieņēmusi lēmumu, piekļuve tulka pakalpojumiem, iesniedzot savu lietu, ja viņu intervē atbildīgās iestādes, iespēja sazināties ar Apvienoto Nāciju Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) pārstāvi vai ar jebkādu organizāciju, kas strādā tā vārdā, tiesības saņemt attiecīgu paziņojumu par lēmumu, attiecīgu šā lēmuma juridisko un faktisko pamatojumu, iespēja konsultēties ar juridisko vai citu konsultantu un tiesības saņemt informāciju par savu tiesisko stāvokli izšķirīgos procedūras brīžos valodā, kuru
  viņš saprot
  ;

(“Būtu jāsaprot” svītrošana attiecas uz visu tekstu. Ja šo grozījumu pieņems, būs jāveic nepieciešamās izmaiņas visā tekstā.)

| (14) | Papildus būtu jāparedz konkrētas procesuālas garantijas nepavadītām

  nepilngadīgām personām
  to neaizsargātības dēļ. Šajā kontekstā bērnu interesēm būtu jābūt vienam no dalībvalstu galvenajiem apsvērumiem; |
| --- | --- |

(14)

Papildus būtu jāparedz konkrētas procesuālas garantijas nepavadītām

  nepilngadīgām personām
  to neaizsargātības dēļ. Šajā kontekstā bērnu interesēm būtu jābūt vienam no dalībvalstu galvenajiem apsvērumiem;

| (14) | Papildus būtu jāparedz konkrētas procesuālas garantijas nepavadītiem

  bērniem
  to neaizsargātības dēļ. Šajā kontekstā bērnu interesēm būtu jābūt vienam no dalībvalstu galvenajiem apsvērumiem
  visa patvēruma procesa laikā, atbilstīgi ANO Konvencijas par bērna tiesībām (KBT) 3. pantam; |
| --- | --- |

(14)

Papildus būtu jāparedz konkrētas procesuālas garantijas nepavadītiem

  bērniem
  to neaizsargātības dēļ. Šajā kontekstā bērnu interesēm būtu jābūt vienam no dalībvalstu galvenajiem apsvērumiem
  visa patvēruma procesa laikā, atbilstīgi ANO Konvencijas par bērna tiesībām (KBT) 3. pantam;

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Ja to pieņems, būs jāveic nepieciešamās izmaiņas visā tekstā.)

| (16) | Daudzi patvēruma pieteikumi ir iesniegti uz dalībvalsts robežas vai tās tranzīta zonā, pirms pieņemts lēmums par pieteikuma iesniedzēja ieceļošanu. Dalībvalstīm vajadzētu panākt to, ka spēkā esošās procedūras ir vienmēr pielāgotas šo pieteikuma iesniedzēju konkrētai situācijai uz robežas.
  Būtu jādefinē kopēji noteikumi par iespējamiem izņēmumiem, ko šajos gadījumos attiecina uz garantijām, kādas parasti ir pieteikuma iesniedzējiem.
  Robežprocedūras galvenokārt piemēro tiem pieteikuma iesniedzējiem, kas neatbilst nosacījumiem ieceļošanai dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

(16)

Daudzi patvēruma pieteikumi ir iesniegti uz dalībvalsts robežas vai tās tranzīta zonā, pirms pieņemts lēmums par pieteikuma iesniedzēja ieceļošanu. Dalībvalstīm vajadzētu panākt to, ka spēkā esošās procedūras ir vienmēr pielāgotas šo pieteikuma iesniedzēju konkrētai situācijai uz robežas.
  Būtu jādefinē kopēji noteikumi par iespējamiem izņēmumiem, ko šajos gadījumos attiecina uz garantijām, kādas parasti ir pieteikuma iesniedzējiem.
  Robežprocedūras galvenokārt piemēro tiem pieteikuma iesniedzējiem, kas neatbilst nosacījumiem ieceļošanai dalībvalstu teritorijā;

| (16) | Daudzi patvēruma pieteikumi ir iesniegti uz dalībvalsts robežas vai tās tranzīta zonā, pirms pieņemts lēmums par pieteikuma iesniedzēja ieceļošanu. Dalībvalstīm vajadzētu panākt to, ka spēkā esošās procedūras ir vienmēr pielāgotas šo pieteikuma iesniedzēju konkrētai situācijai uz robežas. Robežprocedūras galvenokārt piemēro tiem pieteikuma iesniedzējiem, kas neatbilst nosacījumiem ieceļošanai dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

(16)

Daudzi patvēruma pieteikumi ir iesniegti uz dalībvalsts robežas vai tās tranzīta zonā, pirms pieņemts lēmums par pieteikuma iesniedzēja ieceļošanu. Dalībvalstīm vajadzētu panākt to, ka spēkā esošās procedūras ir vienmēr pielāgotas šo pieteikuma iesniedzēju konkrētai situācijai uz robežas. Robežprocedūras galvenokārt piemēro tiem pieteikuma iesniedzējiem, kas neatbilst nosacījumiem ieceļošanai dalībvalstu teritorijā;

| (17a) | Atzīstot cilvēku tirdzniecības pastāvēšanu un ievērojot patvēruma meklētāja intereses, viņa/viņas pieteikumu nekādā ziņā nedrīkst diskriminēt par ierašanos dalībvalstī šādā veidā; |
| --- | --- |

(17a)

Atzīstot cilvēku tirdzniecības pastāvēšanu un ievērojot patvēruma meklētāja intereses, viņa/viņas pieteikumu nekādā ziņā nedrīkst diskriminēt par ierašanos dalībvalstī šādā veidā;

| (18) | Ņemot vērā saskaņotības līmeni, kas sasniegts attiecībā uz trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku atzīšanu par bēgļiem, būtu jāizstrādā kopēji kritēriji trešo valstu atzīšanai par drošām izcelsmes valstīm; |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā saskaņotības līmeni, kas sasniegts attiecībā uz trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku atzīšanu par bēgļiem, būtu jāizstrādā kopēji kritēriji trešo valstu atzīšanai par drošām izcelsmes valstīm;

| (18) | Ņemot vērā saskaņotības līmeni, kas sasniegts attiecībā uz trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku atzīšanu par bēgļiem, būtu jāizstrādā kopēji kritēriji trešo valstu atzīšanai par drošām izcelsmes valstīm
  un ir jānodrošina, ka novērtēšana un īstenošana notiek pareizi un efektīvi; |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā saskaņotības līmeni, kas sasniegts attiecībā uz trešās valsts pilsoņu un bezvalstnieku atzīšanu par bēgļiem, būtu jāizstrādā kopēji kritēriji trešo valstu atzīšanai par drošām izcelsmes valstīm
  un ir jānodrošina, ka novērtēšana un īstenošana notiek pareizi un efektīvi;

| (19) | Ja Padome ir pārliecinājusies, ka attiecībā uz konkrētu izcelsmes valsti šie kritēriji ir izpildīti, un tādējādi iekļāvusi to
  obligātā
  kopējā drošu izcelsmes valstu sarakstā, ko pieņems saskaņā ar šo direktīvu, dalībvalstīm

  būtu jāizskata
  to personu pieteikumus, kuriem ir tās valsts piederība, vai to bezvalstnieku pieteikumus, kuri pirms tam palaikam bija dzīvojuši tajā valstī, ņemot par pamatu atspēkojamu pieņēmumu par tās valsts drošību. Ņemot vērā politisko nozīmi izcelsmes valsts atzīšanai par drošu, jo īpaši ņemot vērā cilvēktiesību stāvokļa izvērtējuma ietekmi izcelsmes valstī un tās ietekmi uz Eiropas Savienības politiku ārējo attiecību jomā, Padomei jebkuri lēmumi par saraksta izveidi vai tā grozījumiem būtu jāpieņem
  pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
  ; |
| --- | --- |

(19)

Ja Padome ir pārliecinājusies, ka attiecībā uz konkrētu izcelsmes valsti šie kritēriji ir izpildīti, un tādējādi iekļāvusi to
  obligātā
  kopējā drošu izcelsmes valstu sarakstā, ko pieņems saskaņā ar šo direktīvu, dalībvalstīm

  būtu jāizskata
  to personu pieteikumus, kuriem ir tās valsts piederība, vai to bezvalstnieku pieteikumus, kuri pirms tam palaikam bija dzīvojuši tajā valstī, ņemot par pamatu atspēkojamu pieņēmumu par tās valsts drošību. Ņemot vērā politisko nozīmi izcelsmes valsts atzīšanai par drošu, jo īpaši ņemot vērā cilvēktiesību stāvokļa izvērtējuma ietekmi izcelsmes valstī un tās ietekmi uz Eiropas Savienības politiku ārējo attiecību jomā, Padomei jebkuri lēmumi par saraksta izveidi vai tā grozījumiem būtu jāpieņem
  pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
  ;

| (19) | Ja Padome ir pārliecinājusies, ka attiecībā uz konkrētu izcelsmes valsti šie kritēriji ir izpildīti, un tādējādi iekļāvusi to kopējā drošu izcelsmes valstu sarakstā, ko pieņems saskaņā ar šo direktīvu, dalībvalstis

  var izskatīt
  to personu pieteikumus, kuriem ir tās valsts piederība, vai to bezvalstnieku pieteikumus, kuri pirms tam palaikam bija dzīvojuši tajā valstī, ņemot par pamatu atspēkojamu pieņēmumu par tās valsts drošību. Ņemot vērā politisko nozīmi izcelsmes valsts atzīšanai par drošu, jo īpaši ņemot vērā cilvēktiesību stāvokļa izvērtējuma ietekmi izcelsmes valstī un tās ietekmi uz Eiropas Savienības politiku ārējo attiecību jomā, Padomei jebkuri lēmumi par saraksta izveidi vai tā grozījumiem būtu jāpieņem
  kopīgi ar Eiropas Parlamentu
  ; |
| --- | --- |

(19)

Ja Padome ir pārliecinājusies, ka attiecībā uz konkrētu izcelsmes valsti šie kritēriji ir izpildīti, un tādējādi iekļāvusi to kopējā drošu izcelsmes valstu sarakstā, ko pieņems saskaņā ar šo direktīvu, dalībvalstis

  var izskatīt
  to personu pieteikumus, kuriem ir tās valsts piederība, vai to bezvalstnieku pieteikumus, kuri pirms tam palaikam bija dzīvojuši tajā valstī, ņemot par pamatu atspēkojamu pieņēmumu par tās valsts drošību. Ņemot vērā politisko nozīmi izcelsmes valsts atzīšanai par drošu, jo īpaši ņemot vērā cilvēktiesību stāvokļa izvērtējuma ietekmi izcelsmes valstī un tās ietekmi uz Eiropas Savienības politiku ārējo attiecību jomā, Padomei jebkuri lēmumi par saraksta izveidi vai tā grozījumiem būtu jāpieņem
  kopīgi ar Eiropas Parlamentu
  ;

| (20) | no Bulgārijas un Rumānijas kā Eiropas Savienības pievienošanās kandidātvalstu statusa un panākumiem, kas gūti, gatavojoties dalībai Eiropas Savienībā, izriet, ka tās būtu jāuzskata par drošām izcelsmes valstīm šās direktīvas nozīmē līdz dienai, kad tās pievienojas Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

(20)

no Bulgārijas un Rumānijas kā Eiropas Savienības pievienošanās kandidātvalstu statusa un panākumiem, kas gūti, gatavojoties dalībai Eiropas Savienībā, izriet, ka tās būtu jāuzskata par drošām izcelsmes valstīm šās direktīvas nozīmē līdz dienai, kad tās pievienojas Eiropas Savienībai;

Svītrots

| (21) | Šajā direktīvā trešās valsts atzīšana par drošu izcelsmes valsti nevar nodrošināt tās valsts pilsoņiem pilnīgu drošību. Izvērtējumā, kas ir šīs atzīšanas pamatā, var ņemt vērā tikai civilos, tiesiskos un politiskos apstākļus tajā valstī un to, vai dalībniekiem vajāšanās, spīdzināšanās vai necilvēcīgās un pazemojošās izturēšanās piemēro sankcijas praksē, ja viņus attiecīgajā valstī atzīst par atbildīgiem. Šā iemesla dēļ ir svarīgi, ja, pieteikuma iesniedzējs sniedz nopietnus iemeslus, kas liek uzskatīt, ka attiecīgā valsts viņa konkrētajā gadījumā nav droša, ka attiecībā uz viņu konkrētā valsts vairs nav uzskatāma par drošu; |
| --- | --- |

(21)

Šajā direktīvā trešās valsts atzīšana par drošu izcelsmes valsti nevar nodrošināt tās valsts pilsoņiem pilnīgu drošību. Izvērtējumā, kas ir šīs atzīšanas pamatā, var ņemt vērā tikai civilos, tiesiskos un politiskos apstākļus tajā valstī un to, vai dalībniekiem vajāšanās, spīdzināšanās vai necilvēcīgās un pazemojošās izturēšanās piemēro sankcijas praksē, ja viņus attiecīgajā valstī atzīst par atbildīgiem. Šā iemesla dēļ ir svarīgi, ja, pieteikuma iesniedzējs sniedz nopietnus iemeslus, kas liek uzskatīt, ka attiecīgā valsts viņa konkrētajā gadījumā nav droša, ka attiecībā uz viņu konkrētā valsts vairs nav uzskatāma par drošu;

| (21) | Šajā direktīvā trešās valsts atzīšana par drošu izcelsmes valsti nevar nodrošināt tās valsts pilsoņiem pilnīgu drošību. Izvērtējumā, kas ir šīs atzīšanas pamatā, var ņemt vērā tikai civilos, tiesiskos un politiskos apstākļus tajā valstī,
  tostarp cilvēktiesību, pamatbrīvību un bēgļu aizsardzības starptautisko tiesību aktu noteikumu ievērošanu
  un to, vai dalībniekiem sankcijas par vajāšanu, spīdzināšanu vai necilvēcīgas un pazemojošu izturēšanos piemēro praksē, ja viņus attiecīgajā valstī atzīst par atbildīgiem. Šā iemesla dēļ ir svarīgi, ja pieteikuma iesniedzējs sniedz nopietnus iemeslus, kas liek uzskatīt, ka attiecīgā valsts viņa konkrētajā gadījumā nav droša, ka attiecībā uz viņu konkrētā valsts vairs nav uzskatāma par drošu; |
| --- | --- |

(21)

Šajā direktīvā trešās valsts atzīšana par drošu izcelsmes valsti nevar nodrošināt tās valsts pilsoņiem pilnīgu drošību. Izvērtējumā, kas ir šīs atzīšanas pamatā, var ņemt vērā tikai civilos, tiesiskos un politiskos apstākļus tajā valstī,
  tostarp cilvēktiesību, pamatbrīvību un bēgļu aizsardzības starptautisko tiesību aktu noteikumu ievērošanu
  un to, vai dalībniekiem sankcijas par vajāšanu, spīdzināšanu vai necilvēcīgas un pazemojošu izturēšanos piemēro praksē, ja viņus attiecīgajā valstī atzīst par atbildīgiem. Šā iemesla dēļ ir svarīgi, ja pieteikuma iesniedzējs sniedz nopietnus iemeslus, kas liek uzskatīt, ka attiecīgā valsts viņa konkrētajā gadījumā nav droša, ka attiecībā uz viņu konkrētā valsts vairs nav uzskatāma par drošu;

| (22) | Dalībvalstīm būtu jāizskata visi pieteikumi attiecībā uz to saturu, t.i., jāizvērtē, vai attiecīgo pieteikuma iesniedzēju var atzīt par bēgli saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK par obligātiem standartiem trešās valsts pilsoņu vai bezvalstnieku atzīšanai par bēgļiem vai personām, kam citādi vajadzīga starptautiska aizsardzība, un piešķirtās aizsardzības saturu, izņemot, ja
  šī direktīva paredz citādi, jo īpaši, ja var pamatoti pieņemt,
  ka cita valsts
  veiktu
  pārbaudi
  vai

  nodrošinātu

  pietiekamu
  aizsardzību. Jo īpaši dalībvalstīm nebūtu jāizvērtē patvēruma pieteikuma saturs, ja pirmā patvēruma valsts pieteikuma iesniedzējam ir piešķīrusi bēgļa statusu vai citādu
  pietiekamu
  aizsardzību, un šī valsts pieteikuma iesniedzēju uzņems atpakaļ; |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstīm būtu jāizskata visi pieteikumi attiecībā uz to saturu, t.i., jāizvērtē, vai attiecīgo pieteikuma iesniedzēju var atzīt par bēgli saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK par obligātiem standartiem trešās valsts pilsoņu vai bezvalstnieku atzīšanai par bēgļiem vai personām, kam citādi vajadzīga starptautiska aizsardzība, un piešķirtās aizsardzības saturu, izņemot, ja
  šī direktīva paredz citādi, jo īpaši, ja var pamatoti pieņemt,
  ka cita valsts
  veiktu
  pārbaudi
  vai

  nodrošinātu

  pietiekamu
  aizsardzību. Jo īpaši dalībvalstīm nebūtu jāizvērtē patvēruma pieteikuma saturs, ja pirmā patvēruma valsts pieteikuma iesniedzējam ir piešķīrusi bēgļa statusu vai citādu
  pietiekamu
  aizsardzību, un šī valsts pieteikuma iesniedzēju uzņems atpakaļ;

| (22) | Dalībvalstīm būtu jāizskata visi pieteikumi attiecībā uz to saturu, t.i., jāizvērtē, vai attiecīgo pieteikuma iesniedzēju var atzīt par bēgli saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK par obligātiem standartiem trešās valsts pilsoņu vai bezvalstnieku atzīšanai par bēgļiem vai personām, kam citādi vajadzīga starptautiska aizsardzība, un piešķirtās aizsardzības saturu, izņemot, ja
  ir noteikts,
  ka cita valsts
  ir kompetenta veikt
  pārbaudi
  un var

  nodrošināt

  efektīvu, līdzvērtīgu un atbilstīgu
  aizsardzību
  saskaņā ar Padomes 2003. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (4).
  Jo īpaši dalībvalstīm nebūtu jāizvērtē patvēruma pieteikuma saturs, ja pirmā patvēruma valsts pieteikuma iesniedzējam ir piešķīrusi bēgļa statusu vai citādu
  efektīvu
  aizsardzību, un šī valsts pieteikuma iesniedzēju uzņems atpakaļ;

  (Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Ja to pieņems, būs jāveic nepieciešamās izmaiņas visā tekstā.) |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstīm būtu jāizskata visi pieteikumi attiecībā uz to saturu, t.i., jāizvērtē, vai attiecīgo pieteikuma iesniedzēju var atzīt par bēgli saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK par obligātiem standartiem trešās valsts pilsoņu vai bezvalstnieku atzīšanai par bēgļiem vai personām, kam citādi vajadzīga starptautiska aizsardzība, un piešķirtās aizsardzības saturu, izņemot, ja
  ir noteikts,
  ka cita valsts
  ir kompetenta veikt
  pārbaudi
  un var

  nodrošināt

  efektīvu, līdzvērtīgu un atbilstīgu
  aizsardzību
  saskaņā ar Padomes 2003. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (4).
  Jo īpaši dalībvalstīm nebūtu jāizvērtē patvēruma pieteikuma saturs, ja pirmā patvēruma valsts pieteikuma iesniedzējam ir piešķīrusi bēgļa statusu vai citādu
  efektīvu
  aizsardzību, un šī valsts pieteikuma iesniedzēju uzņems atpakaļ;

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Ja to pieņems, būs jāveic nepieciešamās izmaiņas visā tekstā.)

| (23) | dalībvalstīm arī nebūtu jāizvērtē patvēruma pieteikuma saturs, ja var pamatoti sagaidīt, ka pieteikuma iesniedzējs meklēs aizsardzību tajā trešajā valstī. Dalībvalstīm būtu šādi jārīkojas tikai tad, ja šis konkrētais pieteikuma iesniedzējs būtu drošs attiecīgajā trešā valstī. Lai novērstu pieteikuma iesniedzēju otrreizēju plūsmu, jāizstrādā kopēji principi, pēc kuriem dalībvalstis izvērtē vai nosaka, ka trešās valstis ir drošas; |
| --- | --- |

(23)

dalībvalstīm arī nebūtu jāizvērtē patvēruma pieteikuma saturs, ja var pamatoti sagaidīt, ka pieteikuma iesniedzējs meklēs aizsardzību tajā trešajā valstī. Dalībvalstīm būtu šādi jārīkojas tikai tad, ja šis konkrētais pieteikuma iesniedzējs būtu drošs attiecīgajā trešā valstī. Lai novērstu pieteikuma iesniedzēju otrreizēju plūsmu, jāizstrādā kopēji principi, pēc kuriem dalībvalstis izvērtē vai nosaka, ka trešās valstis ir drošas;

Svītrots

| (24) | turklāt attiecībā uz konkrētam trešām valstīm Eiropā, kas ievēro īpaši augstus cilvēktiesību un bēgļu aizsardzības standartus, dalībvalstīm būtu jāatļauj neveikt vai veikt daļēju patvēruma pieteikumu izskatīšanu attiecībā uz patvēruma meklētājiem, kas ieceļo to teritorijā no tādām trešām valstīm Eiropā. Ņemot vērā sekas, kādas patvēruma meklētājam var radīt ierobežota vai nenotikusi izskatīšana, šī drošas trešās valsts jēdziena piemērošana būtu jāattiecina tikai uz lietām, kurās ir iesaistītas trešās valstis, par ko Padome ir pārliecinājusies, ka tās ievēro augstos attiecīgās trešās valsts drošības standartus, kas izklāstīti šajā direktīvā. Padomei būtu jāpieņem lēmumi šajā jautājumā pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

(24)

turklāt attiecībā uz konkrētam trešām valstīm Eiropā, kas ievēro īpaši augstus cilvēktiesību un bēgļu aizsardzības standartus, dalībvalstīm būtu jāatļauj neveikt vai veikt daļēju patvēruma pieteikumu izskatīšanu attiecībā uz patvēruma meklētājiem, kas ieceļo to teritorijā no tādām trešām valstīm Eiropā. Ņemot vērā sekas, kādas patvēruma meklētājam var radīt ierobežota vai nenotikusi izskatīšana, šī drošas trešās valsts jēdziena piemērošana būtu jāattiecina tikai uz lietām, kurās ir iesaistītas trešās valstis, par ko Padome ir pārliecinājusies, ka tās ievēro augstos attiecīgās trešās valsts drošības standartus, kas izklāstīti šajā direktīvā. Padomei būtu jāpieņem lēmumi šajā jautājumā pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu;

Svītrots

| (25) | No to kopējo standartu būtības, kuri attiecas uz
  abiem
  drošas trešās valsts
  jēdzieniem
  , kas
  izklāstīti
  šajā direktīvā, izriet, ka
  šo jēdzienu
  praktiskā nozīme ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts atļauj attiecīgam pieteikuma iesniedzējam ieceļot tās teritorijā; |
| --- | --- |

(25)

No to kopējo standartu būtības, kuri attiecas uz
  abiem
  drošas trešās valsts
  jēdzieniem
  , kas
  izklāstīti
  šajā direktīvā, izriet, ka
  šo jēdzienu
  praktiskā nozīme ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts atļauj attiecīgam pieteikuma iesniedzējam ieceļot tās teritorijā;

| (25) | No to kopējo standartu būtības, kuri attiecas uz drošas trešās valsts
  jēdzienu
  , kas
  izklāstīts
  šajā direktīvā, izriet, ka
  šī jēdziena
  praktiskā nozīme ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts atļauj attiecīgam pieteikuma iesniedzējam ieceļot tās teritorijā; |
| --- | --- |

(25)

No to kopējo standartu būtības, kuri attiecas uz drošas trešās valsts
  jēdzienu
  , kas
  izklāstīts
  šajā direktīvā, izriet, ka
  šī jēdziena
  praktiskā nozīme ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts atļauj attiecīgam pieteikuma iesniedzējam ieceļot tās teritorijā;

| (26) | Attiecībā uz bēgļa statusa atsaukšanu dalībvalstis nodrošina, ka personas, kas izmanto no bēgļa statusu, attiecīgi informē par iespējamu viņu statusu pārskatīšanu, un ka viņām ir dota iespēja iesniegt viedokli pirms attiecīgās iestādes pieņem pamatotu lēmumu atsaukt viņu statusu.
  Taču šīs garantijas var nedot, ja iemesls bēgļa statusa pārtraukšanai nav saistīts ar pārmaiņām nosacījumos, uz kuriem atzīšana balstīta; |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz bēgļa statusa atsaukšanu dalībvalstis nodrošina, ka personas, kas izmanto no bēgļa statusu, attiecīgi informē par iespējamu viņu statusu pārskatīšanu, un ka viņām ir dota iespēja iesniegt viedokli pirms attiecīgās iestādes pieņem pamatotu lēmumu atsaukt viņu statusu.
  Taču šīs garantijas var nedot, ja iemesls bēgļa statusa pārtraukšanai nav saistīts ar pārmaiņām nosacījumos, uz kuriem atzīšana balstīta;

| (26) | Attiecībā uz bēgļa statusa atņemšanu dalībvalstis nodrošina, ka personas, kas izmanto no bēgļa statusu, attiecīgi informē par iespējamu viņu statusu pārskatīšanu, un ka viņām ir dota iespēja iesniegt viedokli pirms attiecīgās iestādes pieņem pamatotu lēmumu atņemt viņu statusu; |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz bēgļa statusa atņemšanu dalībvalstis nodrošina, ka personas, kas izmanto no bēgļa statusu, attiecīgi informē par iespējamu viņu statusu pārskatīšanu, un ka viņām ir dota iespēja iesniegt viedokli pirms attiecīgās iestādes pieņem pamatotu lēmumu atņemt viņu statusu;

| (27) | Tas, ka uz lēmumiem par patvēruma pieteikumiem un bēgļa statusa atsaukšanu jāattiecina tiesiskās aizsardzības līdzeklis tiesā vai tribunālā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 234. panta nozīmē, atspoguļo Kopienas tiesību pamatprincipu.
  Arī attiecībā uz būtisko faktu izskatīšanu līdzekļa efektivitāte ir atkarīga no katras dalībvalsts administratīvās un tiesu sistēmas kopumā; |
| --- | --- |

(27)

Tas, ka uz lēmumiem par patvēruma pieteikumiem un bēgļa statusa atsaukšanu jāattiecina tiesiskās aizsardzības līdzeklis tiesā vai tribunālā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 234. panta nozīmē, atspoguļo Kopienas tiesību pamatprincipu.
  Arī attiecībā uz būtisko faktu izskatīšanu līdzekļa efektivitāte ir atkarīga no katras dalībvalsts administratīvās un tiesu sistēmas kopumā;

| (27) | Tas, ka uz lēmumiem par patvēruma pieteikumiem un bēgļa statusa atņemšanu jāattiecina tiesiskās aizsardzības līdzeklis tiesā vai tribunālā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 234. panta nozīmē, atspoguļo Kopienas tiesību pamatprincipu.
  Saistībā ar lēmumiem par patvēruma pieteikumiem jābūt tiesībām iesniegt apelāciju, kuru izskatot, tiesa pārbauda gan faktus, gan tiesību jautājumus. Pieteikuma iesniedzējam ir tiesības netikt izraidītam, kamēr tiesa pieņem lēmumu par tiesībām uzturēties, gaidot šīs apelācijas iznākumu; |
| --- | --- |

(27)

Tas, ka uz lēmumiem par patvēruma pieteikumiem un bēgļa statusa atņemšanu jāattiecina tiesiskās aizsardzības līdzeklis tiesā vai tribunālā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 234. panta nozīmē, atspoguļo Kopienas tiesību pamatprincipu.
  Saistībā ar lēmumiem par patvēruma pieteikumiem jābūt tiesībām iesniegt apelāciju, kuru izskatot, tiesa pārbauda gan faktus, gan tiesību jautājumus. Pieteikuma iesniedzējam ir tiesības netikt izraidītam, kamēr tiesa pieņem lēmumu par tiesībām uzturēties, gaidot šīs apelācijas iznākumu;

| (28) | saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 64. pantu šī direktīva neietekmē to dalībvalstu pienākumu izpildi, kuri attiecas uz kārtības un likumības uzturēšanu un iekšējas drošības sargāšanu; |
| --- | --- |

(28)

saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 64. pantu šī direktīva neietekmē to dalībvalstu pienākumu izpildi, kuri attiecas uz kārtības un likumības uzturēšanu un iekšējas drošības sargāšanu;

Svītrots

| (29.a) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti piemēro personas datiem, kurus izmanto, piemērojot šo direktīvu. Direktīvu 95/46/EK piemēro arī tad, ja dalībvalsts nodod datus UNHCR (5) tā pilnvaru izpildei saskaņā ar Ženēvas Konvenciju. Šī datu nodošana notiek, piemērojot UNHCR personas datu aizsardzības līmeni, kuru uzskata par atbilstīgu; |
| --- | --- |

(29.a)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti piemēro personas datiem, kurus izmanto, piemērojot šo direktīvu. Direktīvu 95/46/EK piemēro arī tad, ja dalībvalsts nodod datus UNHCR (5) tā pilnvaru izpildei saskaņā ar Ženēvas Konvenciju. Šī datu nodošana notiek, piemērojot UNHCR personas datu aizsardzības līmeni, kuru uzskata par atbilstīgu;

| (29.b) | dalībvalstīm jānodrošina sankcijas, ja tiek pārkāpti dalībvalstu noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, |
| --- | --- |

(29.b)

dalībvalstīm jānodrošina sankcijas, ja tiek pārkāpti dalībvalstu noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu,

Šīs direktīvas pamatojums ir noteikt obligātos standartus dalībvalstu piemērotajās procedūrās bēgļa statusa piešķiršanā un anulēšanā.

Šīs direktīvas pamatojums ir noteikt
  tādus
  obligātos standartus dalībvalstu piemērotajās procedūrās bēgļa statusa piešķiršanā un atņemšanā,
  kuri ir saskaņā ar Ženēvas Konvenciju un Direktīvu 2004/83/EK.

1.a pants

Starptautisko saistību un pamattiesību ievērošana

Šajā direktīvā ir ievērotas visas dalībvalstu starptautiskās saistības, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību harta, it īpaši tās 18. pants kā Kopienas tiesību vispārēji principi.

| e) | “Atbildīgā iestāde” ir jebkura
  it kā
  juridiska vai administratīvā iestāde dalībvalstī, kas atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu un kas ir kompetenta, lai pieņemtu lēmumus pirmajā instancē šādos gadījumos, kā tas noteikts Pielikumā Nr. 1; |
| --- | --- |

e)

“Atbildīgā iestāde” ir jebkura
  it kā
  juridiska vai administratīvā iestāde dalībvalstī, kas atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu un kas ir kompetenta, lai pieņemtu lēmumus pirmajā instancē šādos gadījumos, kā tas noteikts Pielikumā Nr. 1;

| e) | “Atbildīgā iestāde” ir jebkura juridiska vai administratīva iestāde dalībvalstī, kas atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu un kas ir kompetenta, lai pieņemtu lēmumus pirmajā instancē šādos gadījumos, kā tas noteikts Pielikumā Nr. 1; |
| --- | --- |

e)

“Atbildīgā iestāde” ir jebkura juridiska vai administratīva iestāde dalībvalstī, kas atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu un kas ir kompetenta, lai pieņemtu lēmumus pirmajā instancē šādos gadījumos, kā tas noteikts Pielikumā Nr. 1;

| g) | “Bēgļa statuss” ir dalībvalsts atzinums par

  trešās

  valsts

  pilsoni vai

  bezpavalstnieku kā bēgli; |
| --- | --- |

g)

“Bēgļa statuss” ir dalībvalsts atzinums par

  trešās

  valsts

  pilsoni vai

  bezpavalstnieku kā bēgli;

| g) | “Bēgļa statuss”nozīmē, ka dalībvalsts atzīst

  šādu pieteikuma iesneidzējam piešķirto statusu
  ; |
| --- | --- |

g)

“Bēgļa statuss”nozīmē, ka dalībvalsts atzīst

  šādu pieteikuma iesneidzējam piešķirto statusu
  ;

| h) | “Nepavadīta

  nepilngadīgā persona
  ” ir persona, kas nav sasniegusi astoņpadsmit gadu vecumu un kas ierodas dalībvalstu teritorijā, un ko nepavada pieaugušais, kas par viņu ir atbildīgs saistībā ar likumu vai paražu, un kamēr vien nepilngadīgā persona netiek nodota šādas personas aizgādībā; definīcija ietver
  nepilngadīgo
  , kas ir palicis/-usi bez pavadītāja, kad viņš/viņa ieradās dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

h)

“Nepavadīta

  nepilngadīgā persona
  ” ir persona, kas nav sasniegusi astoņpadsmit gadu vecumu un kas ierodas dalībvalstu teritorijā, un ko nepavada pieaugušais, kas par viņu ir atbildīgs saistībā ar likumu vai paražu, un kamēr vien nepilngadīgā persona netiek nodota šādas personas aizgādībā; definīcija ietver
  nepilngadīgo
  , kas ir palicis/-usi bez pavadītāja, kad viņš/viņa ieradās dalībvalsts teritorijā;

| h) | “Nepavadīts

  bērns” vai “nošķirts bērns
  ” ir persona, kas nav sasniegusi astoņpadsmit gadu vecumu un kas ierodas dalībvalstu teritorijā, un ko nepavada pieaugušais, kurš par viņu ir atbildīgs saistībā ar likumu vai paražu, un kamēr vien šis bērns netiek nodots šādas personas aizgādībā; definīcija ietver
  bērnu
  , kas ir palicis bez pavadītāja, kad viņš/viņa ieradās dalībvalsts teritorijā;
  “nepavadīts bērns” attiecas uz bērnu, kurš ir atšķirts no abiem vecākiem un citiem radiniekiem vai likumīgiem vai ierastiem aizbildņiem; “nošķirts bērns” attiecas uz bērnu, kuru pavada pieaugušais, ja pieaugušais nevēlas vai nav spējīgs uzņemties atbildību par ilglaicīgu bērna aprūpi. Šīs direktīvas nozīmē “nepavadīts nepilngadīgais” attiecas gan uz “nepavadītiem bērniem”, gan “nošķirtiem bērniem”; |
| --- | --- |

h)

“Nepavadīts

  bērns” vai “nošķirts bērns
  ” ir persona, kas nav sasniegusi astoņpadsmit gadu vecumu un kas ierodas dalībvalstu teritorijā, un ko nepavada pieaugušais, kurš par viņu ir atbildīgs saistībā ar likumu vai paražu, un kamēr vien šis bērns netiek nodots šādas personas aizgādībā; definīcija ietver
  bērnu
  , kas ir palicis bez pavadītāja, kad viņš/viņa ieradās dalībvalsts teritorijā;
  “nepavadīts bērns” attiecas uz bērnu, kurš ir atšķirts no abiem vecākiem un citiem radiniekiem vai likumīgiem vai ierastiem aizbildņiem; “nošķirts bērns” attiecas uz bērnu, kuru pavada pieaugušais, ja pieaugušais nevēlas vai nav spējīgs uzņemties atbildību par ilglaicīgu bērna aprūpi. Šīs direktīvas nozīmē “nepavadīts nepilngadīgais” attiecas gan uz “nepavadītiem bērniem”, gan “nošķirtiem bērniem”;

1a.
     
  Šo direktīvu īsteno un iestrādā dalībvalstu tiesību aktos, pienācīgi ievērojot cilvēktiesību pamatnormas un principus, kas īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā kā vispārēji Kopienas tiesību principi. Ievēro starptautiskās tiesības un Apvienoto Nāciju Organizācijas nolīgumus;

1b.
     
  Šo direktīvu īsteno un iestrādā dalībvalstu tiesību aktos, pienācīgi ievērojot visas spēkā esošās ES un dalībvalstu starptautiskās saistības, jo īpaši Ženēvas Konvenciju un partnerības un sadarbības nolīgumus, kas noslēgti ar trešām valstīm.

1c.
     
  Šo direktīvu piemēro bez jebkādas diskriminācijas saskaņā ar Līguma 13. pantu, kā arī ar starptautiskajām cilvēktiesību un bēgļu aizsardzības konvencijām;

1.   Dalībvalstis visās procedūrās nozīmē atbildīgo iestādi, kas būs atbildīga par pieteikumu atbilstošu izvērtēšanu saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, jo īpaši ar tās
  7. panta 2. punktu un 8. pantu
  .

1.   Dalībvalstis visās procedūrās ieceļ atbildīgo iestādi, kas būs atbildīga par pieteikumu atbilstošu izvērtēšanu saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, jo īpaši ar tās
  7. panta 2. punktu, 8. pantu un 10. panta 1. punktu
  .

| b) | lēmumu pieņemšanu par pieteikumu, ņemot vērā valstu drošības noteikumus un nodrošinot, ka atbildīgā iestāde ir informēta pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai patvēruma meklētājs tiek kvalificēts kā bēglis saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK; |
| --- | --- |

b)

lēmumu pieņemšanu par pieteikumu, ņemot vērā valstu drošības noteikumus un nodrošinot, ka atbildīgā iestāde ir informēta pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai patvēruma meklētājs tiek kvalificēts kā bēglis saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK;

| b) | lēmumu pieņemšanu par pieteikumu, ņemot vērā valstu drošības noteikumus
  , ievērojot starptautiskās konvencijas un Pamattiesību un brīvību hartu
  un nodrošinot, ka atbildīgā iestāde ir informēta pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai pieteikuma iesniedzējs tiek kvalificēts kā bēglis saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK; |
| --- | --- |

b)

lēmumu pieņemšanu par pieteikumu, ņemot vērā valstu drošības noteikumus
  , ievērojot starptautiskās konvencijas un Pamattiesību un brīvību hartu
  un nodrošinot, ka atbildīgā iestāde ir informēta pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai pieteikuma iesniedzējs tiek kvalificēts kā bēglis saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK;

| e) | atļaujas atteikumu iebraukt valstī tās procedūras ietvaros, kas minēta 35. panta

  2. līdz 5. punktā
  , ievērojot noteikumus, kas ir aprakstīti šajā pantā; |
| --- | --- |

e)

atļaujas atteikumu iebraukt valstī tās procedūras ietvaros, kas minēta 35. panta

  2. līdz 5. punktā
  , ievērojot noteikumus, kas ir aprakstīti šajā pantā;

| e) | ieceļošanas atļaujas atteikumu tās procedūras ietvaros, kas minēta
  35. pantā,
  ievērojot noteikumus, kas ir aprakstīti šajā pantā; |
| --- | --- |

e)

ieceļošanas atļaujas atteikumu tās procedūras ietvaros, kas minēta
  35. pantā,
  ievērojot noteikumus, kas ir aprakstīti šajā pantā;

| f) | noteikšanu, ka patvēruma meklētājs vēlas iebraukt vai ir iebraucis dalībvalstī no drošas trešās valsts saskaņā ar

  35a

  pantu, ievērojot noteikumus, kas sniegti šajā pantā. |
| --- | --- |

f)

noteikšanu, ka patvēruma meklētājs vēlas iebraukt vai ir iebraucis dalībvalstī no drošas trešās valsts saskaņā ar

  35a

  pantu, ievērojot noteikumus, kas sniegti šajā pantā.

Svītrots

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka, gadījumā, ja tiek nozīmētas instances saskaņā ar 2. pantu, šādu instanču darbinieki ir ar atbilstošām zināšanām
  vai saņem nepieciešamo
  apmācību, lai pildītu savus pienākumus, ieviešot šo direktīvu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka, gadījumā, ja tiek ieceltas iestādes saskaņā ar 2. pantu, šādu iestāžu darbinieki ir ar atbilstošām zināšanām
  un
  apmācību, lai pildītu savus pienākumus, ieviešot šo direktīvu.

4a pants

Aizsardzība pret izraidīšanu vai nosūtīšanu atpakaļ

Neviena dalībvalsts neizraida vai nenosūta atpakaļ patvēruma meklētāju uz teritoriju, kur viņa vai viņas dzīvību vai brīvību apdraudētu viņa vai viņas rases vai reliģijas, valstspiederības, valodas, seksuālās orientācijas, piederības kādai konkrētai sociālai grupai, politisko uzskatu vai piederības mazākumtautībai dēļ, vai kur viņš vai viņa saskaras ar reālu spīdzināšanas vai necilvēcīgas vai degradējošas attieksmes risku;

1.   Dalībvalstis var pieprasīt, ka patvēruma pieteikumi tiek iesniegti personīgi un/vai noteiktā vietā.

1.   Dalībvalstis var pieprasīt, ka patvēruma pieteikumi tiek iesniegti personīgi un/vai noteiktā vietā.
  Dalībvalstīm jāpieļauj iespēja, ka īpašos apstākļos personas vārdā pieteikumu iesniedz likumīgais pārstāvis.

3a
     
  Pieteikumus no nepavadītiem bērniem un citām personām īpaši neaizsargātā situācijā izskata un par tiem lemj prioritāri un saskaņā ar atbilstīgajām formālajām un materiālajām prasībām. Prioritāte tiek dota arī nepārprotami labi pamatotu prasību izskatīšanai un izlemšanai.

3b
     
  Gadījumos, kad apgādājamie pieaugušie piekrīt pieteikuma iesniegšanai savā vārdā saskaņā ar Konvencijas par bērna tiesībām (KBT) 3. pantu, visā patvēruma procesa laikā ievēro principu par labākajām bērna interesēm.

4.   Dalībvalstis nacionālajā likumdošanā var noteikt:

4.   Dalībvalstis savos tiesību aktos,
  ja tās darbojas atbilstīgi Konvencijas par bērna tiesībām (KBT) 3. pantam
  , var noteikt:

| (c) | gadījumos, kad patvēruma pieteikuma iesniegšana tiek uzskatīta par patvēruma pieteikuma iesniegšanu attiecībā uz jebkuru neprecētu nepilngadīgu personu. |
| --- | --- |

(c)

gadījumos, kad patvēruma pieteikuma iesniegšana tiek uzskatīta par patvēruma pieteikuma iesniegšanu attiecībā uz jebkuru neprecētu nepilngadīgu personu.

Svītrots

5a
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai katra persona, kas vēlas pieteikties kā patvēruma meklētāja, nekavējoties saņemtu savā valodā izsmeļošu informāciju par šo procedūru, kā arī par savām tiesībām un saistībām.

1.   Patvēruma meklētājiem tiek sniegta atļauja palikt dalībvalstī
  procedūras ietvaros, kamēr atbildīgā instance ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar procedūrām pirmajā instancē, kā tas aprakstīts 3. nodaļā
  . Šīs tiesības palikt nenozīmē tiesības uz dzīvošanas atļauju.

1.   Patvēruma meklētājiem tiek sniegta atļauja palikt dalībvalstī
  , kurā ir iesniegts vai tiek izskatīts patvēruma pieteikums, līdz galīgā lēmuma pieņemšanai un apelācijas procedūras izmantošanai pilnībā
  . Šīs tiesības palikt nenozīmē tiesības uz uzturēšanās atļauju.

1a
     
  Dalībvalstis drīkst atkāpties no 1. panta tikai tad, ja ir konstatēts, ka pieprasījums ir acīmredzami nepamatots vai nepārprotami ļaunprātīgs. Šādos gadījumos tiesai vai citai neatkarīgai iestādei jāpārbauda un jāapstiprina atteikumu ļaut palikt valstī, balstoties uz faktiem un to, cik liela ir iespēja, ka apelācija būtu veiksmīga.

1.   Neierobežojot 23. panta 4. punkta i) apakšpunktu, dalībvalstis nodrošina, ka patvēruma pieteikumi netiek noraidīti vai izslēgti no izskatīšanas, pamatojoties vienīgi uz to, ka tie nav iesniegti tik ātri, cik iespējams.

1.   Neierobežojot 23. panta 4. punkta i) apakšpunktu, dalībvalstis nodrošina, ka patvēruma pieteikumi netiek noraidīti vai izslēgti no izskatīšanas, pamatojoties uz to, ka tie nav iesniegti tik ātri, cik iespējams.

| a) | pieteikumi tiek izvērtēti un lēmumi tiek pieņemti individuāli, objektīvi un taisnīgi; |
| --- | --- |

a)

pieteikumi tiek izvērtēti un lēmumi tiek pieņemti individuāli, objektīvi un taisnīgi;

| a) | pieteikumi tiek izvērtēti un lēmumi tiek pieņemti individuāli, objektīvi un taisnīgi
  saskaņā ar šo direktīvu, kā arī starptautiskajiem tiesību aktiem par cilvēktiesībām un bēgļu tiesībām; |
| --- | --- |

a)

pieteikumi tiek izvērtēti un lēmumi tiek pieņemti individuāli, objektīvi un taisnīgi
  saskaņā ar šo direktīvu, kā arī starptautiskajiem tiesību aktiem par cilvēktiesībām un bēgļu tiesībām;

| b) | tiek iegūta precīza un aktualizēta informācija no dažādiem avotiem, kā informācija no ANO Komisariāta bēgļu jautājumos (UNHCR) par vispārējo situāciju, kas valda patvēruma meklētāju izcelsmes valstīs
  un, ja nepieciešams, valstīs, caur kurām tie ir izbraukuši,
  kā arī ir jānodrošina, ka šāda informācija ir pieejama darbiniekiem, kas ir atbildīgi par pieteikumu izvērtēšanu un lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

b)

tiek iegūta precīza un aktualizēta informācija no dažādiem avotiem, kā informācija no ANO Komisariāta bēgļu jautājumos (UNHCR) par vispārējo situāciju, kas valda patvēruma meklētāju izcelsmes valstīs
  un, ja nepieciešams, valstīs, caur kurām tie ir izbraukuši,
  kā arī ir jānodrošina, ka šāda informācija ir pieejama darbiniekiem, kas ir atbildīgi par pieteikumu izvērtēšanu un lēmumu pieņemšanu;

| b) | tiek iegūta precīza un aktualizēta informācija no dažādiem avotiem, kā informācija no ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR)
  un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas pieteikumu iesniedzēju izcelsmes valstīs,
  par vispārējo
  pilsonisko, tiesisko un politisko
  situāciju,
  īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām,
  kas valda patvēruma meklētāju izcelsmes valstīs
  ,
  kā arī ir jānodrošina, ka šāda informācija ir pieejama darbiniekiem, kas ir atbildīgi par pieteikumu izvērtēšanu un lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

b)

tiek iegūta precīza un aktualizēta informācija no dažādiem avotiem, kā informācija no ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR)
  un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas pieteikumu iesniedzēju izcelsmes valstīs,
  par vispārējo
  pilsonisko, tiesisko un politisko
  situāciju,
  īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām,
  kas valda patvēruma meklētāju izcelsmes valstīs
  ,
  kā arī ir jānodrošina, ka šāda informācija ir pieejama darbiniekiem, kas ir atbildīgi par pieteikumu izvērtēšanu un lēmumu pieņemšanu;

| c) | darbiniekiem, kas izvērtē pieteikumus un pieņem lēmumus, ir zināšanas par būtiskiem standartiem, kas piemērojami patvēruma jomā un Likumā par bēgļiem. |
| --- | --- |

c)

darbiniekiem, kas izvērtē pieteikumus un pieņem lēmumus, ir zināšanas par būtiskiem standartiem, kas piemērojami patvēruma jomā un Likumā par bēgļiem.

| c) | darbiniekiem, kas izvērtē pieteikumus un pieņem lēmumus, ir zināšanas,
  apmācība un sagatavotība
  par būtiskiem standartiem, kas piemērojami patvēruma un bēgļu tiesību jomā. |
| --- | --- |

c)

darbiniekiem, kas izvērtē pieteikumus un pieņem lēmumus, ir zināšanas,
  apmācība un sagatavotība
  par būtiskiem standartiem, kas piemērojami patvēruma un bēgļu tiesību jomā.

4.   Dalībvalstis

  var nodrošināt

  noteikumus attiecībā uz dokumentu tulkošanu, kas ir būtiski pieteikumu izvērtēšanai.

4.   Dalībvalstīm

  jānodrošina

  noteikumi attiecībā uz dokumentu tulkošanu, kas ir būtiski pieteikumu izvērtēšanai.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka lēmumi par patvēruma pieteikumiem tiek sniegti rakstiski.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  visi
  lēmumi par patvēruma pieteikumiem tiek sniegti rakstiski
  pieteikuma iesniedzējam saprotamā valodā
  .

Dalībvalstīm nav nepieciešams sniegt pamatojumu par to, kāpēc netika piešķirts bēgļa statuss lēmumā, kur meklētājam tiek piešķirts statuss, kas piedāvā tādas pašas tiesības un priekšrocības saskaņā ar valsts un kopienas tiesību aktiem kā bēgļa statusa gadījumā saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka pamatojums, kāpēc netika piešķirts bēgļa statuss, tiek sniegts patvēruma meklētāja dokumentā, un ka meklētājam ir iespējams piekļūt viņa/viņas dokumentam pēc pieprasījuma.

Dalībvalstīm nav nepieciešams sniegt pamatojumu par to, kāpēc netika piešķirts bēgļa statuss, lēmumā, ar kuru meklētājam tiek piešķirts statuss, kas piedāvā tādas pašas tiesības un priekšrocības saskaņā ar valsts un Kopienas tiesību aktiem kā bēgļa statusa gadījumā saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka pamatojums, kāpēc netika piešķirts bēgļa statuss, tiek sniegts pieteikuma iesniedzējam lietas dokumentācijā un ka meklētājam
  vai viņa/viņas advokātam vai likumīgajam pārstāvim

  pēc pieprasījuma ir iespējams piekļūt viņa/viņas lietas dokumentācijai.

Bez tam dalībvalstīm
  nav nepieciešams sniegt

  informāciju par to, kā apstrīdēt negatīvu lēmumu rakstiski saistībā ar to lēmumu, kur

  meklētājs ir ticis informēts agrāk rakstiski vai izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, kas pieejami meklētājam, par to, kā apstrīdēt šādu negatīvu lēmumu.

Bez tam dalībvalstīm rakstiski

  jāsniedz

  informācija par to, kā apstrīdēt negatīvu lēmumu, saistībā ar šo lēmumu.

| b) | tiem jāsaņem tulkošanas pakalpojumi, iesniedzot savu lietu kompetentajām instancēm, kad vien tas nepieciešams. Dalībvalstis
  uzskata par nepieciešamu sniegt šos pakalpojumus vismaz tādā gadījumā, ja atbildīgā instance izsauc patvēruma meklētāju uz interviju,
  kā tas minēts 10. un 11. pantā, un atbilstoša komunikācija nevar tikt nodrošināta bez šādiem pakalpojumiem.
  Šādā gadījumā
  un citos gadījumos, kad kompetentās instances izsauc meklētāju, pakalpojumi tiek apmaksāti no publiskajiem fondiem; |
| --- | --- |

b)

tiem jāsaņem tulkošanas pakalpojumi, iesniedzot savu lietu kompetentajām instancēm, kad vien tas nepieciešams. Dalībvalstis
  uzskata par nepieciešamu sniegt šos pakalpojumus vismaz tādā gadījumā, ja atbildīgā instance izsauc patvēruma meklētāju uz interviju,
  kā tas minēts 10. un 11. pantā, un atbilstoša komunikācija nevar tikt nodrošināta bez šādiem pakalpojumiem.
  Šādā gadījumā
  un citos gadījumos, kad kompetentās instances izsauc meklētāju, pakalpojumi tiek apmaksāti no publiskajiem fondiem;

| b) | tiem jāsaņem
  kvalificēti un objektīvi
  tulkošanas pakalpojumi, iesniedzot savu lietu kompetentajām iestādēm, kad vien tas nepieciešams. Dalībvalstis
  garantē šo pakalpojumu visu personīgo interviju laikā, apelāciju iztiesāšanā un citas mutiskas sazināšanās laikā ar kompetentajām iestādēm, jo īpaši
  kā tas minēts 10. un 11. pantā, un
  tad, ja
  atbilstoša komunikācija nevar tikt nodrošināta bez šādiem pakalpojumiem.
  Šādos gadījumos
  un citos gadījumos, kad kompetentās iestādes izsauc pieteikuma iesniedzēju, pakalpojumi tiek apmaksāti no valsts naudas līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

tiem jāsaņem
  kvalificēti un objektīvi
  tulkošanas pakalpojumi, iesniedzot savu lietu kompetentajām iestādēm, kad vien tas nepieciešams. Dalībvalstis
  garantē šo pakalpojumu visu personīgo interviju laikā, apelāciju iztiesāšanā un citas mutiskas sazināšanās laikā ar kompetentajām iestādēm, jo īpaši
  kā tas minēts 10. un 11. pantā, un
  tad, ja
  atbilstoša komunikācija nevar tikt nodrošināta bez šādiem pakalpojumiem.
  Šādos gadījumos
  un citos gadījumos, kad kompetentās iestādes izsauc pieteikuma iesniedzēju, pakalpojumi tiek apmaksāti no valsts naudas līdzekļiem;

| c) | tiem
  nedrīkst liegt

  iespēju komunicēt ar UNHCR vai ar jebkuru citu organizāciju, kas strādā UNHCR vārdā dalībvalsts teritorijā
  saskaņā ar vienošanos ar attiecīgo dalībvalsti
  ; |
| --- | --- |

c)

tiem
  nedrīkst liegt

  iespēju komunicēt ar UNHCR vai ar jebkuru citu organizāciju, kas strādā UNHCR vārdā dalībvalsts teritorijā
  saskaņā ar vienošanos ar attiecīgo dalībvalsti
  ;

| c) | tiem
  jādod

  iespēja sazināties ar UNHCR vai ar jebkuru citu organizāciju, kas UNHCR vārdā
  vai neatkarīgi
  strādā ar
  patvēruma meklētājiem
  dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

c)

tiem
  jādod

  iespēja sazināties ar UNHCR vai ar jebkuru citu organizāciju, kas UNHCR vārdā
  vai neatkarīgi
  strādā ar
  patvēruma meklētājiem
  dalībvalsts teritorijā;

| d) | tiem jāpaziņo
  atbilstošā laikā
  par atbildīgās instances lēmumu par patvēruma pieteikumu. Ja juridiskais konsultants vai cits konsultants juridiski pārstāv meklētāju, dalībvalsts var izvēlēties paziņot par lēmumu viņam/viņai nevis patvēruma meklētājam; |
| --- | --- |

d)

tiem jāpaziņo
  atbilstošā laikā
  par atbildīgās instances lēmumu par patvēruma pieteikumu. Ja juridiskais konsultants vai cits konsultants juridiski pārstāv meklētāju, dalībvalsts var izvēlēties paziņot par lēmumu viņam/viņai nevis patvēruma meklētājam;

| d) | tiem jāpaziņo par atbildīgās iestādes lēmumu par patvēruma pieteikumu
  ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā
  . Ja juridiskais konsultants vai cits konsultants juridiski pārstāv pieteikuma iesniedzēju, dalībvalsts var izvēlēties paziņot par lēmumu viņam/viņai nevis pieteikuma iesniedzējam; |
| --- | --- |

d)

tiem jāpaziņo par atbildīgās iestādes lēmumu par patvēruma pieteikumu
  ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā
  . Ja juridiskais konsultants vai cits konsultants juridiski pārstāv pieteikuma iesniedzēju, dalībvalsts var izvēlēties paziņot par lēmumu viņam/viņai nevis pieteikuma iesniedzējam;

1.   Dalībvalstis var piemērot patvēruma meklētājiem pienākumu sadarboties ar kompetentajām instancēm, ja šie pienākumi ir nepieciešami, lai pieteikumu izskatītu.

1.   Dalībvalstis var piemērot pieteikuma iesniedzējam pienākumu sadarboties ar kompetentajām iestādēm, ja šie pienākumi ir nepieciešami, lai pieteikumu izskatītu.
  Tomēr, lai pārbaudītu pieteikuma iesniedzēja valstspiederību, nekādā gadījumā nav atļauts izmantot konsulārās vai diplomātiskās misijas, kas pārstāv iestādes trešās valstīs, par kuru valstspiederīgajiem pieteikumu iesniedzēji uzdodas vai tādi izrādās esam.

| d) | kompetentās instances vai

  izmeklēt

  patvēruma meklētāju un priekšmetus, ko viņš/viņa nes; |
| --- | --- |

d)

kompetentās instances vai

  izmeklēt

  patvēruma meklētāju un priekšmetus, ko viņš/viņa nes;

| d) | kompetentās iestādes var

  pārliecināties, ka

  pieteikuma iesniedzējs

  nerada apdraudējumu,
  un
  pārbaudīt
  priekšmetus, kas viņam/viņai ir līdz; |
| --- | --- |

d)

kompetentās iestādes var

  pārliecināties, ka

  pieteikuma iesniedzējs

  nerada apdraudējumu,
  un
  pārbaudīt
  priekšmetus, kas viņam/viņai ir līdz;

1.   Pirms atbildīgā instance pieņem lēmumu, patvēruma meklētājam tiek sniegta iespēja tikt personiski intervētam par viņa/viņas patvēruma pieteikumu, ko organizē

  kompetentā
  persona saskaņā ar nacionālo likumdošanu, lai veiktu šādu interviju.

1.   Pirms atbildīgā iestāde pieņem lēmumu, patvēruma meklētājam tiek sniegta iespēja tikt personiski intervētam
  , ja nepieciešams, tulka un viņa/viņas advokāta vai likumīgā pārstāvja klātbūtnē
  , par viņa/viņas patvēruma pieteikumu, ko
  veic
  persona
  , kas
  saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem,
  kuri reglamentē kārtību saistībā ar patvēruma un bēgļu tiesībām, ir profesionāli atbilstīga un kvalificēta
  , lai veiktu šādu interviju.
  Bērnu vai personu ar fiziskiem vai mentāliem traucējumiem un grūtnieču vai seksuālas vardarbības upuru gadījumā ir jānodrošina īpašas procesuālas garantijas un, ja nepieciešams, jāiesaista īpaši sagatavoti profesionāļi.

Dalībvalstīm arī var tikt sniegta iespēja organizēt personisku

  interviju ar katru pilngadīgo

  aizgādājamo, kas minēts 5. panta 3. punktā.

Apgādāmajiem, kas minēti 5. panta 3. punktā,
  arī ir tiesības uz personīgu interviju
  .

Dalībvalstis to nacionālajā likumdošanā var noteikt gadījumus, kad
  nepilngadīgajam
  tiek sniegta iespēja ierasties uz personisku interviju.

Dalībvalstis savos tiesību aktos var noteikt gadījumus, kad
  bērnam
  tiek sniegta iespēja ierasties uz personīgu interviju,
  ņemot vērā indivīda briedumu un jebkādu psiholoģisku traumu, ko viņš/viņa ir pārcietusi. Intervētājs patur prātā, ka viņa/viņas vecuma dēļ, bērna zināšanas par apstākļiem izcelsmes valstī var būt ierobežotas.

| aa) | kompetentā iestāde nevar veikt interviju, jo pieteikuma iesniedzējs bez attaisnojošiem iemesliem nav atsaucies uz aicinājumiem ierasties; |
| --- | --- |

aa)

kompetentā iestāde nevar veikt interviju, jo pieteikuma iesniedzējs bez attaisnojošiem iemesliem nav atsaucies uz aicinājumiem ierasties;

| ab) | personai ir psihiski vai emocionāli traucējumi, kas kavē normālu viņa/viņas lietas izskatīšanu; |
| --- | --- |

ab)

personai ir psihiski vai emocionāli traucējumi, kas kavē normālu viņa/viņas lietas izskatīšanu;

| b) | kompetentajai iestādei jau ir bijusi tikšanās ar patvēruma meklētāju, lai tam palīdzētu aizpildīt pieteikumu un iesniegt būtisku informāciju attiecībā uz pieteikumu saskaņā ar Padomes Direktīvas 2004/83/EK 4. panta 2. punktu; vai |
| --- | --- |

b)

kompetentajai iestādei jau ir bijusi tikšanās ar patvēruma meklētāju, lai tam palīdzētu aizpildīt pieteikumu un iesniegt būtisku informāciju attiecībā uz pieteikumu saskaņā ar Padomes Direktīvas 2004/83/EK 4. panta 2. punktu; vai

Svītrots

| c) | atbildīgā instance, pamatojoties uz patvēruma meklētāja nodrošinātās informācijas pilnīgu izvērtēšanu, uzskata, ka pieteikums ir nepamatots, tāpat kā gadījumos, kad tiek piemēroti noteikumi, kas minēti 23. panta 4. punkta a), c), g), h) un j) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

atbildīgā instance, pamatojoties uz patvēruma meklētāja nodrošinātās informācijas pilnīgu izvērtēšanu, uzskata, ka pieteikums ir nepamatots, tāpat kā gadījumos, kad tiek piemēroti noteikumi, kas minēti 23. panta 4. punkta a), c), g), h) un j) apakšpunktā.

Svītrots

3.
     
  Personīgo interviju var neorganizēt, ja to nav iespējams izdarīt praktiski, jo īpaši, ja kompetentā instance uzskata, ka meklētājs ir nepiemērots vai to nav iespējams intervēt sakarā ar pastāvīgiem apstākļiem ārpus viņa/viņas kontroles. Šaubu gadījumā dalībvalstis var pieprasīt medicīnisku vai psiholoģisku

  pastiprinājumu.

Svītrots

Ja dalībvalstis nenodrošina iespēju organizēt

  personisku

  interviju saskaņā ar šo punktu vai saskaņā ar

  aizgādājamo

  , ir jāveic atbilstoši pasākumi, lai ļautu meklētājam vai

  aizgādājamajam

  iesniegt informāciju pēc tam.

3a
     
  Lai aizsargātu tiesvedības godīgumu, dalībvalstis nodrošina, ka īpašu uzmanību pievērš pieteikuma iesniedzējam, kurš nevar apmeklēt vai pabeigt personīgu interviju viņa/viņas fiziskā un/vai psiholoģiskā veselības stāvokļa, fiziskas vai psihiskas nespējas vai konkrēta emocionāla traucējuma dēļ.

4.   Personiskas intervijas neorganizēšana saskaņā ar šo pantu neaizkavē atbildīgo instanci pieņemt lēmumu par patvēruma pieteikumu.

4.   Personīgas intervijas neorganizēšana saskaņā ar šo pantu neaizkavē atbildīgo iestādi pieņemt lēmumu par patvēruma pieteikumu, ja
  šī neorganizēšana notiek tādu iemeslu dēļ, kas minēti šī panta 2. punkta aa) un ab) apakšpunktā un 3a punktā, 20. panta 1. punktā, 23. panta 4. punkta a), c), h) un j) apakšpunktos.

5.   Personiskas intervijas neorganizēšana
  saskaņā ar 2. punkta b) un c) apakšpunktu un 3. punktu
  neatstāj
  nelabvēlīgas sekas
  uz atbildīgas instances lēmumu.

5.   Personīgas intervijas neorganizēšana neatstāj
  negatīvu ietekmi
  uz atbildīgās iestādes lēmumu.
  Šādos gadījumos katrai personai jādod iespēja būt pārstāvētai - aizbildņa vai likumīga pārstāvja pārstāvētai bērnu gadījumos vai attiecīgi advokāta vai juriskonsulta pārstāvētai.

6.   Neatkarīgi no 20. panta 1. punkta dalībvalstis, pieņemot lēmumu par patvēruma pieteikumu, var ņemt vērā faktu, ka meklētājam neizdveš ierasties uz personisko interviju, ja vien viņam vai viņai nav vērā ņemams pamatojums saistībā ar neierašanos.

6.   Neatkarīgi no 20. panta 1. punkta dalībvalstis, pieņemot lēmumu par patvēruma pieteikumu, var ņemt vērā faktu, ka pieteikuma iesniedzējs neieradās uz personīgo interviju, ja vien viņam vai viņai nav vērā ņemams pamatojums saistībā ar neierašanos
  , vai interviju neizdevās veikt vai to izbeidza meklētāja psiholoģiskā un/vai fiziskā stāvokļa dēļ.

| a) | nodrošina, ka persona, kas veic interviju,
  ir pietiekoši kompetenta, lai ņemtu vērā
  personiskos vai vispārējos apstākļus, kas saistīti ar pieteikumu, ieskaitot meklētāja kultūras izcelsmi vai jutīgumu, ja vien to ir iespējams izdarīt; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka persona, kas veic interviju,
  ir pietiekoši kompetenta, lai ņemtu vērā
  personiskos vai vispārējos apstākļus, kas saistīti ar pieteikumu, ieskaitot meklētāja kultūras izcelsmi vai jutīgumu, ja vien to ir iespējams izdarīt; un

| a) | nodrošina, ka persona, kas veic interviju,
  un tulks ir saņēmuši atbilstošu apmācību un tiem ir atbilstoša profesionālā kompetence un spēja veikt to
  personisko vai vispārējo apstākļu
  taisnīgu un precīzu novērtējumu
  , kas saistīti ar pieteikumu, ieskaitot pieteikuma iesniedzēja kultūras izcelsmi vai jutīgumu, ja vien to ir iespējams izdarīt; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka persona, kas veic interviju,
  un tulks ir saņēmuši atbilstošu apmācību un tiem ir atbilstoša profesionālā kompetence un spēja veikt to
  personisko vai vispārējo apstākļu
  taisnīgu un precīzu novērtējumu
  , kas saistīti ar pieteikumu, ieskaitot pieteikuma iesniedzēja kultūras izcelsmi vai jutīgumu, ja vien to ir iespējams izdarīt; un

| b) | izvēlas tulku, kas ir spējīgs nodrošināt atbilstošu komunikāciju starp meklētāju un personu, kas veic interviju. Komunikācijai obligāti nav jānotiek tādā valodā, kam priekšroku dod patvēruma meklētājs, ja pastāv arī cita valoda, ko viņš/viņa
  var
  saprast un
  kurā viņš/viņa ir spējīgs/-a

  komunicēt. |
| --- | --- |

b)

izvēlas tulku, kas ir spējīgs nodrošināt atbilstošu komunikāciju starp meklētāju un personu, kas veic interviju. Komunikācijai obligāti nav jānotiek tādā valodā, kam priekšroku dod patvēruma meklētājs, ja pastāv arī cita valoda, ko viņš/viņa
  var
  saprast un
  kurā viņš/viņa ir spējīgs/-a

  komunicēt.

| b) | izvēlas tulku, kas ir spējīgs nodrošināt atbilstošu komunikāciju starp patvēruma meklētāju un personu, kas veic interviju. Komunikācijai obligāti nav jānotiek tādā valodā, kam priekšroku dod patvēruma meklētājs, ja pastāv arī cita valoda, ko viņš/viņa
  var
  saprast un
  kurā var

  sazināties. |
| --- | --- |

b)

izvēlas tulku, kas ir spējīgs nodrošināt atbilstošu komunikāciju starp patvēruma meklētāju un personu, kas veic interviju. Komunikācijai obligāti nav jānotiek tādā valodā, kam priekšroku dod patvēruma meklētājs, ja pastāv arī cita valoda, ko viņš/viņa
  var
  saprast un
  kurā var

  sazināties.

4.   Dalībvalstis
  var nodrošināt
  noteikumus attiecībā uz trešo pušu klātbūtni personiskajā intervijā.

4.   Dalībvalstis
  nodrošina
  noteikumus attiecībā uz trešo pušu klātbūtni personīgajā intervijā,
  ja šādi noteikumi ir saskaņā ar starptautiskiem standartiem.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek iesniegts rakstisks ziņojums no katras personiskās intervijas, tajā ietverot
  vismaz būtiskāko

  meklētāja pausto informāciju attiecībā uz pieteikumu saskaņā ar Padomes Direktīvas 2004/83/EK 4. panta 2. punktu.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek iesniegts rakstisks ziņojums no katras personīgās intervijas, tajā ietverot pieteikuma iesniedzēja pausto informāciju attiecībā uz pieteikumu saskaņā ar Padomes Direktīvas 2004/83/EK 4. panta 2. punktu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka meklētājiem ir iespējams izskatīt ziņojumu par personisko interviju. Ja piekļuve ir nodrošināta tikai pēc atbildīgās instances lēmuma, dalībvalstis nodrošina, ka piekļuve ir iespējama, cik ātri vien iespējams, lai ļautu sagatavot un iesniegt apelāciju atbilstošā laikā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem ir iespējams laicīgi izskatīt ziņojumu par personīgo interviju
  sev saprotamā valodā vai citā atbilstošā veidā
  . Ja piekļuve ir nodrošināta tikai pēc atbildīgās iestādes lēmuma, dalībvalstis nodrošina, ka piekļuve ir iespējama, cik ātri vien iespējams, lai ļautu sagatavot un iesniegt apelāciju atbilstošā laikā.

3.   Dalībvalstis
  var pieprasīt meklētāja apstiprinājumu par

  personiskās intervijas ziņojuma saturu.

3.   Dalībvalstis
  nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs pārbauda

  personīgās intervijas ziņojuma saturu,
  lai vēlāk izvairītos no pārpratumiem vai pretrunām, vai pieteikuma atzīšanas par spēkā neesošu.

Ja meklētājs atsakās
  apstiprināt
  ziņojuma saturu, šādas atsacīšanās iemesli ir jāievada patvēruma meklētāja dokumentā.

Ja pieteikuma iesniedzējs atsakās
  apliecināt
  ziņojuma saturu, šādas atsacīšanās iemesli ir jāpievieno patvēruma meklētāja lietas dokumentācijai.

Meklētāja attiekšanās gadījumā apstiprināt personiskās intervijas ziņojuma saturu,
  netiek aizkavēta
  atbildīgā instance pieņemt lēmumu par viņa/viņas pieteikumu.

Ir jāpieprasa patvēruma meklētāja apstiprinājums.

  Pieteikuma iesniedzēja atteikšanās

  apliecināt

  personīgās intervijas ziņojuma saturu
  nedrīkst kavēt

  atbildīgo iestādi pieņemt lēmumu par viņa/viņas pieteikumu;
  taču pieteikuma iesniedzēja atteikums apliecināt saturu tiks ņemts vērā, izvērtējot ziņojuma saturu
  .

1.   Dalībvalstis ļauj patvēruma meklētājiem par savām izmaksām konsultēties ar juridisko vai citu konsultantu, ja to atļauj vai pieļauj nacionālā likumdošana par jautājumiem, kas saistīti ar to patvēruma pieteikumiem.

1.   Patvēruma meklētājiem
  nodrošina
  iespēju efektīvi konsultēties ar juridisko vai citu konsultantu, kādu atzīst vai pieļauj attiecīgās valsts tiesību akti, par jautājumiem, kas saistīti ar to patvēruma pieteikumiem
  , procedūras visos posmos, tostarp arī pēc negatīva lēmuma
  .

3.   
  Dalībvalstis var nodrošināt to nacionālajā likumdošanā, ka bezmaksas juridiskā palīdzība un/vai pārstāvniecība tiek garantēta:

3.   
  Palīdzība jāsniedz bez maksas vai vismaz saskaņā ar dalībvalsts noteikumiem attiecībā uz juridisku un/vai finansiālu palīdzību, kas ir līdzvērtīga tai, kura ir pieejama pilsoņiem juridiskos vai administratīvos procesos, ja pieteikuma iesniedzējam nav pietiekamu līdzekļu, lai par to samaksātu.

| a) | tikai saistībā ar tām procedūrām, kas notiek tiesā vai tribunālā, saskaņā ar 5. nodaļu un nevienā pirmajā apelācijā vai izskatīšanā, kas tiek nodrošināta saskaņā ar nacionālo likumdošanu, ieskaitot atkārtotu apelācijas izskatīšanu, kas seko pēc pirmās apelācijas vai izskatīšanas; un/vai |
| --- | --- |

a)

tikai saistībā ar tām procedūrām, kas notiek tiesā vai tribunālā, saskaņā ar 5. nodaļu un nevienā pirmajā apelācijā vai izskatīšanā, kas tiek nodrošināta saskaņā ar nacionālo likumdošanu, ieskaitot atkārtotu apelācijas izskatīšanu, kas seko pēc pirmās apelācijas vai izskatīšanas; un/vai

Svītrots

| (b) | tikai tiem, kuriem nav pietiekams daudzums naudas līdzekļu; un/vai |
| --- | --- |

(b)

tikai tiem, kuriem nav pietiekams daudzums naudas līdzekļu; un/vai

Svītrots

| (c) | tikai juridiskajiem vai citiem konsultantiem, kas ir īpaši nozīmēti nacionālajā likumdošanā, lai palīdzētu un/vai pārstāvētu patvēruma meklētājus; un/vai |
| --- | --- |

(c)

tikai juridiskajiem vai citiem konsultantiem, kas ir īpaši nozīmēti nacionālajā likumdošanā, lai palīdzētu un/vai pārstāvētu patvēruma meklētājus; un/vai

Svītrots

| (d) | tikai tad, ja apelācija vai izskatīšana varētu veiksmīgi beigties. |
| --- | --- |

(d)

tikai tad, ja apelācija vai izskatīšana varētu veiksmīgi beigties.

Svītrots

Dalībvalstis nodrošina, ka juridiskā palīdzība un/vai pārstāvniecība, kas tiek garantēta saskaņā ar d) apakšpunktu, nav patvaļīgi ierobežota.

4.
     
  Dalībvalstis var nodrošināt izmaiņas noteikumos, lai pildītu un apmierinātu šādas prasības.

Svītrots

| a) | piemērot naudas un/vai laika ierobežojumus
  attiecībā uz
  bezmaksas
  juridiskās palīdzības nodrošināšanu
  un/vai pārstāvniecību,

  nodrošinot, ka šādi ierobežojumi patvaļīgi neierobežo piekļuvi juridiskajai palīdzībai un/vai pārstāvniecībai; |
| --- | --- |

a)

piemērot naudas un/vai laika ierobežojumus
  attiecībā uz
  bezmaksas
  juridiskās palīdzības nodrošināšanu
  un/vai pārstāvniecību,

  nodrošinot, ka šādi ierobežojumi patvaļīgi neierobežo piekļuvi juridiskajai palīdzībai un/vai pārstāvniecībai;

| a) | ierobežo
  juridiskās palīdzības
  apjomu attiecībā uz juridiskas palīdzības vidējām izmaksām par katru attiecīgu pakalpojumu patvēruma procedūrā,

  ja šādi ierobežojumi patvaļīgi neierobežo piekļuvi juridiskajai palīdzībai un/vai pārstāvniecībai; |
| --- | --- |

a)

ierobežo
  juridiskās palīdzības
  apjomu attiecībā uz juridiskas palīdzības vidējām izmaksām par katru attiecīgu pakalpojumu patvēruma procedūrā,

  ja šādi ierobežojumi patvaļīgi neierobežo piekļuvi juridiskajai palīdzībai un/vai pārstāvniecībai;

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka juridiskais vai cits konsultants, kura klātbūtni atļauj vai pieļauj nacionālā likumdošana un kurš sniedz palīdzību vai pārstāv patvēruma meklētāju saskaņā ar nacionālās likumdošanas noteikumiem, var piekļūt šādai informācijai meklētāja dokumentā, tāpat šādu dokumentu var izvērtēt

  instances, kas minētas 5. nodaļā,

  ja vien

  šāda informācija ir būtiska pieteikuma izvērtēšanā
  .

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka juridiskais vai cits konsultants, kuru atzīst vai pieļauj attiecīgās valsts tiesību akti, un kurš sniedz palīdzību vai pārstāv patvēruma meklētāju saskaņā ar nacionālās likumdošanas noteikumiem, var piekļūt informācijai patvēruma meklētāja lietas dokumentācijā.

Dalībvalstis var pieļaut izņēmuma gadījumu, ja šādas informācijas vai avotu atklāšana varētu kaitēt nacionālajai drošībai, organizāciju vai personu drošībai, kas sniedz šādu informāciju, vai to personu drošībai, uz ko informācija attiecas, vai ja izmeklēšanas intereses saistībā ar pietvēruma pieteikuma izskatīšanu no kompetento instanču puses dalībvalstīs vai dalībvalstu starptautiskās intereses var tikt kompromitētas. Šādos gadījumos piekļuve informācijai vai konkrētajiem avotiem ir jānodrošina instancēm, kas minētas 5. nodaļā, izņemot, ja šāda piekļuve nav pieļaujama nacionālās drošības interesēs.

Dalībvalstis var pieļaut izņēmuma gadījumu, ja šādas informācijas vai avotu atklāšana varētu kaitēt nacionālajai drošībai, organizāciju vai personu drošībai, kas sniedz šādu informāciju, vai to personu drošībai, uz ko informācija attiecas, vai ja izmeklēšanas intereses saistībā ar patvēruma pieteikuma izskatīšanu no kompetento instanču puses dalībvalstīs vai dalībvalstu starptautiskās intereses var tikt kompromitētas. Šādos gadījumos piekļuve informācijai vai konkrētajiem avotiem ir jānodrošina iestādēm, kas minētas 5. nodaļā, izņemot, ja šāda piekļuve nav pieļaujama
  skaidri noteiktās
  nacionālās drošības interesēs.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka juridiskais vai cits konsultants, kas sniedz palīdzību vai pārstāv patvēruma meklētāju, var piekļūt slēgtajām zonām, kā aizturēšanas telpām un tranzīta zonām, lai varētu konsultēt šo patvēruma meklētāju. Dalībvalstis var ierobežot iespēju apmeklēt patvēruma meklētājus slēgtajās zonās, ja šādi ierobežojumi saskaņā ar nacionālo likumdošanu ir objektīvi nepieciešami šādas zonas drošībai, sabiedriskajai kārtībai vai administratīvajai vadībai vai lai nodrošinātu pieteikuma atbilstošu izvērtēšanu, nodrošinot, ka juridiskā vai cita konsultanta piekļuve nav tādējādi ierobežota vai padarīta par neiespējamu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka juridiskais vai cits konsultants, kas sniedz palīdzību vai pārstāv patvēruma meklētāju, var piekļūt slēgtajām zonām, tādām kā aizturēšanas telpām un tranzīta zonām
  , visā pilnībā
  , lai varētu konsultēt šo pieteikuma iesniedzēju. Dalībvalstis var ierobežot iespēju apmeklēt pieteikuma iesniedzējus slēgtajās zonās, ja šādi ierobežojumi saskaņā ar nacionālo likumdošanu ir objektīvi nepieciešami šādas zonas drošībai, sabiedriskajai kārtībai vai administratīvajai vadībai vai lai nodrošinātu pieteikuma atbilstošu izvērtēšanu, nodrošinot, ka juridiskā vai cita konsultanta piekļuve nav tādējādi ierobežota vai padarīta par neiespējamu
  , un vienmēr pilnībā ievērojot Eiropas Konvencijas par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām garu un ar to saistīto tiesu praksi
  .

| b) | nodrošina, ka pārstāvim tiek sniegta iespēja informēt nepavadīto
  nepilngadīgo personu
  par personiskās intervijas nozīmi un iespējamām sekām un, kur tas atbilstoši, informēt par to, kā sagatavoties personiskajai intervijai. Dalībvalstis ļauj pārstāvim būt klāt intervijā un uzdot jautājumus vai sniegt komentārus
  tajos ietvaros, ko nosaka persona, kas veic interviju
  . |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka pārstāvim tiek sniegta iespēja informēt nepavadīto
  nepilngadīgo personu
  par personiskās intervijas nozīmi un iespējamām sekām un, kur tas atbilstoši, informēt par to, kā sagatavoties personiskajai intervijai. Dalībvalstis ļauj pārstāvim būt klāt intervijā un uzdot jautājumus vai sniegt komentārus
  tajos ietvaros, ko nosaka persona, kas veic interviju
  .

| b) | nodrošina, ka pārstāvim tiek sniegta iespēja informēt nepavadīto
  bērnu
  par personīgās intervijas nozīmi un iespējamām sekām un, kur tas atbilstoši, informēt par to, kā sagatavoties personīgajai intervijai. Dalībvalstis ļauj pārstāvim būt klāt intervijā un uzdot jautājumus vai sniegt komentārus. |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka pārstāvim tiek sniegta iespēja informēt nepavadīto
  bērnu
  par personīgās intervijas nozīmi un iespējamām sekām un, kur tas atbilstoši, informēt par to, kā sagatavoties personīgajai intervijai. Dalībvalstis ļauj pārstāvim būt klāt intervijā un uzdot jautājumus vai sniegt komentārus.

| a) | iespējams, sasniegs pilngadību, pirms tiek pieņemts lēmums pirmajā instancē; vai |
| --- | --- |

a)

iespējams, sasniegs pilngadību, pirms tiek pieņemts lēmums pirmajā instancē; vai

Svītrots

| c) | ir precējusies vai ir bijusi precējusies. |
| --- | --- |

c)

ir precējusies vai ir bijusi precējusies.

Svītrots

3.
     
  Dalībvalstis var

  ,

  saskaņā ar šīs direktīvas pieņemšanas laikā spēkā esošajiem likumiem un regulām

  ,

  atturēties no pārstāvja nozīmēšanas, ja nepavadītā nepilngadīgā persona ir 16 gadus veca vai vecāka, izņemot gadījumus, kad viņš/viņa nevar iesniegt savu pieteikumu bez pārstāvja.

Svītrots

5a
     
  Personas, kuras apgalvo, ka ir bērni, līdz vecuma noteikšanai pagaidu tiek uzskatīti par tādiem.

6.   Bērna intereses dalībvalstīm ir jāņem vērā vispirms, ieviešot šī

  panta
  noteikumus.

6.   Bērna intereses dalībvalstīm ir jāņem vērā vispirms, ieviešot šīs

  direktīvas
  noteikumus.

1.
     Dalībvalstis neaiztur peronu

  tikai tāpēc, ka viņš/viņa ir patvēruma meklētājs
  .

1.   Dalībvalstis
  principā
  neaiztur
  patvēruma meklētājus un neievieto slēgtos uzturēšanās centros
  .
  Pirms aizturēšanas vienmēr jāizskata aizturēšanas alternatīvas un pasākumi bez brīvības atņemšanas.

2.
     
  Gadījumā, ja patvēruma meklētājs tiek aizturēts, dalībvalstis nodrošina, ka pastāv iespēja paātrināti veikt juridisko izskatīšanu.

2.
     
  Patvēruma meklētāju nedrīkst aizturēt, ja vien nav konstatēts, ka aizturēšana ir nepieciešama, likumīga un pamatota, atsaucoties uz kādu no pamatojumiem, kuru starptautiskās normas atzīst par likumīgu. Patvēruma meklētājus drīkst aizturēt vienīgi telpās, kas skaidri nošķirtas no cietumiem.

2a.
     
  Sistemātiski nodrošina piekļuvi efektīvai juridiskajai palīdzībai, piekļuvi kompetentu, kvalificētu un objektīvu tulku pakalpojumiem un piekļuvi kvalificētiem medicīnas darbiniekiem.

2b.
     
  Personām, kurām atņemta brīvība, dod atbilstīgu iespēju pārbaudīt aizturēšanas likumību un vajadzību, nodrošinot ātru, taisnīgu un individuālu uzklausīšanu tiesu iestādē vai līdzīgā iestādē, kuras statuss un pilnvaras garantē vislielāko kompetenci, objektivitāti un neatkarību.

2c.
     
  Nepavadītus bērnus nekad neaiztur, pamatojoties uz viņu imigrācijas statusu. Alternatīvi pasākumi aktīvi jāizskata attiecībā uz personām, kas pieder mazākaizsargātām grupām, tādām kā nepavadīti vecāka gadagājuma cilvēki, no spīdzināšanas vai traumām cietušie un personas ar fizisku vai garīgu invaliditāti. Ir jāizvairās aizturēt sievietes pēdējos grūtniecības mēnešos un sievietes, kas baro bērnu ar krūti.

1.   Gadījumā, ja pastāv vērā ņemams iemesls, lai apsvērtu, ka patvēruma meklētājs ir skaidri anulējis vai atteicies no sava patvēruma pieteikuma, dalībvalstis nodrošina, ka atbildīgā instance pieņem lēmumu pārtraukt izvērtēšanu
  vai noraidīt pieteikumu, pamatojoties uz faktu, ka meklētājs nav

  noteicis bēgļa statusu

  saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK
  .

1.   Ja pastāv vērā ņemams iemesls uzskatīt, ka patvēruma meklētājs ir skaidri atsaucis savu patvēruma pieteikumu vai atteicies no tā, dalībvalstis nodrošina, ka atbildīgā iestāde pieņem lēmumu pārtraukt izvērtēšanu
  un līdz ar to izbeigt patvēruma meklētāja lietu
  .

Dalībvalstis var nodrošināt laika ierobežojumu, pēc kura patvēruma meklētāja lieta

  nevar tikt atklāta atkārtoti.

Svītrots

1.   Dalībvalstis
  ļauj

  UNHCR:

1.   Dalībvalstīm

  ir jāļauj

  UNHCR:

| a) | piekļūt patvēruma meklētājiem, ieskaitot tos, kas ir aizturēti un atrodas lidostu vai ostu tranzīta zonās; |
| --- | --- |

a)

piekļūt patvēruma meklētājiem, ieskaitot tos, kas ir aizturēti un atrodas lidostu vai ostu tranzīta zonās;

| a) | piekļūt patvēruma meklētājiem, ieskaitot tos, kas ir aizturēti un atrodas lidostu vai ostu tranzīta zonās; |
| --- | --- |

a)

piekļūt patvēruma meklētājiem, ieskaitot tos, kas ir aizturēti un atrodas lidostu vai ostu tranzīta zonās;

| b) | piekļūt informācijai par atsevišķiem patvēruma pieteikumiem procedūras laikā, kā arī par pieņemtajiem lēmumiem, nodrošinot, ka patvēruma meklētājs tam piekrīt; |
| --- | --- |

b)

piekļūt informācijai par atsevišķiem patvēruma pieteikumiem procedūras laikā, kā arī par pieņemtajiem lēmumiem, nodrošinot, ka patvēruma meklētājs tam piekrīt;

| b) | piekļūt informācijai par atsevišķiem patvēruma pieteikumiem procedūras laikā, kā arī par pieņemtajiem lēmumiem, nodrošinot, ka patvēruma meklētājs tam piekrīt; |
| --- | --- |

b)

piekļūt informācijai par atsevišķiem patvēruma pieteikumiem procedūras laikā, kā arī par pieņemtajiem lēmumiem, nodrošinot, ka patvēruma meklētājs tam piekrīt;

| c) | paust savus uzskatus, veicot uzraudzības pienākumus saskaņā ar Ženēvas konvencijas 35. pantu, jebkurai kompetentajai instancei par atsevišķiem patvēruma pieteikumiem jebkurā procedūras stadijā. |
| --- | --- |

c)

paust savus uzskatus, veicot uzraudzības pienākumus saskaņā ar Ženēvas konvencijas 35. pantu, jebkurai kompetentajai instancei par atsevišķiem patvēruma pieteikumiem jebkurā procedūras stadijā.

| c) | paust savus uzskatus, veicot uzraudzības pienākumus saskaņā ar Ženēvas konvencijas 35. pantu, jebkurai kompetentajai iestādei par atsevišķiem patvēruma pieteikumiem jebkurā procedūras stadijā. |
| --- | --- |

c)

paust savus uzskatus, veicot uzraudzības pienākumus saskaņā ar Ženēvas konvencijas 35. pantu, jebkurai kompetentajai iestādei par atsevišķiem patvēruma pieteikumiem jebkurā procedūras stadijā.

2.   Pirmais punkts arī attiecas uz organizāciju, kas darbojas
  dalībvalsts teritorijā

  UNHCR vārdā
  saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts ar konkrēto dalībvalsti
  .

2.   Pirmais punkts attiecas arī uz organizāciju, kas darbojas UNHCR vārdā,
  ja konkrētā dalībvalsts tam piekrīt
  .

| a) | tieši
  neatklāj informāciju par individuāliem patvēruma pieteikumiem vai faktu, ka pieteikums ir ticis sniegts iespējamiem patvēruma meklētāja vajātājiem; |
| --- | --- |

a)

tieši
  neatklāj informāciju par individuāliem patvēruma pieteikumiem vai faktu, ka pieteikums ir ticis sniegts iespējamiem patvēruma meklētāja vajātājiem;

| a) | neatklāj informāciju par individuāliem patvēruma pieteikumiem vai pieteikuma iesniegšanas faktu, iespējamiem patvēruma meklētāja vajātājiem. |
| --- | --- |

a)

neatklāj informāciju par individuāliem patvēruma pieteikumiem vai pieteikuma iesniegšanas faktu, iespējamiem patvēruma meklētāja vajātājiem.

| b) | neiegūst informāciju no vajātājiem
  tādā veidā, kā rezultātā šādas personas tiktu tieši informētas par faktu, ka konkrētais meklētājs ir iesniedzis pieteikumu, kā arī, ja šādi tiktu kaitēts patvēruma meklētāja un viņa/viņas apgādājamo fiziskajai veselībai vai viņa/viņas ģimenes locekļu brīvībai un drošībai, kas joprojām dzīvo izcelsmes valstī
  . |
| --- | --- |

b)

neiegūst informāciju no vajātājiem
  tādā veidā, kā rezultātā šādas personas tiktu tieši informētas par faktu, ka konkrētais meklētājs ir iesniedzis pieteikumu, kā arī, ja šādi tiktu kaitēts patvēruma meklētāja un viņa/viņas apgādājamo fiziskajai veselībai vai viņa/viņas ģimenes locekļu brīvībai un drošībai, kas joprojām dzīvo izcelsmes valstī
  .

| b) | neiegūst informāciju no iespējamiem vajātājiem. |
| --- | --- |

b)

neiegūst informāciju no iespējamiem vajātājiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka šāda procedūra tiek izbeigta. Cik ātri vien iespējams, neierobežojot atbilstošu un pilnīgu izvērtēšanu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka šādu procedūru pabeidz, cik ātri vien iespējams
  un ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā
  , neierobežojot atbilstošu un pilnīgu izvērtēšanu.

| b) | pēc viņa/viņas pieprasījuma saņem informāciju par laika plānojumu, kad lēmums par viņa/viņas pieteikumu varētu tikt gaidīts.
  Šāda informācija neuzliek pienākumu dalībvalstij pieņemt lēmumu šajā laika plānojumā par konkrēto patvēruma pieteikumu. |
| --- | --- |

b)

pēc viņa/viņas pieprasījuma saņem informāciju par laika plānojumu, kad lēmums par viņa/viņas pieteikumu varētu tikt gaidīts.
  Šāda informācija neuzliek pienākumu dalībvalstij pieņemt lēmumu šajā laika plānojumā par konkrēto patvēruma pieteikumu.

| b) | pēc viņa/viņas pieprasījuma saņem informāciju par laika plānojumu, kad lēmums par viņa/viņas pieteikumu varētu tikt sagaidīts

  , un tas nepārsniedz trīs mēnešus
  . |
| --- | --- |

b)

pēc viņa/viņas pieprasījuma saņem informāciju par laika plānojumu, kad lēmums par viņa/viņas pieteikumu varētu tikt sagaidīts

  , un tas nepārsniedz trīs mēnešus
  .

3a
     
  Dalībvalstis piemēro parasto kārtību īpaši neaizsargātām personām, tostarp nošķirtiem bērniem un personām, kas var būt piedzīvojušas traumu vai seksuālu vardarbību.

| a) | patvēruma meklētājs, iesniedzot savu pieteikumu un atklājot savu vajadzību, ir uzsvēris tikai tos jautājumus, kas nav svarīgi

  vai

  kam ir minimāla ietekme uz izvērtēšanu par to, vai viņš/viņa tiek kvalificēts kā bēglis saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK; vai |
| --- | --- |

a)

patvēruma meklētājs, iesniedzot savu pieteikumu un atklājot savu vajadzību, ir uzsvēris tikai tos jautājumus, kas nav svarīgi

  vai

  kam ir minimāla ietekme uz izvērtēšanu par to, vai viņš/viņa tiek kvalificēts kā bēglis saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK; vai

| a) | patvēruma meklētājs, iesniedzot savu pieteikumu un izklāstot faktus, ir minējis tikai tādus jautājumus, kas neattiecas uz izvērtēšanu par to, vai viņš/viņa uzskatāms par bēgli saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK; vai |
| --- | --- |

a)

patvēruma meklētājs, iesniedzot savu pieteikumu un izklāstot faktus, ir minējis tikai tādus jautājumus, kas neattiecas uz izvērtēšanu par to, vai viņš/viņa uzskatāms par bēgli saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK; vai

| d) | patvēruma meklētājs ir maldinājis instances, sniedzot nepareizu

  informāciju vai
  dokumentus
  , vai noklusējis informāciju, vai neiesniedzis dokumentus
  saistībā ar savu identitāti un/vai tautību
  , kas varētu negatīvi ietekmēt lēmumu
  ; vai |
| --- | --- |

d)

patvēruma meklētājs ir maldinājis instances, sniedzot nepareizu

  informāciju vai
  dokumentus
  , vai noklusējis informāciju, vai neiesniedzis dokumentus
  saistībā ar savu identitāti un/vai tautību
  , kas varētu negatīvi ietekmēt lēmumu
  ; vai

| d) | pieteikuma iesniedzējs

  krāpniecības nolūkos
  ir maldinājis instances, sniedzot viltotus dokumentus saistībā ar savu identitāti un/vai tautību; vai |
| --- | --- |

d)

pieteikuma iesniedzējs

  krāpniecības nolūkos
  ir maldinājis instances, sniedzot viltotus dokumentus saistībā ar savu identitāti un/vai tautību; vai

| e) | patvēruma meklētājs ir aizpildījis vēl vienu patvēruma pieteikumu, sniedzot citu personīgo informāciju; vai |
| --- | --- |

e)

patvēruma meklētājs ir aizpildījis vēl vienu patvēruma pieteikumu, sniedzot citu personīgo informāciju; vai

| e) | pieteikuma iesniedzējs

  krāpniecības nolūkos
  ir aizpildījis vēl vienu patvēruma pieteikumu, sniedzot citu personīgo informāciju; vai |
| --- | --- |

e)

pieteikuma iesniedzējs

  krāpniecības nolūkos
  ir aizpildījis vēl vienu patvēruma pieteikumu, sniedzot citu personīgo informāciju; vai

| f) | meklētājs nav iesniedzis informāciju, lai atbilstošā mērā varētu noteikt viņa/viņas identitāti vai tautību, vai pastāv iespējamība, ka neveiksmes gadījumā viņš/viņa ir iznīcinājis vai izmetis identitātes vai ceļojuma dokumentu, kas palīdzētu noteikt viņa/viņas identitāti vai tautību; vai |
| --- | --- |

f)

meklētājs nav iesniedzis informāciju, lai atbilstošā mērā varētu noteikt viņa/viņas identitāti vai tautību, vai pastāv iespējamība, ka neveiksmes gadījumā viņš/viņa ir iznīcinājis vai izmetis identitātes vai ceļojuma dokumentu, kas palīdzētu noteikt viņa/viņas identitāti vai tautību; vai

| f) | pieteikuma iesniedzējs

  krāpniecības nolūkos
  nav iesniedzis informāciju, lai pietiekami ticami varētu noteikt viņa/viņas identitāti vai tautību, vai pastāv iespējamība, ka viņš/viņa ir negodīgi iznīcinājis vai izmetis identitātes vai ceļojuma dokumentu, kas palīdzētu noteikt viņa/viņas identitāti vai tautību; vai |
| --- | --- |

f)

pieteikuma iesniedzējs

  krāpniecības nolūkos
  nav iesniedzis informāciju, lai pietiekami ticami varētu noteikt viņa/viņas identitāti vai tautību, vai pastāv iespējamība, ka viņš/viņa ir negodīgi iznīcinājis vai izmetis identitātes vai ceļojuma dokumentu, kas palīdzētu noteikt viņa/viņas identitāti vai tautību; vai

| g) | meklētājs ir iesniedzis pretrunīgu, neticamu vai nepietiekošu informāciju, kas rada pieņēmumu, ka viņa/viņas

  prasība attiecībā uz viņa/viņas vajāšanu

  saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK ir nepārliecinoša; vai |
| --- | --- |

g)

meklētājs ir iesniedzis pretrunīgu, neticamu vai nepietiekošu informāciju, kas rada pieņēmumu, ka viņa/viņas

  prasība attiecībā uz viņa/viņas vajāšanu

  saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK ir nepārliecinoša; vai

Svītrots

| o) | pieteikumu iesniedza
  neprecējusies nepilngadīga persona
  , uz kuru attiecas 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts pēc tam, kad vecāku vai vecāka, kas atbildīgs par nepilngadīgo, pieteikums ir ticis noraidīts un nekādi jauni elementi nav ieviesti attiecībā uz viņa/viņas īpašajiem apstākļiem vai situāciju viņa/viņas izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

o)

pieteikumu iesniedza
  neprecējusies nepilngadīga persona
  , uz kuru attiecas 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts pēc tam, kad vecāku vai vecāka, kas atbildīgs par nepilngadīgo, pieteikums ir ticis noraidīts un nekādi jauni elementi nav ieviesti attiecībā uz viņa/viņas īpašajiem apstākļiem vai situāciju viņa/viņas izcelsmes valstī.

| o) | pieteikumu iesniedza
  bērns
  , uz kuru attiecas 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts, pēc tam, kad vecāku vai vecāka, kas atbildīgs par nepilngadīgo, pieteikums ir ticis noraidīts un nav minēti nekādi jauni fakti attiecībā uz viņa/viņas īpašajiem apstākļiem vai situāciju viņa/viņas izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

o)

pieteikumu iesniedza
  bērns
  , uz kuru attiecas 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts, pēc tam, kad vecāku vai vecāka, kas atbildīgs par nepilngadīgo, pieteikums ir ticis noraidīts un nav minēti nekādi jauni fakti attiecībā uz viņa/viņas īpašajiem apstākļiem vai situāciju viņa/viņas izcelsmes valstī.

4.a
     
  Dalībvalstis ņem vērā papildus aizsardzības / alternatīvā statusa nepieciešamību, kas procedūrai ir piešķirta prioritāte vai tā ir paātrināta atbilstoši 4. panta a) līdz o) apakšpunktam.

Specifiskas procedūras

Svītrots

1.
     
  Dalībvalstis var nodrošināt specifiskas procedūras, kas ierobežo pamatprincipus un garantijas, kas minētas 2. nodaļā:

| a) | sākotnēja izvērtēšana, lai izskatītu lietas, kas tiek apsvērtas to noteikumu ietvaros, kas minēti 6. nodaļā; |
| --- | --- |

a)

sākotnēja izvērtēšana, lai izskatītu lietas, kas tiek apsvērtas to noteikumu ietvaros, kas minēti 6. nodaļā;

| b) | procedūras, lai izskatītu lietas, kas tiek pasvērtas to noteikumu ietvaros, kas minēti 5. nodaļā. |
| --- | --- |

b)

procedūras, lai izskatītu lietas, kas tiek pasvērtas to noteikumu ietvaros, kas minēti 5. nodaļā.

2.
     
  Dalībvalstis var ieviest ierobežojumus arī attiecībā uz 6. nodaļu.

1a
     
  Visus pieteikumus uz starptautisku aizsardzību vispirms izvērtēs, vadoties pēc Ženēvas Konvencijā sniegtās bēgļa definīcijas, un tikai tādā gadījumā, ja nebūs atbilstības tās kritērijiem - vadoties pēc alternatīvā statusa piešķiršanas prasībām.

2.   Dalībvalstis var uzskatīt patvēruma pieteikumu par nepieņemamu saskaņā ar šo pantu, ja:

2.   
  Neskarot 1a punktu,
  dalībvalstis var uzskatīt patvēruma pieteikumu par nepieņemamu saskaņā ar šo pantu, ja:

| c) | valsts, kas nav dalībvalsts, tiek uzskatīta par meklētājam drošu trešo valsti saskaņā ar 27. pantu; |
| --- | --- |

c)

valsts, kas nav dalībvalsts, tiek uzskatīta par meklētājam drošu trešo valsti saskaņā ar 27. pantu;

Svītrots

| f) | meklētājs ir iesniedzis identisku pieteikumu pēc galīgā lēmuma; |
| --- | --- |

f)

meklētājs ir iesniedzis identisku pieteikumu pēc galīgā lēmuma;

Svītrots

| fa) | patvēruma meklētājs, kad to gatavojas izraidīt no teritorijas, kurā viņš vai viņa nelikumīgi uzturas, lūdz iespēju izmantot patvēruma tiesības. |
| --- | --- |

fa)

patvēruma meklētājs, kad to gatavojas izraidīt no teritorijas, kurā viņš vai viņa nelikumīgi uzturas, lūdz iespēju izmantot patvēruma tiesības.

1.   Dalībvalstis var piemērot drošas trešās valsts koncepciju tikai tad, ja
  kompetentās instances ir

  apmierinātas ar

  faktu, ka attiecībā uz patvēruma meklētāju tiks piemēroti šādi trešās valsts principi
  :

1.   Dalībvalstis var piemērot drošas trešās valsts koncepciju tikai tad, ja
  trešā valsts atbilst šādiem kritērijiem
  :

| a) | dzīvība un brīvība netiek pakļauta briesmām, pamatojoties uz rasi, reliģiju, tautību, piederību atsevišķai sociālajai grupai vai politiskajam viedoklim
  ; un |
| --- | --- |

a)

dzīvība un brīvība netiek pakļauta briesmām, pamatojoties uz rasi, reliģiju, tautību, piederību atsevišķai sociālajai grupai vai politiskajam viedoklim
  ; un

| a) | Ženēvas Konvencijas un citu starptautisku cilvēktiesību nolīgumu ratifikācija un īstenošana praksē, jo īpaši attiecībā uz atpakaļ neizraidīšanas principu
  ; un |
| --- | --- |

a)

Ženēvas Konvencijas un citu starptautisku cilvēktiesību nolīgumu ratifikācija un īstenošana praksē, jo īpaši attiecībā uz atpakaļ neizraidīšanas principu
  ; un

| b) | tiek ievērots atpakaļ neizdošanas princips saskaņā ar Ženēvas konvenciju; un |
| --- | --- |

b)

tiek ievērots atpakaļ neizdošanas princips saskaņā ar Ženēvas konvenciju; un

| b) | tiek
  īpaši
  ievērots atpakaļ neizraidīšanas princips saskaņā ar Ženēvas Konvenciju; un |
| --- | --- |

b)

tiek
  īpaši
  ievērots atpakaļ neizraidīšanas princips saskaņā ar Ženēvas Konvenciju; un

| a) | noteikumus, kas pieprasa
  saistību
  starp personu, kas meklē patvērumu un attiecīgo trešo valsti, uz kā pamata šai personai būtu ieteicams doties uz konkrēto valsti; |
| --- | --- |

a)

noteikumus, kas pieprasa
  saistību
  starp personu, kas meklē patvērumu un attiecīgo trešo valsti, uz kā pamata šai personai būtu ieteicams doties uz konkrēto valsti;

| a) | noteikumus, kas pieprasa
  pamatotu saikni
  starp personu, kas meklē patvērumu, un attiecīgo trešo valsti, uz kā pamata šai personai būtu ieteicams doties uz konkrēto valsti; |
| --- | --- |

a)

noteikumus, kas pieprasa
  pamatotu saikni
  starp personu, kas meklē patvērumu, un attiecīgo trešo valsti, uz kā pamata šai personai būtu ieteicams doties uz konkrēto valsti;

| c) | noteikumus saskaņā ar starptautisko likumdošanu, kas ļauj veikt individuālu izvērtēšanu par to, vai konkrētā trešā valsts ir droša konkrētajam patvēruma meklētājam, kās

  , kā minimums, ļaus meklētājam piemērot drošas trešās valsts principu, pamatojoties uz faktu, ka viņš/viņa varētu tikt pakļauts spīdzināšanai, cietsirdīgai, necilvēcīgai vai degradējošai attieksmei vai sodam. |
| --- | --- |

c)

noteikumus saskaņā ar starptautisko likumdošanu, kas ļauj veikt individuālu izvērtēšanu par to, vai konkrētā trešā valsts ir droša konkrētajam patvēruma meklētājam, kās

  , kā minimums, ļaus meklētājam piemērot drošas trešās valsts principu, pamatojoties uz faktu, ka viņš/viņa varētu tikt pakļauts spīdzināšanai, cietsirdīgai, necilvēcīgai vai degradējošai attieksmei vai sodam.

| c) | noteikumus saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem

  un īpaši Ženēvas Konvenciju,
  kas ļauj veikt individuālu izvērtēšanu par to, vai konkrētā trešā valsts ir droša konkrētajam pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

c)

noteikumus saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem

  un īpaši Ženēvas Konvenciju,
  kas ļauj veikt individuālu izvērtēšanu par to, vai konkrētā trešā valsts ir droša konkrētajam pieteikuma iesniedzējam.

| ca) | reāla iespēja patvēruma meklētājiem atspēkot pieņēmumu par drošību, tostarp pirmajā instancē, arī tad, ja piemēro paātrinātu procedūru. |
| --- | --- |

ca)

reāla iespēja patvēruma meklētājiem atspēkot pieņēmumu par drošību, tostarp pirmajā instancē, arī tad, ja piemēro paātrinātu procedūru.

4.   Gadījumā, ja trešā valsts neļauj attiecīgajam patvēruma meklētājam iebraukt tās teritorijā, dalībvalstis nodrošina, ka piekļuve procedūrai tiek sniegta saskaņā ar pamatprincipiem un garantijām, kas aprakstītas 2. nodaļā.

4.   Gadījumā, ja trešā valsts neļauj attiecīgajam patvēruma meklētājam iebraukt tās teritorijā, dalībvalstis nodrošina, ka piekļuve
  patvēruma
  procedūrai tiek sniegta saskaņā ar pamatprincipiem un garantijām, kas aprakstītas 2. nodaļā.

| -1. | Dalībvalstis var noraidīt patvēruma pieteikumu kā nepārprotami nepamatotu, ja kompetentā iestāde ir noteikusi, ka patvēruma meklētājs, iesniedzot savu pieteikumu un izklāstot faktus, ir minējis vienīgi tādus jautājumus, kas nekādi nav saistīti ar Ženēvas Konvenciju. |
| --- | --- |

-1.

2.
     
  Gadījumos, kas minēti 23. panta 4. punkta b) apakšpunktā, un nepamatota patvēruma pieteikuma gadījumos, uz kuriem attiecas visi apstākļi, kas minēti 23. panta 4. punkta a), c) līdz o) apakšpunktā, dalībvalstis

  arī izskata

  pieteikumu, ja tas tā ir noteikts nacionālajā likumdošanā.

Svītrots

Trešo valstu kā drošu izcelsmes valstu obligātais kopējais saraksts

Trešo valstu kā drošu izcelsmes valstu kopējais saraksts

1.   Padome pieņem trešo valstu
  obligāto
  kopējo sarakstu, ko dalībvalstis
  uzskata
  par drošām trešām valstīm atbilstīgi

  II pielikumam
  , rīkojoties saskaņā ar priekšlikumu, ko iesniegusi Komisija ar kvalificēto balsu vairākumu un
  apspriedusies ar Eiropas Parlamentu
  .

1.   Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un

  kopīgi
  ar Eiropas Parlamentu pēc Komisijas priekšlikuma pieņem to trešo valstu kopējo sarakstu, kuras dalībvalstis
  var uzskatīt
  par drošām izcelsmes valstīm saskaņā ar

  B pielikumu
  .

2.   Padome var, rīkojoties saskaņā ar Komisijas kvalificētā vairākuma izvirzītu priekšlikumu un
  konsultācijām
  ar Eiropas Parlamentu, veikt grozījumus kopējā sarakstā, pievienojot vai svītrojot trešās valstis saskaņā ar
  Pielikumu Nr. II
  . Komisija izvērtē jebkuru prasību no Padomes vai dalībvalsts, kas var tikt iesniegta ar priekšlikumu grozīt kopējo sarakstu.

2.   Padome ar kvalificētu balsu vairākumu

  un kopīgi
  ar Eiropas Parlamentu pēc Komisijas priekšlikuma

  , kā arī atbilstīgi Līguma 251. pantam
  var veikt grozījumus kopējā sarakstā, pievienojot vai svītrojot trešās valstis saskaņā ar
  B pielikumu
  . Komisija izvērtē jebkuru prasību no
  Eiropas Parlamenta,
  Padomes vai dalībvalsts par to, lai Komisija iesniedz priekšlikumu grozīt kopējo sarakstu.

3.   Izstrādājot priekšlikumu atbilstīgi 1. vai 2. punktam, Komisija izmanto informāciju no dalībvalstīm, tās pašas informāciju un,
  ja nepieciešams,
  informāciju no UNHCR, Eiropadomes un citām svarīgām starptautiskām organizācijām.

3.   Izstrādājot priekšlikumu atbilstīgi 1. vai 2. punktam, Komisija izmanto informāciju no dalībvalstīm
  un Eiropas Parlamenta
  , tās pašas informāciju un informāciju no UNHCR, Eiropas Padomes un citām atbilstīgām starptautiskām organizācijām.

4.   Ja Padome pieprasa Komisijai iesniegt priekšlikumu par trešās valsts svītrošanu no kopējā saraksta, dalībvalstu
  pienākums
  saskaņā ar 30B panta 2. punktu tiek atlikts attiecībā uz konkrēto trešo valsti līdz ar dienu, kad Padome pieņem lēmumu pieprasīt šādu priekšlikuma iesniegšanu.

4.   Ja Padome
  vai Eiropas Parlaments
  pieprasa Komisijai iesniegt priekšlikumu par trešās valsts svītrošanu no kopējā saraksta, dalībvalstu
  tiesības
  saskaņā ar 30.b panta 2. punktu tiek atliktas attiecībā uz konkrēto trešo valsti ar nākamo dienu pēc tam, kad Padome
  vai Eiropas Parlaments

  ir pieņēmis lēmumu pieprasīt šāda priekšlikuma iesniegšanu.

5.   Ja dalībvalsts pieprasa Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomei par trešās valsts svītrošanu no kopējā saraksta, dalībvalsts dara zināmu Padomei rakstiski par izvirzīto prasību Komisijai. Šīs dalībvalsts
  pienākums
  saskaņā ar 30b panta 2. punktu tiek atlikts attiecībā uz konkrēto trešo dienu līdz ar dienu, kad Padome saņem šādu paziņojumu.

5.   Ja dalībvalsts
  vai Eiropas Parlaments
  pieprasa Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomei par trešās valsts svītrošanu no kopējā saraksta, šī dalībvalsts
  vai Eiropas Parlaments

  rakstiski informē Padomi par Komisijai izvirzīto prasību. Šīs dalībvalsts
  tiesības
  saskaņā ar 30.b panta 2. punktu tiek atliktas attiecībā uz konkrēto trešo valsti ar nākamo dienu pēc tam, kad Padomei ir paziņots par pieprasījumu.

7.   Atlikšana saskaņā ar 4. un 5. punktu beidzas pēc trim mēnešiem, izņemot gadījumus, kad Komisija izvirza priekšlikumu pirms šī perioda beigām, lai svītrotu trešo valsti no kopējā saraksta. Atlikšana tiek izbeigta jebkurā gadījumā, ja Padome noraida Komisijas priekšlikumu svītrot trešo valsti no kopējā saraksta.

7.   Atlikšana saskaņā ar 4. un 5. punktu beidzas pēc trim mēnešiem, izņemot gadījumus, kad Komisija izvirza priekšlikumu pirms šī perioda beigām, lai svītrotu trešo valsti no kopējā saraksta. Atlikšana tiek izbeigta jebkurā gadījumā, ja
  Eiropas Parlaments vai
  Padome noraida Komisijas priekšlikumu svītrot trešo valsti no šī saraksta.

8.   Pēc Padomes pieprasījuma Komisija ziņo Padomei un Eiropas Parlamentam par to, vai situācija valstī, kas ir iekļauta kopējā sarakstā, joprojām atbilst Pielikumam Nr. Prezentējot savu ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, Komisija var izvirzīt šādus ieteikumus vai priekšlikumus, kā tā uzskata par atbilstošu.

8.   Pēc
  Eiropas Parlamenta vai
  Padomes pieprasījuma Komisija ziņo Padomei un Eiropas Parlamentam par to, vai situācija valstī, kas ir iekļauta kopējā sarakstā, joprojām atbilst
  B pielikumam
  . Prezentējot savu ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, Komisija var izvirzīt tādus ieteikumus vai priekšlikumus, kādus tā uzskata par atbilstošiem.

30a.

  pants

Svītrots

Nacionālā

  trešo valstu

  nozīmēšana

  par drošām izcelsmes valstīm

1.
     
  Neierobežojot 30. pantu, dalībvalstis var paturēt vai ieviest likumdošanu, kas ļauj saskaņā ar

  Pielikumu Nr. 2

  noteikt citas trešās valstis, nekā tās, kas minētas kopējā sarakstā, par drošām izcelsmes valstīm, lai izvērtētu patvēruma pieteikumus. Tas var ietvert arī daļu no valsts noteikšanu kā drošu, ja saistībā ar šo daļu ir pildīti nosacījumi, kas minēti

  Pielikumā Nr.2

2.
     
  Ierobežojot 1. punktu, dalībvalstis var

  paturēt likumdošanu spēkā

  šīs direktīvas pieņemšanas laikā, kas ļauj

  nozīmēt

  citas trešās valstis, ne tās, kas minētas kopējā sarakstā, par drošām izcelsmes valstīm, lai izvērtētu patvēruma pieteikumus, ja dalībvalstis ir

  apmierinātas

  , ka

  attiecīgās

  trešo valstu personas kopumā nav pakļautas:

| (a) | vajāšanai, kā tas definēts Padomes Direktīvas 2004/83/EK 9. pantā;

  ne |
| --- | --- |

(a)

vajāšanai, kā tas definēts Padomes Direktīvas 2004/83/EK 9. pantā;

  ne

| (b) | spīdzināšanai vai necilvēcīgai, vai degradējošai attieksmei vai sodam. |
| --- | --- |

(b)

spīdzināšanai vai necilvēcīgai, vai degradējošai attieksmei vai sodam.

3.
     
  Dalībvalstis arī var

  paturēt likumdošanu spēkā

  šīs direktīvas pieņemšanas laikā, kas ļauj noteikt daļu valsts kā drošu vai valsti vai daļu valsts kā drošu specifiskai personu grupai šajā valstī, ja 2. punkta nosacījumi ir izpildīti saistībā ar šo daļu vai grupu.

4.
     
  Izvērtējot, vai valsts ir droša izcelsmes valsts saskaņā ar 2. un 3. punktu, dalībvalstis ņem vērā juridisko situāciju, likumdošanas piemērošanu un kopējos politiskos apstākļus konkrētajā trešā valstī.

5.
     
  Izvērtēšana par to, vai valsts ir droša izcelsmes valsts, saskaņā ar šo pantu tiek balstīta uz dažādiem informācijas avotiem, jo īpaši ieskaitot informāciju no citām dalībvalstīm,

  UNHCR

  ,

  Eiropadomes

  un citām

  svarīgām

  starptautiskajām organizācijām.

6.
     
  Dalībvalstis dara Komisijai

  zināmu

  valstis, kas ir

  nozīmētas

  kā drošas izcelsmes valstis saskaņā ar šī panta noteikumiem.

1.   Trešā valsts, kas nozīmēta kā droša izcelsmes valsts saskaņā ar
  30. vai 30a panta
  noteikumiem var, pēc individuālas pieteikuma izvērtēšanas, tikt uzskatīta par drošu izcelsmes valsti konkrētajam patvēruma meklētājam tikai tādā gadījumā, ja:

1.   Trešā valsts, kas atzīta par drošu izcelsmes valsti saskaņā ar
  30. panta
  noteikumiem pēc pieteikuma individuālas izvērtēšanas var tikt uzskatīta par drošu izcelsmes valsti konkrētajam patvēruma meklētājam tikai tādā gadījumā, ja:

2.   Dalībvalstis saskaņā ar 1. punktu
  uzskata
  patvēruma pieteikumu par nepamatotu, ja trešā valsts ir nozīmētā kā droša valsts

  saskaņā ar 30. pantu
  .

2.   Dalībvalstis saskaņā ar 1. punktu
  var uzskatīt
  patvēruma pieteikumu par nepamatotu, ja trešā valsts ir atzīta par

  konkrētajam patvēruma meklētājam

  drošu valsti.

3.   Dalībvalstis izstrādā nacionālajā likumdošanā noteikumus un grozījumus drošas izcelsmes valsts koncepcijas piemērošanai.

3.   Dalībvalstis savos tiesību aktos iekļauj turpmākus noteikumus un paņēmienus drošas izcelsmes valsts koncepcijas piemērošanai
  saskaņā ar starptautiskām tiesībām un savlaicīgi paziņo Komisijai par jebkādiem turpmākiem noteikumiem un paņēmieniem.

1.   Ja persona, kas ir iesniegusi patvēruma pieteikumu dalībvalstī, veic turpmākas pārstāvniecības vai sekojošu pieteikumu tajā paša dalībvalstī, konkrētā dalībvalsts
  var izvērtēt

  šīs turpmākās pārstāvniecības vai sekojošā pieteikuma elementus iepriekšējā pieteikuma izvērtēšanas ietvaros vai lēmuma izvērtēšanas ietvaros saskaņā ar izskatīšanu vai apelāciju tādā mērā, kādā kompetentās instances var ņemt vērā un izskatīt visus elementus, kas iekļauti nākamajās pārstāvniecībās vai sekojošā pieteikumā šādā aspektā.

1.   Ja persona, kas ir iesniegusi patvēruma pieteikumu dalībvalstī, iesniedz papildus komentārus vai otrreizēju pieteikumu tajā pašā dalībvalstī, konkrētā dalībvalsts
  izvērtē

  šos papildus komentārus vai otrreizējā pieteikuma faktus iepriekšējā pieteikuma izvērtēšanas ietvaros vai saistībā ar pārbaudāmā lēmuma vai apelācijas izskatīšanu, ciktāl kompetentās iestādes šādos apstākļos var ņemt vērā un izskatīt visus faktus, kas pamato šos turpmākos komentārus vai otrreizējo pieteikumu.

2.   Bez tam dalībvalstis var piemērot specifisku procedūru, kā tas minēts 3. punktā, ja persona iesniedz sekojošu patvēruma pieteikumu:

2.   Bez tam dalībvalstis var piemērot īpašu kārtību, kā tas minēts 3. punktā, ja persona iesniedz atkārtotu patvēruma pieteikumu,
  ja sākotnējo pieteikumu šobrīd nevar pārsūdzēt:

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka patvēruma meklētāji, kuru pieteikumi ir pakļauti sākotnējai izvērtēšanai saskaņā ar 33. pantu, bauda garantijas, kas minētas 9. panta 1. punktā.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka patvēruma meklētāji, kuru pieteikumi ir pakļauti sākotnējai izvērtēšanai saskaņā ar 33. pantu, bauda garantijas, kas minētas 9. panta 1. punktā
  , un uz tiem principā attiecas šīs direktīvas obligātās procesuālās normas
  .

1.   Dalībvalstis var nodrošināt procedūras saskaņā ar pamatprincipiem un garantijām, kas minētas 2. nodaļā, lai pieņemtu lēmumu dalībvalsts robežas vai tranzīta zonā par pieteikumiem, kas iesniegti šādās vietās.

1.   Dalībvalstis var nodrošināt kārtības saskaņā ar
  starptautiskām konvencijām, kā arī ar
  pamatprincipiem un garantijām, kas minētas 2. nodaļā, lai pieņemtu lēmumu dalībvalsts robežas vai tranzīta zonā par pieteikumiem, kas iesniegti šādās vietās.

1a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka lēmums atteikt ieceļošanu kādas dalībvalsts teritorijā ar patvēruma pieteikumu saistīta iemesla dēļ tiek pieņemts divu nedēļu laikā, kuras var pagarināt par ne vairāk kā divām nedēļām ar kompetentas tiesu iestādes piekrišanu un likumā noteiktajā kārtībā.

1b
     
  Ja netiek ievēroti 1a punktā noteiktie termiņi, patvēruma meklētājam ļauj iebraukt dalībvalsts teritorijā, lai viņa pieteikumu izskatītu saskaņā ar citiem šīs direktīvas noteikumiem. Dalībvalstis nodrošina, ka uz patvēruma meklētājiem, kuriem liedz ieceļošanu saskaņā ar šo kārtību, attiecas 5. nodaļā minētās garantijas.

1c
     
  Atteikums ļaut ieceļot kādā teritorijā nevar anulēt lēmumu par patvēruma pieteikumu pēc izvērtēšanas, kuru, balstoties uz lietas faktiem, veikušas patvēruma un bēgļu tiesību jomā kompetentās iestādes.

2.
     
  Tomēr,

  jā

  nepastāv tādas procedūras, kas minētas 1. punktā, dalībvalstis var saglabāt
  ,
  saskaņā ar šī panta noteikumiem un šīs direktīvas pieņemšanas laikā spēkā esošajiem likumiem vai regulām
  ,
  procedūras, kas ierobežo pamatprincipus un garantijas, kas aprakstītas 2. nodaļā, lai varētu izlemt robežu vai tranzīta zonās par atļauju iebraukt to teritorijā patvēruma meklētājiem, kas ir ieradušies un iesnieguši pieteikumu šādās vietās.

Svītrots

3.
     
  Procedūras, kas minētas 2. pantā, nodrošina, ka attiecīgās personas:

Svītrots

| — | var palikt dalībvalsts robežu vai tranzīta zonās, neierobežojot 6. pantu; un |
| --- | --- |

—

var palikt dalībvalsts robežu vai tranzīta zonās, neierobežojot 6. pantu; un

| — | nekavējoties ir jāinformē par to tiesībām un pienākumiem, kā tas aprakstīts 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā; un |
| --- | --- |

—

nekavējoties ir jāinformē par to tiesībām un pienākumiem, kā tas aprakstīts 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā; un

| — | var piekļūt, ja nepieciešams, tulkotāja pakalpojumiem, kā tas aprakstīts 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā; un |
| --- | --- |

—

var piekļūt, ja nepieciešams, tulkotāja pakalpojumiem, kā tas aprakstīts 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā; un

| — | tiek intervētas, pirms kompetentā instance pieņem lēmumu šādās procedūrās saistībā ar to patvēruma pietikumu no personām ar atbilstošām zināšanām par svarīgajiem standartiem, kas piemērojami patvēruma un bēgļu likumdošanas jomā, kā tas aprakstīts no 10. līdz 12. pantam; un |
| --- | --- |

—

tiek intervētas, pirms kompetentā instance pieņem lēmumu šādās procedūrās saistībā ar to patvēruma pietikumu no personām ar atbilstošām zināšanām par svarīgajiem standartiem, kas piemērojami patvēruma un bēgļu likumdošanas jomā, kā tas aprakstīts no 10. līdz 12. pantam; un

| — | var konsultēties ar juridisko konsultantu, ja to pieļauj vai atļauj nacionālā likumdošana, kā tas aprakstīts 13. panta 1. punktā; un |
| --- | --- |

—

var konsultēties ar juridisko konsultantu, ja to pieļauj vai atļauj nacionālā likumdošana, kā tas aprakstīts 13. panta 1. punktā; un

| — | var nozīmēt pārstāvi nepavadītu nepilngadīgu personu gadījumā, kā tas aprakstīts 15. panta 1. punktā, izņemot gadījumus, ja tiek piemērots 15. panta 2. vai 3. punkts. |
| --- | --- |

—

var nozīmēt pārstāvi nepavadītu nepilngadīgu personu gadījumā, kā tas aprakstīts 15. panta 1. punktā, izņemot gadījumus, ja tiek piemērots 15. panta 2. vai 3. punkts.

Bez tam gadījumā, ja

  atbildīgā

  instance noraida atļauju iebraukt, šī kompetentā instance sniedz faktisko un juridisko pamatojumu, kāpēc

  viņa viņas

  patvēruma

  pietikums

  tiek uzskatīts par nepieņemamu vai nepamatotu.

4.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka lēmums saistībā ar šīm procedūrām, kas aprakstītas 2. punktā, tiek pieņemts atbilstošā laikā. Ja lēmums nav pieņemts četru nedēļu laikā, patvēruma meklētājam

  tie

  garantēta iebraukšana dalībvalsts teritorijā, lai viņa/viņas pieteikums tiktu izskatīts saskaņā ar citiem šīs direktīvas noteikumiem.

Svītrots

5.
     
  Gadījumā, ja ierodas liels skaits trešās valsts pilsoņu vai

  bezpavalstnieku

  , kas iesniedz patvēruma pieteikumus robežu vai tranzīta zonā, kas padara par praktiski neiespējamu piemērot 1. punkta noteikumus vai specifisko procedūru, kas aprakstīta 2. un 3. punktā, šīs procedūras var tikt piemērotas, ja un kamēr šīs trešās valsts pilsoņi vai

  bezpavalstnieki

  atrodas vietās netālu no robežu vai tranzīta zonas.

Svītrots

35a.

  pants

svītrots

1.
     
  Dalībvalstis var nodrošināt, ka nekāda vai nepilnīga patvēruma pieteikuma un meklētāja drošības izvērtēšana viņa/viņas konkrētos apstākļos, kā tas aprakstīts 2. nodaļā, nenotiek gadījumos, ja kompetentā instance ir noteikusi, pamatojoties uz

  faktu

  , ka patvēruma meklētājs vēlas iebraukt vai ir nelegāli iebraucis dalībvalsts teritorijā no drošas trešās valsts saskaņā ar 2. punktu.

2.
     
  Trešā valsts var tikt uzskatīta par drošu trešo valsti

  1. punkta ietvaros

  , ja:

| (a) | tā ir apstiprinājusi un ievēro Ženēvas

  konvencijas

  noteikumus bez jebkādiem ģeogrāfiskiem ierobežojumiem; un |
| --- | --- |

(a)

tā ir apstiprinājusi un ievēro Ženēvas

  konvencijas

  noteikumus bez jebkādiem ģeogrāfiskiem ierobežojumiem; un

| (b) | tā pielieto patvēruma procedūru, kas noteikta

  likumdošanā

  ; un |
| --- | --- |

(b)

tā pielieto patvēruma procedūru, kas noteikta

  likumdošanā

  ; un

| (c) | tā ir apstiprinājusi Eiropas

  konvenciju

  par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un tā ievēro tās noteikumus, ieskaitot standartus attiecībā uz efektīvu tiesisko aizsardzību; un |
| --- | --- |

(c)

tā ir apstiprinājusi Eiropas

  konvenciju

  par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un tā ievēro tās noteikumus, ieskaitot standartus attiecībā uz efektīvu tiesisko aizsardzību; un

| (d) | to ir nozīmējusi Padome saskaņā ar 3. punktu. |
| --- | --- |

(d)

to ir nozīmējusi Padome saskaņā ar 3. punktu.

3.
     
  Padome pieņem vai groza trešo valstu kopējo

  sarakstu, kas tiek uzskatītas kā drošas trešās valstis 1. punkta ietvaros, rīkojoties saskaņā ar priekšlikumu, ko iesniegusi Komisija ar kvalificēto balsu vairākumu un konsultējoties

  ar Eiropas Parlamentu.

4.
     
  Attiecīgās dalībvalstis izstrādā grozījumus nacionālajā likumdošanā, lai ieviestu 1. punkta noteikumus un lēmumus par šiem noteikumiem saskaņā ar atpakaļ neizdošanas principu Ženēvas

  konvencijas

  ietvaros, ieskaitot

  izņēmuma gadījumu nodrošināšanu

  šī panta piemērošanā saistībā ar humanitāriem vai politiskiem iemesliem vai

  sabiedriski starptautiskā likuma iemesliem.

5.
     
  Ieviešot lēmumu, kas balstīts tikai uz šo pantu, attiecīgās dalībvalstis:

| (a) | informē par to patvēruma meklētāju; un |
| --- | --- |

(a)

informē par to patvēruma meklētāju; un

| (b) | sniedz viņam/viņai dokumentu, informējot trešās valsts instances šīs valsts valodā, ka pieteikums nav ticis izvērtēts pēc tā būtības. |
| --- | --- |

(b)

sniedz viņam/viņai dokumentu, informējot trešās valsts instances šīs valsts valodā, ka pieteikums nav ticis izvērtēts pēc tā būtības.

6.
     
  Ja droša trešā valsts atkārtoti neatzīst konkrēto patvēruma meklētāju, dalībvalstis nodrošina, ka piekļuve procedūrai tiek nodrošināta saskaņā ar pamatprincipiem un garantijām, kas aprakstīti 2. nodaļā.

7.
     
  Dalībvalstis, kas ir

  nozīmējušas

  trešās valstis kā drošas valstis saskaņā ar

  nacionālo

  spēkā esošo

  likumdošanu

  šīs direktīvas pieņemšanas laikā un pamatojoties uz kritērijiem, kas aprakstīti 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā, var piemērot 1. punktu attiecībā uz šīm trešām valstīm, kamēr Padome

  ir pieņēmusi

  kopējo sarakstu saskaņā ar 3. punktu.

Dalībvalstis
  nodrošina, ka var tikt uzsākta izvērtēšana,

  lai anulētu konkrētas personas bēgļa statusu

  , ja tiek konstatēti jauni elementi vai informācija, kas norāda, ka pastāv iemesli, lai izvērtētu viņa/viņas bēgļa statusa derīgumu
  .

Dalībvalstis
  var sākt
  konkrētas personas bēgļa statusa atņemšanu,

  ja:

| a) | pieteikuma iesniedzējs ir brīvprātīgi atteicies no savas valstspiederības valsts aizsardzības; vai |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzējs ir brīvprātīgi atteicies no savas valstspiederības valsts aizsardzības; vai

| b) | vienreiz zaudējis valstspiederību, pieteikuma iesniedzējs to ir brīvprātīgi atguvis; vai |
| --- | --- |

b)

vienreiz zaudējis valstspiederību, pieteikuma iesniedzējs to ir brīvprātīgi atguvis; vai

| c) | pieteikuma iesniedzējs ir ieguvis jaunu valstspiederību un atrodas jaunās valsts aizsardzībā; vai |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzējs ir ieguvis jaunu valstspiederību un atrodas jaunās valsts aizsardzībā; vai

| d) | pieteikuma iesniedzējs ir labprātīgi atkal atzinis dzīves vietu valstī, kur viņš kādreiz nebūtu atgriezies aiz bailēm no vajāšanas. |
| --- | --- |

d)

pieteikuma iesniedzējs ir labprātīgi atkal atzinis dzīves vietu valstī, kur viņš kādreiz nebūtu atgriezies aiz bailēm no vajāšanas.

4.
     
  Neierobežojot 1., 2. un 3. punktu, dalībvalsts var pieņemt lēmumu, ka bēgļa statuss tiek juridiski atcelts saskaņā ar 11. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu Padomes Direktīvā 2004/83/EK vai ja bēglis ir nepārprotami atteicies no viņa/viņas bēgļa statusa.

Svītrots

| iii) | neveikt izvērtēšanu saskaņā ar

  35a

  pantu; |
| --- | --- |

iii)

neveikt izvērtēšanu saskaņā ar

  35a

  pantu;

Svītrots

| d) | lēmumu atteikt iebraukšanu procedūru ietvaros saskaņā ar 35. panta

  2. punktu
  ; |
| --- | --- |

d)

lēmumu atteikt iebraukšanu procedūru ietvaros saskaņā ar 35. panta

  2. punktu
  ;

| d) | lēmumu atteikt ieceļošanu saskaņā ar 35. pantā noteikto kārtību; |
| --- | --- |

d)

lēmumu atteikt ieceļošanu saskaņā ar 35. pantā noteikto kārtību;

3.   Dalībvalstis, kur tas atbilstoši

  , izstrādā noteikumus saskaņā ar starptautiskajām saistībām, kas saistīti ar
  :

3.   Dalībvalstis
  nodrošina, ka tiesiskā aizsardzība saskaņā ar 1. punktu nozīmē to, ka patvēruma meklētāji drīkst palikt konkrētajā dalībvalstī jautājuma izskatīšanas laikā

| a) | jautājumu par to, vai tiesiskā aizsardzība saskaņā ar 1. punktu

  ietekmē

  to, vai patvēruma meklētāji drīkst palikt konkrētajā dalībvalstī,

  neizlemjot par rezultātu

  ; un |
| --- | --- |

a)

jautājumu par to, vai tiesiskā aizsardzība saskaņā ar 1. punktu

  ietekmē

  to, vai patvēruma meklētāji drīkst palikt konkrētajā dalībvalstī,

  neizlemjot par rezultātu

  ; un

Svītrots

| b) | tiesiskās aizsardzības vai aizsardzības pasākumu iespējamību, ja tiesiskā aizsardzība saskaņā ar 1. punktu

  neļauj

  patvēruma meklētājiem palikt konkrētajā dalībvalstī,

  neizlemjot par rezultātu

  . Dalībvalstis var arī sniegt tiesisko aizsardzību pienākuma dēļ; un |
| --- | --- |

b)

tiesiskās aizsardzības vai aizsardzības pasākumu iespējamību, ja tiesiskā aizsardzība saskaņā ar 1. punktu

  neļauj

  patvēruma meklētājiem palikt konkrētajā dalībvalstī,

  neizlemjot par rezultātu

  . Dalībvalstis var arī sniegt tiesisko aizsardzību pienākuma dēļ; un

Svītrots

| c) | pamatojumu apstrīdēt lēmumu saskaņā ar 25. panta 2. punkta c) apakšpunktu un metodoloģiju, kas tiek piemērota saskaņā ar 27. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

pamatojumu apstrīdēt lēmumu saskaņā ar 25. panta 2. punkta c) apakšpunktu un metodoloģiju, kas tiek piemērota saskaņā ar 27. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu.

Svītrots

5.
     
  Ja meklētājam ir piešķirts statuss, kas sniedz tādas pašas tiesības un pabalstus
  ,
  saskaņā ar nacionālo un Kopienas

  likumdošanu,

  kā bēgļa statuss saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK, meklētājs var izmantot efektīvu tiesisko aizsardzību, ja tiesa vai tribunāls nolemj, ka tiesiskā aizsardzība saskaņā ar 1. punktu ir nepieņemama vai maz ticams, ka nesīs pozitīvus rezultātus, pamatojoties uz nepietiekošu interesi no meklētāja puses, piedaloties

  procedūras.

Svītrots

6.
     
  Dalībvalstis var arī izstrādāt nacionālajā likumdošanā noteikumus, saskaņā ar kuriem var pieņemt, ka patvēruma meklētājs ir nepārprotami atcēlis vai atteicies no viņa/viņas tiesiskās aizsardzības saskaņā ar 1. punktu, līdz ar procedūras noteikumiem, kas ir jāievēro.

Svītrots

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie, reglamentējošie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz [24 mēnešus pēc tās pieņemšanas].
  Attiecībā uz 13. pantu dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie, reglamentējošie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz [36 mēnešus pēc tās pieņemšanas].
  Tās par to tūlīt informē Komisiju.

Normatīvie, reglamentējošie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, dalībvalstīs stājas spēkā līdz [24 mēneši pēc tās pieņemšanas]. Tās par to tūlīt informē Komisiju.

Valsts tiek uzskatīta par drošu izcelsmes valsti, kur, pamatojoties uz juridisko situāciju, likumdošanas piemērošanu demokrātiskas sistēmas ietvaros un uz vispārējiem politiskajiem apstākļiem, var tikt konstatēts, ka kopumā un visu laiku nepastāv vajāšana, kā tas ir noteikts Padomes Direktīvas 2004/83/EK 9. pantā; spīdzināšanai vai necilvēcīgai, vai degradējošai attieksmei vai sodam;
  kā arī
  nepastāv nekritiskas vardarbības drauds starptautiska vai iekšzemes bruņota konflikta situācijās.

Valsts tiek uzskatīta par drošu izcelsmes valsti, kur, pamatojoties uz juridisko situāciju, likumdošanas piemērošanu demokrātiskas sistēmas ietvaros un uz vispārējiem politiskajiem apstākļiem, var tikt konstatēts, ka kopumā un visu laiku nepastāv vajāšana, kā tas ir noteikts Padomes Direktīvas 2004/83/EK 9. pantā; spīdzināšanai vai necilvēcīgai, vai degradējošai attieksmei vai sodam; nepastāv nekritiskas vardarbības drauds starptautiska vai iekšzemes bruņota konflikta situācijās;
  un nekādi diskriminācijas apliecinājumi pret indivīdiem rases, etniskās izcelsmes, reliģijas, nacionalitātes, konkrētas sociālas grupas piederības vai politiskās pārliecības dēļ
  .

| da) | pieejami un atjaunoti

  UNHCR

  un citu organizāciju ziņojumi, kas darbojas cilvēktiesību un individuālu tiesību aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

da)

pieejami un atjaunoti

  UNHCR

  un citu organizāciju ziņojumi, kas darbojas cilvēktiesību un individuālu tiesību aizsardzības jomā.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 291E, 26.11.2002., 143. lpp.

(3)  OV C 77 E, 28.3.2002., 115. lpp.

(4)  OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp.

(5)  

  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

---

Trešdiena, 2005. gada 28. septembris

| 21.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 227/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 227/83

---

PROTOKOLS

(2006/C 227 E/03)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 09.05.

2.   Apropriāciju pārvietojumi

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0231/2005 — SEC(2005)0923) par apropriāciju pārvietojumu DEC 27/2005.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva mobilizēt rezerves līdzekļus EUR 70 miljonu apmērā un tos pārvietot uz 2005. gada budžeta pozīciju 23 02 01, lai sniegtu rehabilitācijas un rekonstrukcijas palīdzību cunami skartajām valstīm.

3.   Sarunu uzsākšana ar Turciju — Papildu protokols asociācijas nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju pēc paplašināšanās *** (debates)

(debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Sarunu uzsākšana ar Turciju

Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par papildprotokola parakstīšanu nolīgumam, ar ko izveido Eiropas Ekonomikas Kopienas un Turcijas asociāciju pēc Eiropas Savienības paplašināšanās (9617/2005 — COM(2005)0191 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Elmar Brok (A6-0241/2005).

Douglas Alexander (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Olli Rehn (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Elmar Brok iepazīstināja ar ieteikumu.

Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā (viņu vairākkārt, neieslēdzot mikrofonu, pārtrauca Werner Langen), Emma Bonino ALDE grupas vārdā, Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Elmar Brok, lai sniegtu personīgu paziņojumu par šo uzstāšanos, Philippe de Villiers, joprojām par šo uzstāšanos, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Roger Knapman IND/DEM grupas vārdā, Konrad Szymański UEN grupas vārdā, Philip Claeys pie grupām nepiederošs deputāts, Camiel Eurlings, Jan Marinus Wiersma, Andrew Duff, Joost Lagendijk, Adamos Adamou, Bastiaan Belder, Roberta Angelilli, Jan Tadeusz Masiel, Ioannis Kasoulides, Hannes Swoboda, Marielle De Sarnez, Cem Özdemir, Vittorio Agnoletto un Georgios Karatzaferis.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Sebastiano (Nello) Musumeci, Hans-Peter Martin, Renate Sommer, Véronique De Keyser, Silvana Koch-Mehrin, Mirosław Mariusz Piotrowski, Mogens N.J. Camre, Andreas Mölzer, Jacques Toubon, Michel Rocard, Karin Riis-Jørgensen, Francesco Enrico Speroni, Roger Helmer, Geoffrey Van Orden, Vural Öger, Marios Matsakis, Philippe de Villiers, Ville Itälä, Emine Bozkurt, Karin Resetarits, Françoise Grossetête, Stavros Lambrinidis, Giorgos Dimitrakopoulos, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Libor Rouček, Zbigniew Zaleski, Nicola Zingaretti, György Schöpflin, Douglas Alexander un Olli Rehn.

Uzstājās: Bernd Posselt, lai sniegtu personīgu paziņojumu par Daniel Marc Cohn-Bendit uzstāšanos, un Werner Langen, lai sniegtu personīgu paziņojumu par Martin Schulz uzstāšanos.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0484/2005), |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0484/2005),

| — | Andrew Duff ALDE grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0487/2005), |
| --- | --- |

—

Andrew Duff ALDE grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0487/2005),

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0496/2005), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0496/2005),

| — | Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański un Inese Vaidere UEN grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0498/2005), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański un Inese Vaidere UEN grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0498/2005),

| — | Francis Wurtz, André Brie, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Feleknas Uca un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0502/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, André Brie, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Feleknas Uca un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0502/2005),

| — | Elmar Brok, João de Deus Pinheiro un Camiel Eurlings PPE-DE grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0505/2005). |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, João de Deus Pinheiro un Camiel Eurlings PPE-DE grupas vārdā par sarunu sākšanu ar Turciju (B6-0505/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 28. septembra protokola 5.1. punkts un 2005. gada 28. septembra protokola 5.2. punkts.

2005. gada 28. septembra protokola 5.1. punkts un 2005. gada 28. septembra protokola 5.2. punkts

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.50 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 12.05.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.50 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 12.05.)

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

4.   Oficiāla sveikšana

Priekšsēdētājs Parlamenta vārdā sveica Meksikas Kongresa delegāciju, kuru vadīja Meksikas Senāta Ārlietu komitejas priekšsēdētājs Fernando Margaín un kura bija ieņēmusi vietu oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā.

5.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola I. pielikumā.

5.1.   Papildu protokols asociācijas nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju pēc paplašināšanās *** (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

(Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par papildprotokola parakstīšanu nolīgumam, ar ko izveido Eiropas Ekonomikas Kopienas un Turcijas asociāciju pēc Eiropas Savienības paplašināšanās (9617/2005 — COM(2005)0191 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Elmar Brok (A6-0241/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 1. punkts)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, kas pieprasīja balsojumu atlikt saskaņā ar Reglamenta 170. panta 4. punktu, un Martin Schulz PSE grupas vārdā par šo pieprasījumu.

Parlaments apstiprināja pieprasījumu ar EB (311 par, 285 pret, 63 atturas).

5.2.   Sarunu uzsākšana ar Turciju (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005 un B6-0505/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 2. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0484/2005

(aizstāj B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005 un B6-0505/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Hans-Gert Poettering, Camiel Eurlings, Elmar Brok un João de Deus Pinheiro PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Hans-Gert Poettering, Camiel Eurlings, Elmar Brok un João de Deus Pinheiro PPE-DE grupas vārdā,

| | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā,

| | Graham Watson, Andrew Duff un Emma Bonino ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Graham Watson, Andrew Duff un Emma Bonino ALDE grupas vārdā,

| | Daniel Marc Cohn-Bendit, Joost Lagendijk un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Daniel Marc Cohn-Bendit, Joost Lagendijk un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā,

| | Francis Wurtz, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Tobias Pflüger un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Tobias Pflüger un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā,

| | Brian Crowley un Inese Vaidere UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Brian Crowley un Inese Vaidere UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0350).

(P6_TA(2005)0350).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Giorgos Dimitrakopoulos PPE-DE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 5, un to iekļāva; |
| --- | --- |

—

Giorgos Dimitrakopoulos PPE-DE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 5, un to iekļāva;

| — | Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 6. punktam un 16. punktam, bet to neiekļāva, jo vairāk nekā 37 deputāti bija pret tā ņemšanu vērā; |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 6. punktam un 16. punktam, bet to neiekļāva, jo vairāk nekā 37 deputāti bija pret tā ņemšanu vērā;

| — | Andrew Duff izteicās par balsojuma norisi. |
| --- | --- |

—

Andrew Duff izteicās par balsojuma norisi.

SĒDI VADA: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Priekšsēdētāja vietnieks

6.   Oficiāla sveikšana

Sēdes vadītājs Parlamenta vārdā sveica Peru Kongresa Ārlietu komitejas priekšsēdētāju Gustavo Pacheco, kas bija ieņēmis vietu oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā.

7.   Balsošanas laiks (turpinājums)

(turpinājums)

7.1.   1) Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana, 2) ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums

| 1) | par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) |
| --- | --- |

1)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD))

| 2) | par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Padomes 1993. gada 15. marta Direktīvu 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja. |
| --- | --- |

2)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Padomes 1993. gada 15. marta Direktīvu 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Alexander Radwan (A6-0257/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 3. punkts)

1. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0351).

(P6_TA(2005)0351).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0351).

(P6_TA(2005)0351).

2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0352).

(P6_TA(2005)0352).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0352).

(P6_TA(2005)0352).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Alexander Radwan PPE-DE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumiem Nr. 778 un 782, kā arī ierosināja mutisku grozījumu grozījumiem Nr. 781 un 785 (abi mutiskie grozījumi tika iekļauti). |
| --- | --- |

—

Alexander Radwan PPE-DE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumiem Nr. 778 un 782, kā arī ierosināja mutisku grozījumu grozījumiem Nr. 781 un 785 (abi mutiskie grozījumi tika iekļauti).

7.2.   Gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteiktā revīzija ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEK un 83/349/EEK (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Juridiskā komiteja.

Referents: Bert Doorn (A6-0224/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0353).

(P6_TA(2005)0353).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0353).

(P6_TA(2005)0353).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Bert Doorn (referents) — pirms balsojuma. |
| --- | --- |

—

Bert Doorn (referents) — pirms balsojuma.

7.3.   Kopienas dzelzceļu attīstība ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu Nr. 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļu attīstību (COM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Georg Jarzembowski (A6-0143/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 5. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0354).

(P6_TA(2005)0354).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0354).

(P6_TA(2005)0354).

7.4.   To vilciena brigāžu sertificēšana, kuras vada lokomotīves un vilcienus ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to vilciena brigāžu sertificēšanu, kuras vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļa tīklā (COM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Gilles Savary (A6-0133/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 6. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0355).

(P6_TA(2005)0355).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0355).

(P6_TA(2005)0355).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 50. |
| --- | --- |

—

Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 50.

7.5.   Starptautisko vilcienu pasažieru tiesības un pienākumi ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem (COM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Dirk Sterckx (A6-0123/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 7. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 7. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0356).

(P6_TA(2005)0356).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0356).

(P6_TA(2005)0356).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Michael Cramer Verts/ALE grupas vārdā sniedza mutisku grozījumu grozījumam Nr 138/rev, kas tika iekļauts, un ierosināja, lai par mainīto grozījumu Nr. 138/rev balsotu pirms grozījuma Nr. 32 (Parlaments tam piekrita). |
| --- | --- |

—

Michael Cramer Verts/ALE grupas vārdā sniedza mutisku grozījumu grozījumam Nr 138/rev, kas tika iekļauts, un ierosināja, lai par mainīto grozījumu Nr. 138/rev balsotu pirms grozījuma Nr. 32 (Parlaments tam piekrita).

7.6.   Līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kompensāciju gadījumos, kad nav ievērotas līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem (COM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Roberts Zīle (A6-0171/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 8. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 8. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Noraidīts.

Uzstājās Olli Rehn (Komisijas loceklis), kas paziņoja, ka Komisija ņems vērā Parlamenta nostāju.

Saskaņā ar Reglamenta 52. panta 3. punktu jautājums ir nosūtīts atpakaļ atbildīgajai komitejai.

7.7.   Solidarnosz 25. gadadiena un tās paziņojums Eiropai (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0485/2005, B6-0495/2005, B6-0500/2005 un B6-0504/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 9. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0485/2005

(aizstāj B6-0485/2005, B6-0495/2005 un B6-0504/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski un Jacek Emil Saryusz-Wolski PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski un Jacek Emil Saryusz-Wolski PPE-DE grupas vārdā,

| | Dariusz Rosati, Józef Pinior un Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Dariusz Rosati, Józef Pinior un Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā,

| | Bronisław Geremek un Janusz Onyszkiewicz ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Bronisław Geremek un Janusz Onyszkiewicz ALDE grupas vārdā,

| | Milan Horáček, Joost Lagendijk un Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Milan Horáček, Joost Lagendijk un Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā,

| | Wojciech Roszkowski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis un Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Wojciech Roszkowski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis un Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0357).

(P6_TA(2005)0357).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0500/2005 vairs nav spēkā.)

7.8.   Teritoriālās kohēzijas nozīme reģionālajā attīstībā (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā (2004/2256(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja.

Referents: Ambroise Guellec (A6-0251/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 10. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0358).

(P6_TA(2005)0358).

7.9.   Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem (2004/2253(INI)) — Reģionālās attīstības komiteja.

Referents: Sérgio Marques (A6-0246/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 11. punkts)

(Balsošanas izklāsts: I. pielikuma 11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0359).

(P6_TA(2005)0359).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Carl Schlyter norādīja uz kļūdu grozījuma Nr. 5 zviedru valodas versijā. |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter norādīja uz kļūdu grozījuma Nr. 5 zviedru valodas versijā.

8.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Sarunu sākšana ar Turciju — RC-B6-0484/2005

| — | Bernat Joan i Marí, Carlo Fatuzzo, Richard Seeber, Bernd Posselt, Mario Borghezio, Luca Romagnoli, Frank Vanhecke, Albert Deß |
| --- | --- |

—

Bernat Joan i Marí, Carlo Fatuzzo, Richard Seeber, Bernd Posselt, Mario Borghezio, Luca Romagnoli, Frank Vanhecke, Albert Deß

Roberta Zīles ziņojums — A6-0171/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

Ambroise Guellec ziņojums — A6-0251/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

Sérgio Marques ziņojums — A6-0246/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

9.   Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumus varat skatīt vietnē “Sittings Live”, “Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola II. pielikuma “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta” drukātajā versijā.

Results of votes (roll-call votes)”,

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Oficiālajā Vēstnesī

Deputāti, kas paziņoja, ka nav piedalījušies balsošanā:

Deputāti, kas paziņoja, ka nav piedalījušies balsošanā:

Daniel Caspary paziņoja, ka viņš bija klāt, bet nepiedalījās visos balsojumos.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.40 un atsākta plkst. 15.05.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.40 un atsākta plkst. 15.05.)

SĒDI VADA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Priekšsēdētāja vietnieks

10.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

11.   Neaizskaramības aizstāvēšana (virzība)

(virzība)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 5. jūlija lēmumu aizstāvēt Umberto Bossi neaizskaramību saistībā ar Brešas tiesā notiekošo kriminālprocesu, Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar Reglamenta 7. panta 9. punktu ir saņēmis no Itālijas kompetentajām iestādēm Brešas Apelācijas tiesas 2005. gada 6. jūnija spriedumu.

Minētais paziņojums tiks informatīvā nolūka nosūtīts Juridiskajai komitejai.

12.   Nafta (debates)

(debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Naftas cenu kāpums un atkarība no naftas.

Douglas Alexander (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Andris Piebalgs (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Giles Chichester PPE-DE grupas vārdā, Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā, Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā, Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā, Guntars Krasts UEN grupas vārdā, Sergej Kozlík pie grupām nepiederošs deputāts, Robert Goebbels, Vittorio Prodi, Satu Hassi, Dimitrios Papadimoulis, Liam Aylward, Luca Romagnoli, Christoph Konrad, Reino Paasilinna, Roberto Musacchio, Luis de Grandes Pascual, Ewa Hedkvist Petersen, Carmen Fraga Estévez, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Riitta Myller, Ján Hudacký, Mia De Vits, Alejo Vidal-Quadras Roca, Antolín Sánchez Presedo, Peter Liese, Péter Olajos, Ivo Belet, Ivo Strejček un Douglas Alexander.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās Andris Piebalgs.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Fiona Hall, Sophia in 't Veld un Vittorio Prodi ALDE grupas vārdā par atkarību no naftas (B6-0481/2005), |
| --- | --- |

—

Fiona Hall, Sophia in 't Veld un Vittorio Prodi ALDE grupas vārdā par atkarību no naftas (B6-0481/2005),

| — | Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā par naftas cenu kāpumu un atkarību no naftas (B6-0482/2005), |
| --- | --- |

—

Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā par naftas cenu kāpumu un atkarību no naftas (B6-0482/2005),

| — | Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Guntars Krasts un Roberts Zīle UEN grupas vārdā par naftas cenu kāpumu un atkarību no naftas (B6-0491/2005), |
| --- | --- |

—

Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Guntars Krasts un Roberts Zīle UEN grupas vārdā par naftas cenu kāpumu un atkarību no naftas (B6-0491/2005),

| — | Umberto Guidoni un Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā par naftu (B6-0499/2005), |
| --- | --- |

—

Umberto Guidoni un Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā par naftu (B6-0499/2005),

| — | Alexander Radwan, Giles Chichester un Paul Rübig PPE-DE grupas vārdā par naftas cenu kāpumu un atkarību no naftas (B6-0506/2005), |
| --- | --- |

—

Alexander Radwan, Giles Chichester un Paul Rübig PPE-DE grupas vārdā par naftas cenu kāpumu un atkarību no naftas (B6-0506/2005),

| — | Hannes Swoboda, Robert Goebbels, Mechtild Rothe un Mia De Vits PSE grupas vārdā par naftas cenu kāpumu un atkarību no naftas (B6-0509/2005). |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda, Robert Goebbels, Mechtild Rothe un Mia De Vits PSE grupas vārdā par naftas cenu kāpumu un atkarību no naftas (B6-0509/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 29. septembra protokola 6.2. punkts.

2005. gada 29. septembra protokola 6.2. punkts

13.   ANO reforma un Tūkstošgades attīstības mērķi (debates)

(debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: ANO reforma un Tūkstošgades attīstības mērķi.

Douglas Alexander (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Francisco José Millán Mon PPE-DE grupas vārdā, Glenys Kinnock PSE grupas vārdā, Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā, Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā, Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā, Hélène Goudin IND/DEM grupas vārdā, Inese Vaidere UEN grupas vārdā, Irena Belohorská pie grupām nepiederoša deputāte, Nirj Deva, Jo Leinen, Lapo Pistelli, Raül Romeva i Rueda, Tobias Pflüger, Kathy Sinnott, Koenraad Dillen, Enrique Barón Crespo, Paul Marie Coûteaux, Miguel Angel Martínez Martínez, Inger Segelström, Manuel António dos Santos, Douglas Alexander, Benita Ferrero-Waldner un Alexander Lambsdorff, lai uzdotu jautājumu Komisijai, uz kuru Benita Ferrero-Waldner atbildēja.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Raül Romeva i Rueda, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre un Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā par ANO reformu (B6-0483/2005), |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre un Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā par ANO reformu (B6-0483/2005),

| — | Brian Crowley, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis un Guntars Krasts UEN grupas vārdā par ANO reformu (B6-0492/2005), |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis un Guntars Krasts UEN grupas vārdā par ANO reformu (B6-0492/2005),

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon un Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā par ANO organizētās Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem (2005. gada 14.-16. septembris) (B6-0493/2005), |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon un Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā par ANO organizētās Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem (2005. gada 14.-16. septembris) (B6-0493/2005),

| — | André Brie un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā par ANO organizētās Pasaules 2006. gada Augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem (B6-0501/2005), |
| --- | --- |

—

André Brie un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā par ANO organizētās Pasaules 2006. gada Augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem (B6-0501/2005),

| — | Alexander Lambsdorff un Lapo Pistelli ALDE grupas vārdā par ANO augstākā līmeņa sanāksmi (B6-0507/2005), |
| --- | --- |

—

Alexander Lambsdorff un Lapo Pistelli ALDE grupas vārdā par ANO augstākā līmeņa sanāksmi (B6-0507/2005),

| — | Glenys Kinnock, Michel Rocard, Pasqualina Napoletano, Jo Leinen un Miguel Angel Martínez Martínez PSE grupas vārdā par ANO reformu (B6-0510/2005). |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock, Michel Rocard, Pasqualina Napoletano, Jo Leinen un Miguel Angel Martínez Martínez PSE grupas vārdā par ANO reformu (B6-0510/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 29. septembra protokola 6.3. punkts.

2005. gada 29. septembra protokola 6.3. punkts

(Sēde tika pārtraukta plkst. 18.10 pirms jautājumu laika un atsākta plkst. 18.25.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 18.10 pirms jautājumu laika un atsākta plkst. 18.25.)

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

14.   Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

(jautājumi Padomei)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Padomei (B6-0331/2005).

Jautājums Nr. 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Atkritumu problēma un tās risinājumi

Douglas Alexander (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Jautājums Nr. 2 (Sajjad Karim): Dalībvalstu terorisma apkarošanas pieejas saskaņošana

Douglas Alexander atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Sajjad Karim un David Martin.

Jautājums Nr. 3 (Chris Davies): Ministru padomes tīmekļa vietne

Douglas Alexander atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Chris Davies, David Martin un Bill Newton Dunn.

Jautājums Nr. 4 (Sarah Ludford): Šķēršļi tiesībām piekļūt Padomes dokumentiem

Douglas Alexander atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Sarah Ludford.

Jautājums Nr. 5 (Nigel Farage): Zvejniecības partnerības nolīgumi

Douglas Alexander atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Nigel Farage, Christopher Beazley un Catherine Stihler.

Jautājums Nr. 6 (Bernd Posselt): Minoritāšu tiesības Serbijā

Douglas Alexander atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bernd Posselt, Zsolt László Becsey un Paul Rübig.

Jautājums Nr. 7 (Dimitrios Papadimoulis):

Douglas Alexander atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Dimitrios Papadimoulis un Catherine Stihler.

Jautājums Nr. 8 (James Hugh Allister): Turcijas reliģisko minoritāšu īpašumtiesības

Douglas Alexander (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva James Hugh Allister, James Nicholson un Proinsias De Rossa.

Uzstājās Christopher Beazley.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes.

Padomei atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.05 un atsākta plkst. 21.05.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.05 un atsākta plkst. 21.05.)

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

15.   Baltkrievija (debates)

(debates)

Komisijas paziņojums: Baltkrievija.

Olli Rehn (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Bogdan Klich PPE-DE grupas vārdā, Joseph Muscat PSE grupas vārdā, Janusz Onyszkiewicz ALDE grupas vārdā, Elisabeth Schroedter Verts/ALE grupas vārdā, Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Konrad Szymański UEN grupas vārdā, Bernd Posselt, Józef Pinior, Věra Flasarová, Mirosław Mariusz Piotrowski, Inese Vaidere, Barbara Kudrycka, Bogusław Sonik un Olli Rehn.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Janusz Onyszkiewicz ALDE grupas vārdā par Baltkrieviju (B6-0486/2005), |
| --- | --- |

—

Janusz Onyszkiewicz ALDE grupas vārdā par Baltkrieviju (B6-0486/2005),

| — | Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Alfred Gomolka, Tunne Kelam, Bogdan Klich, Barbara Kudrycka, Aldis Kušķis, Rihards Pīks, Bernd Posselt, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Charles Tannock un Karl von Wogau PPE-DE grupas vārdā par minoritāšu stāvokli Baltkrievijā (B6-0488/2005), |
| --- | --- |

—

Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Alfred Gomolka, Tunne Kelam, Bogdan Klich, Barbara Kudrycka, Aldis Kušķis, Rihards Pīks, Bernd Posselt, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Charles Tannock un Karl von Wogau PPE-DE grupas vārdā par minoritāšu stāvokli Baltkrievijā (B6-0488/2005),

| — | Jan Marinus Wiersma un Joseph Muscat PSE grupas vārdā par Baltkrieviju (B6-0490/2005), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma un Joseph Muscat PSE grupas vārdā par Baltkrieviju (B6-0490/2005),

| — | Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā par minoritāšu stāvokli Baltkrievijā (B6-0494/2005), |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā par minoritāšu stāvokli Baltkrievijā (B6-0494/2005),

| — | Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański un Inese Vaidere UEN grupas vārdā par politisko situāciju Baltkrievijā (B6-0497/2005), |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański un Inese Vaidere UEN grupas vārdā par politisko situāciju Baltkrievijā (B6-0497/2005),

| — | Eva-Britt Svensson GUE/NGL grupas vārdā par Baltkrieviju (B6-0503/2005), |
| --- | --- |

—

Eva-Britt Svensson GUE/NGL grupas vārdā par Baltkrieviju (B6-0503/2005),

| — | Elisabeth Schroedter, Milan Horáček un Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā par plašsaziņas līdzekļu neatkarību un politisko situāciju Baltkrievijā (B6-0508/2005). |
| --- | --- |

—

Elisabeth Schroedter, Milan Horáček un Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā par plašsaziņas līdzekļu neatkarību un politisko situāciju Baltkrievijā (B6-0508/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 29. septembra protokola 6.4. punkts.

2005. gada 29. septembra protokola 6.4. punkts.

16.   ES un Indijas attiecības (debates)

(debates)

Ziņojums par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (2004/2169(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Emilio Menéndez del Valle (A6-0256/2005).

Emilio Menéndez del Valle iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Olli Rehn (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Georgios Papastamkos (INTA komitejas atzinuma sagatavotājs), Marcello Vernola PPE-DE grupas vārdā, Neena Gill PSE grupas vārdā, Sajjad Karim ALDE grupas vārdā, Derek Roland Clark IND/DEM grupas vārdā, Ryszard Czarnecki pie grupām nepiederošs deputāts, Charles Tannock, Jo Leinen, Eija-Riitta Korhola un Libor Rouček.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 29. septembra protokola 6.5. punkts.

2005. gada 29. septembra protokola 6.5. punkts

17.   Atjaunojamās enerģijas īpatsvars ES (debates)

(debates)

Ziņojums par atjaunojamās enerģijas apmēru ES un priekšlikumiem konkrētām darbībām (2004/2153(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Claude Turmes (A6-0227/2005).

Claude Turmes iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Andris Piebalgs (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Dimitrios Papadimoulis (ENVI komitejas atzinuma sagatavotājs), Mairead McGuinness (AGRI komitejas atzinuma sagatavotāja), Peter Liese PPE-DE grupas vārdā, Mechtild Rothe PSE grupas vārdā, Vittorio Prodi ALDE grupas vārdā, Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā, Sergej Kozlík pie grupām nepiederošs deputāts, Nikolaos Vakalis, Adam Gierek, Esko Seppänen, Avril Doyle, Andres Tarand un Andris Piebalgs.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 29. septembra protokola 6.6. punkts.

2005. gada 29. septembra protokola 6.6. punkts

18.   Romu stāvoklis Kosovā cilvēktiesību jomā (debates)

(debates)

Komisijas paziņojums: Romu stāvoklis Kosovā cilvēktiesību jomā.

Olli Rehn (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, Panagiotis Beglitis PSE grupas vārdā, Viktória Mohácsi ALDE grupas vārdā, Elly de Groen-Kouwenhoven Verts/ALE grupas vārdā, Gisela Kallenbach un Olli Rehn.

Debates tika slēgtas.

19.   Ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana līdz 2010. g. (debates)

(debates)

Ziņojums par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu — ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu (2004/2162(INI)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Ari Vatanen (A6-0225/2005).

Ari Vatanen iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Dieter-Lebrecht Koch PPE-DE grupas vārdā, Inés Ayala Sender PSE grupas vārdā, Hannu Takkula ALDE grupas vārdā, Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā, Ewa Hedkvist Petersen un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 29. septembra protokola 6.7. punkts.

2005. gada 29. septembra protokola 6.7. punkts

20.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 361.877/OJJE).

21.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.50.

Julian Priestley

ģenerālsekretārs

Manuel António dos Santos

priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Dimitrov Martin, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I. PIELIKUMS

BALSOJUMU REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Papildprotokols nolīgumam, ar ko izveido Eiropas Kopienas un Turcijas asociāciju pēc paplašināšanās ***

Ziņojums: Elmar BROK (A6-0241/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | Atlikts | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

Atlikts

Balsojumu atlika saskaņā ar Reglamenta 170. panta 4. punktu.

2.   Sarunu sākšana ar Turciju

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005, B6-0505/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0484/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN) |
| § 1 | 2 | PPE-DE | PS | + | 322, 282, 61 |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| Aiz § 2 | 5 | Lambrinidis u.c. | | + | grozīts mutiski |
| Aiz § 3 | 1 | Moscovici u.c. | ats./PS | | |
| 1 | + | 542, 74, 46 |
| 2 | + | 304, 294, 57 |
| Aiz § 4 | 6 | Lambrinidis u.c. | EB | - | 184, 272, 213 |
| § 5 | 7 | Lambrinidis u.c. | EB | - | 175, 273, 217 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 10 | 3 | PPE-DE | PS | - | 235, 291, 129 |
| § 15 | | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 16 | | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| D apsv. | | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz I apsv. | 4 | Moscovici u.c. | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 356, 181, 125 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0484/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0487/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0496/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0498/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0502/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0505/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0484/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN)

§ 1

2

PPE-DE

PS

+

322, 282, 61

§

sākotnējais teksts

↓

Aiz § 2

5

Lambrinidis u.c.

+

grozīts mutiski

Aiz § 3

1

Moscovici u.c.

ats./PS

1

+

542, 74, 46

2

+

304, 294, 57

Aiz § 4

6

Lambrinidis u.c.

EB

-

184, 272, 213

§ 5

7

Lambrinidis u.c.

EB

-

175, 273, 217

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz § 10

3

PPE-DE

PS

-

235, 291, 129

§ 15

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 16

sākotnējais teksts

ats.

+

D apsv.

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz I apsv.

4

Moscovici u.c.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

356, 181, 125

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0484/2005

Verts/ALE

↓

B6-0487/2005

ALDE

↓

B6-0496/2005

PSE

↓

B6-0498/2005

UEN

↓

B6-0502/2005

GUE/NGL

↓

B6-0505/2005

PPE-DE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM groz. Nr. 2 un galīgais balsojums

PPE-DE groz. Nr. 1 un Nr. 3

Verts/ALE groz. Nr. 1

Pieprasījumi balsot atsevišķi

UEN § 16

PPE-DE § 16

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

Groz. Nr. 1

1. daļa:“aicina Turciju atzīt armēņu genocīdu;”

2. daļa:“uzskata šo atzīšanu par priekšnoteikumu, lai Turcija pievienotos Eiropas Savienībai;”

PSE

§ 15

1. daļa:“uzsver, ka sarunas ... automātisku pievienošanos,”

2. daļa:“tomēr uzsver, ka ... sarunu rezultāts;”

PPE-DE

§ 5

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “par pamatu ņemt K. Anana plānu”

2. daļa: šie vārdi

D apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “par pamatu ņemt K. Anana plānu”

2. daļa: šie vārdi

Dažādi

Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu § 6 un §16.

Giorgos Dimitrakopoulos PPE-DE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 5.

| 2.a | uzsver, ka šī Turcijas vienpusējā deklarācija nav daļa no protokola un tai nav nekāda juridiska spēka attiecībā uz protokolā noteiktajiem Turcijas pienākumiem; kā arī to nebūtu jāsūta ratificēšanai uz Nacionālo Asambleju; |
| --- | --- |

2.a

uzsver, ka šī Turcijas vienpusējā deklarācija nav daļa no protokola un tai nav nekāda juridiska spēka attiecībā uz protokolā noteiktajiem Turcijas pienākumiem; kā arī to nebūtu jāsūta ratificēšanai uz Nacionālo Asambleju;

3.   1) Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana, 2) ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība ***I

Ziņojums: Alexander RADWAN (A6-0257/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1.

1.A bloks

1-2

4-5

8

10-11

15-17

19-22

24-26

28-29

31-39

41-49

50

52-53

54-57

60-64

67, 69, 71

73-74

76-78

81-86

88-92

94-100

102-107

109

111-115

117

119-126

128

130-139

141-151

154-159

161-165

168-170

172

174-208

211-218

223

227-248

250-255

256-262

264

266-269

271-275

277, 278

280-285

288-290

292-295

297-298

300-305

307-309

312-313

315-316

319-320

322-338

340-347

349-369

373-383

385-386

390-392

394-401

403-407

409-414

416-426

428

430-431

433-434

436-448

523-673

675-691

727

komiteja

PPE-DE, PSE, ALDE

+

1.B bloks

13

18

27

30

65

77

93

101

110

118

129

167

222

249

265

270

286-287

291

306

310-311

314

317

321

348

370-372

384

387-389

393

402

427

429

435

komiteja

–

7. pielikums

674

PPE-DE, PSE + ALDE

+

276

komiteja

↓

2. bloks

728-748

750-772

779

780

PPE-DE, PSE + ALDE

+

3. bloks

3

6-7

9

12

23

40

51

58-59

66

68

70

72

75

79-80

87

108

116

127

152

160

166

171

173

209-210

219-221

224-226

263

279

296

299

318

339

408

415

432

komiteja

↓

145. pants, aiz § 3

749

PPE-DE, PSE + ALDE

+

140

komiteja

↓

Aiz 150. panta

781

PPE-DE, PSE + ALDE

+

grozīts mutiski

153

komiteja

↓

Aiz 57. apsv.

778

PPE-DE, PSE + ALDE

+

grozīts mutiski

14

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

| 2. | Ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība |
| --- | --- |

2.

1.A bloks

449-451

455-488

491-492

496-497

499-511

515-520

522

692

695-712

714-726

komiteja

PPE-DE, PSE, ALDE

+

1.B bloks

498

521

komiteja

-

1.B bloks

453

komiteja

PS

-

43, 546, 78

1. pielikums, § 14

693

PPE-DE, PSE + ALDE

+

512

komiteja

↓

513

komiteja

↓

1. pielikums, § 15

694

PPE-DE, PSE + ALDE

+

514

komiteja

↓

2. bloks

773-777

783-784

PPE-DE, PSE + ALDE

+

3. bloks

452

489

493-495

komiteja

↓

43. pants, aiz § 2

785

PPE-DE, PSE + ALDE

PS

+

grozīts mutiski

613, 35, 11

490

komiteja

↓

Aiz 32. apsv.

782

PPE-DE, PSE, ALDE

+

grozīts mutiski

454

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Iekļautos grozījumus Nr. 753 līdz 777 parakstīja Ieke van den Burg PSE grupas vārdā un neparakstīja Margrietus van den Berg.

Alexander Radwan PPE-DE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumiem Nr. 778 un 782, kuros vārdi “ņemot vērā Eiropas Parlamenta” jāievieto šī teikuma sākumā.

Alexander RadwanPPE-DE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumiem Nr. 781 un 785, kurus aizstāja ar šādu tekstu:

Neskarot jau pieņemtus īstenošanas noteikumus, pēc divu gadu termiņa beigām no direktīvas pieņemšanas un vēlākais līdz 2008. gada 1. aprīlim aptur direktīvas to noteikumu piemērošanu, kuri prasa saskaņā ar 2. punktu pieņemt tehniskos noteikumus, grozījumus un lēmumus. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Eiropas Parlaments un Padome var atjaunot attiecīgos noteikumus saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, un šajā sakarā abas iestādes pārskatīs šos noteikumus pirms termiņa beigām vai pirms iepriekš minētā datuma.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: groz. Nr. 453 un 785

Pieprasījumi balsot atsevišķi

IND/DEM: groz. Nr. 140

4.   Gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteiktā revīzija ***I

Ziņojums: Bert DOORN (A6-0224/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi - balsojums kopumā | 1-4
  6-14
  16-17
  19
  20
  24-41
  43-54
  56-64
  66-78
  80-87
  89-91
  97-98 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi | 92 | komiteja | ats. | - | |
| 23. pants | 104/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 55 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 30. panta | 105/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 65 | komiteja | | ↓ | |
| 39. pants, § 1–4 | 79 ad | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 39. pants, § 5 | 106/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 79 ad | komiteja | | ↓ | |
| 39. pants, § 6 | 79 ad | komiteja | | + | |
| 47. pants, § 1, aiz d) apakšpunkta | 88 | komiteja | | - | |
| 107/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 49. pants, aiz § 2 | 110 | PPE-DE, PSE + Verts/ALE | | + | |
| 50. pants | 108/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 93-96 | komiteja | | ↓ | |
| 10. apsv. | 99/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 5 | komiteja | | ↓ | |
| 20. apsv. | 100/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 15 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 20. apsv. | 101/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 18 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 22. apsv. | 102/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 21 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 23. apsv. | 109 | PPE-DE+PSE | | + | |
| 22 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 27. apsv. | 103/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 23 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi - balsojums kopumā

1-4

6-14

16-17

19

20

24-41

43-54

56-64

66-78

80-87

89-91

97-98

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi

92

komiteja

ats.

-

23. pants

104/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

55

komiteja

↓

Aiz 30. panta

105/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

65

komiteja

↓

39. pants, § 1–4

79 ad

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

39. pants, § 5

106/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

79 ad

komiteja

↓

39. pants, § 6

79 ad

komiteja

+

47. pants, § 1, aiz d) apakšpunkta

88

komiteja

-

107/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

49. pants, aiz § 2

110

PPE-DE, PSE + Verts/ALE

+

50. pants

108/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

93-96

komiteja

↓

10. apsv.

99/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

5

komiteja

↓

20. apsv.

100/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

15

komiteja

↓

Aiz 20. apsv.

101/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

18

komiteja

↓

Aiz 22. apsv.

102/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

21

komiteja

↓

Aiz 23. apsv.

109

PPE-DE+PSE

+

22

komiteja

↓

Aiz 27. apsv.

103/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

23

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījums Nr. 42 neattiecas uz visām oficiālajām valodām, un tādēļ par to nebalsoja (Reglamenta 151. panta 1. punkts).

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE groz. Nr. 92

5.   Kopienas dzelzceļu attīstība ***I

Ziņojums: Georg JARZEMBOWSKI (A6-0143/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Direktīvas priekšlikums |
| Priekšlikums noraidīt Komisijas priekšlikumu | 14 | GUE/NGL | PS | - | 135, 491, 35 |
| Atbildīgās komitejas grozījumi | 2 | komiteja | PS | + | 352, 291, 19 |
| 3 | komiteja | ats. | + | |
| 4 | komiteja | ats. | + | |
| 5 | komiteja | ats. | + | |
| 6 | komiteja | ats. | + | |
| 7 | komiteja | ats. | + | |
| 8 | komiteja | PS | + | 368, 258, 38 |
| 9 | komiteja | bd/PS | | |
| 1 | + | 393, 255, 14 |
| 2 | + | 347, 290, 15 |
| 3 | + | 350, 298, 10 |
| 10 | komiteja | ats. | + | |
| 11 | komiteja | ats. | + | |
| 12 | komiteja | PS | + | 553, 79, 32 |
| 13 | komiteja | ats. | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | PS | + | 402, 203, 60 |
| Normatīvās rezolūcijas projekts |
| Aiz § 1 | 15 | Verts/ALE | PS | - | 157, 483, 23 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 401, 211, 51 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Direktīvas priekšlikums

Priekšlikums noraidīt Komisijas priekšlikumu

14

GUE/NGL

PS

-

135, 491, 35

Atbildīgās komitejas grozījumi

2

komiteja

PS

+

352, 291, 19

3

komiteja

ats.

+

4

komiteja

ats.

+

5

komiteja

ats.

+

6

komiteja

ats.

+

7

komiteja

ats.

+

8

komiteja

PS

+

368, 258, 38

9

komiteja

bd/PS

1

+

393, 255, 14

2

+

347, 290, 15

3

+

350, 298, 10

10

komiteja

ats.

+

11

komiteja

ats.

+

12

komiteja

PS

+

553, 79, 32

13

komiteja

ats.

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

PS

+

402, 203, 60

Normatīvās rezolūcijas projekts

Aiz § 1

15

Verts/ALE

PS

-

157, 483, 23

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

401, 211, 51

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

GUE/NGL groz. Nr. 2, 9, 12, 14, grozītais priekšlikums un galīgais balsojums

Verts/ALE groz. Nr. 15

PSE groz. Nr. 2, 8, 9

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL groz. Nr. 3, 4, 6, 8, 10, 11

PPE-DE groz. Nr. 2 un Nr. 9

Verts/ALE groz. Nr. 2–13

PSE groz. Nr. 10

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

§ 9

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “līdz 2008. gada 1. janvārim” un “2012. gada 1. janvārim”

2. daļa:“līdz 2008. gada 1. janvārim”

3. daļa:“līdz 2012. gada 1. janvārim”

Dažādi

Grozījumu Nr. 1 atsauca.

6.   To vilciena brigāžu sertificēšana, kuras vada lokomotīves un vilcienus ***I

Ziņojums: Gilles SAVARY (A6-0133/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi - balsojums kopumā | 1-13
  18-19
  22-34
  36
  38-44 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi | 15 | komiteja | ats. | + | |
| 17 | komiteja | ats. | + | |
| 21 | komiteja | ats. | + | |
| 10. pants | 50 | GUE/NGL | | - | |
| 14 | komiteja | | + | |
| 45 | PSE | | + | |
| 14. pants, § 1 | 16 | komiteja | EB | - | 265, 375, 10 |
| 46 | PSE | EB | + | 347, 299, 10 |
| 47 | PSE | | + | |
| 16. pants, § 1 | 20 | komiteja | | - | |
| 48 | PSE | | - | |
| 25. pants | 49/rev | IND/DEM | | - | |
| 35 | komiteja | | + | |
| 29. pants | 37 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 51 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 603, 24, 40 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi - balsojums kopumā

1-13

18-19

22-34

36

38-44

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi

15

komiteja

ats.

+

17

komiteja

ats.

+

21

komiteja

ats.

+

10. pants

50

GUE/NGL

-

14

komiteja

+

45

PSE

+

14. pants, § 1

16

komiteja

EB

-

265, 375, 10

46

PSE

EB

+

347, 299, 10

47

PSE

+

16. pants, § 1

20

komiteja

-

48

PSE

-

25. pants

49/rev

IND/DEM

-

35

komiteja

+

29. pants

37

komiteja

bd

1

+

2

+

51

GUE/NGL

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

603, 24, 40

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE

Nr. 37

1. daļa:“Pielikumi ir pielāgoti ... 12. un 17. pantā.”

2. daļa:“Sociālie partneri piedalās ... Lēmumu 98/500/EK;”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: groz. Nr. 21

PSE groz. Nr. 15 un Nr. 17

Dažādi

Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā iepazīstināja ar mutisku grozījumu 2. punktam grozījumā Nr. 50.

7.   Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesības un pienākumi ***I

Ziņojums: Dirk STERCKX (A6-0123/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi - balsojums kopumā | 1
  3-4
  6-8
  10
  12
  14-20
  24-27
  30-31
  33
  35-36
  39-40
  42-53
  55-62
  64-65
  68-70
  72-78
  80-87
  90
  92
  95-100
  102
  104-107
  110-121 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi | 2 | komiteja | ats. | + | |
| 5 | komiteja | ats. | + | |
| 9 | komiteja | ats. | + | |
| 11 | komiteja | PS | + | 502, 146, 9 |
| 23 | komiteja | ats. | + | |
| 28 | komiteja | ats. | + | |
| 29 | komiteja | ats. | + | |
| 34 | komiteja | ats. | + | |
| 38 | komiteja | PS | + | 530, 106, 17 |
| 66 | komiteja | ats. | + | |
| 67 | komiteja | ats. | + | |
| 71 | komiteja | ats. | + | |
| 79 | komiteja | ats. | + | |
| 91 | komiteja | ats. | + | |
| 103 | komiteja | PS | + | 533, 116, 9 |
| 1. pants, §2, 1. apakšpunkts | 13 | komiteja | PS | + | 519, 119, 6 |
| 122 | Bradbourn u.c. | | ↓ | |
| 2. panta 15. apakšpunkts | 131 | GUE/NGL | | - | |
| 21 | komiteja | | + | |
| 2. panta 16. apakšpunkts | 132 | GUE/NGL | | - | |
| 22 | komiteja | | + | |
| 3. pants, aiz 3. apakšpunkta | 133 | GUE/NGL | | - | |
| 138/rev | Verts/ALE
  El Hadraoui | PS | + | grozīts mutiski


  550,87,16 |
| 32 | komiteja | | + | |
| 6. pants, § 1 | 37 | komiteja | | + | |
| 134 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 6. pants, § 4 | 123 | ALDE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 41 | komiteja | | ↓ | |
| 11. pants, 2. apakšpunkts | 54 | commission | | + | |
| 135 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 15. pants, § 2 | 124 | ALDE | | + | |
| 63 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 27. panta | 88 | komiteja | | - | |
| 89 | komiteja | | - | |
| 125 | ALDE | | + | |
| 28. pants, aiz § 3 | 127 | PSE | | + | |
| 29. pants | 93 | komiteja | | - | |
| 128 | PSE | | + | |
| 30. pants | 94 | komiteja | | - | |
| 126 | ALDE | | + | |
| 33. pants, § 2 | 101 | komiteja | | + | |
| 136 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 36. pants | 108 | komiteja | EB | + | 416, 199, 21 |
| 129 | PSE | | ↓ | |
| 37. pants | 109 | komiteja | | + | |
| 137 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Aiz 2. apsv. | 130 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi - balsojums kopumā

1

3-4

6-8

10

12

14-20

24-27

30-31

33

35-36

39-40

42-53

55-62

64-65

68-70

72-78

80-87

90

92

95-100

102

104-107

110-121

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi

2

komiteja

ats.

+

5

komiteja

ats.

+

9

komiteja

ats.

+

11

komiteja

PS

+

502, 146, 9

23

komiteja

ats.

+

28

komiteja

ats.

+

29

komiteja

ats.

+

34

komiteja

ats.

+

38

komiteja

PS

+

530, 106, 17

66

komiteja

ats.

+

67

komiteja

ats.

+

71

komiteja

ats.

+

79

komiteja

ats.

+

91

komiteja

ats.

+

103

komiteja

PS

+

533, 116, 9

1. pants, §2, 1. apakšpunkts

13

komiteja

PS

+

519, 119, 6

122

Bradbourn u.c.

↓

2. panta 15. apakšpunkts

131

GUE/NGL

-

21

komiteja

+

2. panta 16. apakšpunkts

132

GUE/NGL

-

22

komiteja

+

3. pants, aiz 3. apakšpunkta

133

GUE/NGL

-

138/rev

Verts/ALE

El Hadraoui

PS

+

grozīts mutiski

550,87,16

32

komiteja

+

6. pants, § 1

37

komiteja

+

134

GUE/NGL

↓

6. pants, § 4

123

ALDE

bd

1

+

2

+

41

komiteja

↓

11. pants, 2. apakšpunkts

54

commission

+

135

GUE/NGL

↓

15. pants, § 2

124

ALDE

+

63

komiteja

↓

Aiz 27. panta

88

komiteja

-

89

komiteja

-

125

ALDE

+

28. pants, aiz § 3

127

PSE

+

29. pants

93

komiteja

-

128

PSE

+

30. pants

94

komiteja

-

126

ALDE

+

33. pants, § 2

101

komiteja

+

136

GUE/NGL

↓

36. pants

108

komiteja

EB

+

416, 199, 21

129

PSE

↓

37. pants

109

komiteja

+

137

GUE/NGL

↓

Aiz 2. apsv.

130

GUE/NGL

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE groz. Nr. 2, 5, 9, 22, 41, 66, 67, 79.

PSE groz. Nr. 23, 28, 29, 34, 54, 71, 91.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE groz. Nr. 11, 13, 38, 103.

Verts/ALE groz. Nr. 138 (rev.)

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

Nr. 123

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “krāpšanas apkarošanas politikas”

2. daļa: šie vārdi

Dažādi

Michael Cramer Zaļo/ALE vārdā sniedza mutisku grozījumu grozījumam Nr. 138 (rev.).

| “1. | Saskaņā ar pārvadājuma līgumu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi apņemas veikt pasažiera, kā arī rokas bagāžas un bagāžas pārvadāšanu līdz galamērķim.
  Tiem jāpārvadā pasažieru divriteņi visos vilcienos, tostarp pārrobežu un ātrvilcienos, iespējams, par maksu
  . Līgums ir jāapstiprina ar vienu vai vairākām biļetēm, kuras tiek izsniegtas pasažierim. Biļetes uzskata par prima facie pierādījumu līguma noslēgšanai.” |
| --- | --- |

“1.

Saskaņā ar pārvadājuma līgumu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi apņemas veikt pasažiera, kā arī rokas bagāžas un bagāžas pārvadāšanu līdz galamērķim.
  Tiem jāpārvadā pasažieru divriteņi visos vilcienos, tostarp pārrobežu un ātrvilcienos, iespējams, par maksu
  . Līgums ir jāapstiprina ar vienu vai vairākām biļetēm, kuras tiek izsniegtas pasažierim. Biļetes uzskata par prima facie pierādījumu līguma noslēgšanai.”

8.   Līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumiem ***I

Ziņojums: Roberts ZILE (A6-0171/2005)

Ziņojums: Roberts ZILE (A6-0171/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: regulas priekšlikums | | - | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: regulas priekšlikums

Balsojums: regulas priekšlikums

-

-

Komisija neatsauca savu priekšlikumu, jautājumu nosūtīja atpakaļ atbildīgajai komitejai (TRAN) saskaņā ar Reglamenta 52. panta 3. punktu.

9.   Solidaritātes kustības 25. gadadienas svinības un tas vēstījums Eiropai

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0485/2005, 0495/2005, 0500/2005 et 0504/2005

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0485/2005, 0495/2005, 0500/2005 et 0504/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0485/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE un UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0485/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0495/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0500/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0504/2005 | | PPE-DE, PSE, ALDE + UEN | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0485/2005

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0485/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE un UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE un UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0485/2005

Verts/ALE

↓

B6-0495/2005

PSE

↓

B6-0500/2005

GUE/NGL

↓

B6-0504/2005

PPE-DE, PSE, ALDE + UEN

↓

10.   Teritoriālās kohēzijas nozīme reģionālajā attīstībā *

Ziņojums: Ambroise GUELLEC (A6-0251/2005)

Ziņojums: Ambroise GUELLEC (A6-0251/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| § 4 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 8 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| § 12 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 487, 83, 38 |
| § 13 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 14 | 2 | PPE-DE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| A apsv. | 3 | GUE/NGL | | - | |
| D apsv. | 4 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 3

5

GUE/NGL

-

§ 4

6

GUE/NGL

-

§ 8

7

GUE/NGL

-

§ 12

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

PS

+

487, 83, 38

§ 13

1

PPE-DE

+

§ 14

2

PPE-DE

bd

1

+

2

+

A apsv.

3

GUE/NGL

-

D apsv.

4

GUE/NGL

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pa daļām

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

Nr. 2

Nr. 2

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “ar Eiropas Telpas plānošanas uzraudzības tīkla palīdzību”

1. daļa:

2. daļa: šie vārdi

2. daļa:

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE § 12

11.   Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem *

Ziņojums: Sérgio MARQUES (A6-0246/2005)

Ziņojums: Sérgio MARQUES (A6-0246/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 6 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 7 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| § 8 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz § 8 | 5 | GUE/NGL | PS | - | 44, 547, 10 |
| § 9 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 10 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| § 17 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 300, 285, 15 |
| 3 | + | |
| Aiz § 21 | 6 | GUE/NGL | PS | - | 52, 547, 5 |
| § 22 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 23 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 24 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 25 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 27 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 29 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 30 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 33 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 34 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EB | - | 237, 333, 13 |
| 4 | + | |
| § 36 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| § 39 | 7 | GUE/NGL | PS | - | 84, 490, 3 |
| § 40 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 41 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 42 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 49 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| A apsv. | 3 | GUE/NGL | PS | - | 165, 391, 9 |
| M apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| Aiz N apsvēruma | 4 | GUE/NGL | PS | - | 46, 500, 5 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 6

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 7

1

Verts/ALE

-

§ 8

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz § 8

5

GUE/NGL

PS

-

44, 547, 10

§ 9

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 10

2

Verts/ALE

-

§ 17

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

300, 285, 15

3

+

Aiz § 21

6

GUE/NGL

PS

-

52, 547, 5

§ 22

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 23

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 24

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 25

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 27

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 29

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 30

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 33

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 34

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3/EB

-

237, 333, 13

4

+

§ 36

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

3

+

§ 39

7

GUE/NGL

PS

-

84, 490, 3

§ 40

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 41

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

§ 42

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 49

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

A apsv.

3

GUE/NGL

PS

-

165, 391, 9

M apsv.

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

-

Aiz N apsvēruma

4

GUE/NGL

PS

-

46, 500, 5

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

GUE/NGL: groz. Nr. 5, 6, 7, 3, 4.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: M apsvērums un § 41.

Verts/ALE: groz. 6, 8, 9, 17, 24, 27, 29, 30, 33, 40, 41, 42

Pieprasījumi balsot pa daļām

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE:

§ 17

§ 17

1. daļa:“izsaka nožēlu par tirdzniecības atbalsta atcelšanu cukura nozarē;”

1. daļa:

2. daļa:“aicina atjaunot ... cieš nomaļie reģioni;”

2. daļa:

3. daļa:“turklāt uzskata, ka ... rūpniecības pastāvēšana šajā reģionā;”

3. daļa:

§ 36

§ 36

1. daļa:“aicina Komisiju saistībā ar ES pieeju ... Baltās grāmatas izdošanas”

1. daļa:

2. daļa:“gan nozares, gan vispārējā kontekstā, ... primāros tiesību aktus,”

2. daļa:

3. daļa:“veltīt pienācīgu uzmanību ... šīm darbībām;”

3. daļa:

Verts/ALE

§ 22

§ 22

1. daļa:“vērš uzmanību uz ... un atļautajiem paņēmieniem,”

1. daļa:

2. daļa: “kā arī piekļuvei ... blakusesošiem ūdeņiem;”

2. daļa

§ 23

§ 23

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “kā arī salīdzinošas stabilitātes principu”

1. daļa:

2. daļa: šie vārdi

2. daļa:

§ 25

§ 25

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “vai lielāks”

1. daļa:

2. daļa: šie vārdi

2. daļa:

§ 49

§ 49

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “līdzfinansējumā ietvert transporta papildu izmaksas”

1. daļa:

2. daļa: šie vārdi

2. daļa:

ALDE

§ 41

§ 41

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “prioritāti” un “piemērot tiem”

1. daļa:

2. daļa: šie vārdi

2. daļa:

PPE-DE, Verts/ALE

§ 34

§ 34

1. daļa:“aicina Komisiju ... uzņēmējdarbības konkurētspēju šajos reģionos”

1. daļa:

2. daļa:“vai nu, īstenojot īpašus pasākumus ... un tos atbalstot”, izņemot vārdus “lai atlīdzinātu papildu izmaksas ... ar to darbību un”

2. daļa:

3. daļa: vārdi “lai atlīdzinātu papildu izmaksas ... ar to darbību un”

3. daļa:

4. daļa:“iestājas par atbalstu ... uzņēmējdarbības garam;”

4. daļa:

---

II. PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   RC B6-0484/2005 — Turcija

Grozījums Nr. 2

Par: 322

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Starkevičiūtė, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Zapałowski, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Berger, Bösch, Bono, Dührkop Dührkop, Ettl, Hänsch, Haug, Leichtfried, Scheele

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 282

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Bowis, Buzek, Cederschiöld, Chmielewski, Deß, De Veyrac, Fjellner, Handzlik, Hökmark, Ibrisagic, Jałowiecki, Kaczmarek, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Podkański, Saryusz-Wolski, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Ventre, Wijkman, Zaleski, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, La Russa, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Atturas: 61

ALDE: Savi, Toia

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Wohlin

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ayuso González, Busuttil, Casa, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Iturgaiz Angulo, Landsbergis, López-Istúriz White, Millán Mon, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Berès, Bourzai, Carlotti, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Ilves, Laignel, Lienemann, Moscovici, Navarro, Pahor, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Savary, Schapira, Vergnaud

Verts/ALE: Lichtenberger, Voggenhuber, Ždanoka

Balsojuma labojumi

Par

Françoise Castex

Pret

Catherine Guy-Quint

Atturas

Guy Bono

2.   RC B6-0484/2005 — Turcija

Grozījums Nr. 1, 1. daļa

Par: 542

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 74

ALDE: Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Kułakowski, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hybášková, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Millán Mon, Ouzký, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Strejček, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Lagendijk

Atturas: 46

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bauer, Berend, Bradbourn, Brejc, Busuttil, Callanan, Casa, Chichester, Coveney, Deß, De Veyrac, Evans Jonathan, Goepel, Hoppenstedt, Kamall, McMillan-Scott, Matsis, Parish, Schröder, Thyssen, Van Orden, Ventre, Zieleniec

PSE: Hasse Ferreira, Haug, Ilves, Jöns, Kuhne

Balsojuma labojumi

Par

Claude Turmes, Othmar Karas

Pret

Robert Sturdy

3.   RC B6-0484/2005 — Turcija

Grozījums Nr. 1, 2. daļa

Par: 304

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Chiesa, Costa, Degutis, Deprez, Duquesne, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Lax, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Barsi-Pataky, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Buzek, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Falbr, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gomes, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lambrinidis, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Muscat, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Whitehead, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias, Jonckheer, Ždanoka

Pret: 294

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Cesa, Demetriou, Descamps, Duchoň, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Grossetête, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kamall, Karas, Lamassoure, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Marques, Mathieu, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Ouzký, Parish, Pinheiro, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Schnellhardt, Seeberg, Strejček, Stubb, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Záborská, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gruber, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Atturas: 57

GUE/NGL: Krarup, Portas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Helmer, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bauer, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Busuttil, Callanan, Casa, Chichester, Coveney, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doyle, Evans Jonathan, Fajmon, Goepel, Hoppenstedt, Landsbergis, Lombardo, Matsis, Schröder, Ventre, Wijkman, Zieleniec

PSE: D'Alema, Dobolyi, Golik, Grech, Hegyi, Ilves, Pahor, Rocard, Rosati, Scheele

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Isler Béguin, Voggenhuber

Balsojuma labojumi

Par

Othmar Karas, Claude Turmes, Gérard Onesta, Marie Anne Isler Béguin

Pret

Robert Sturdy, Britta Thomsen

4.   RC B6-0484/2005 — Turcija

Grozījums Nr. 3

Par: 235

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lax, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Starkevičiūtė, Takkula, Toia, Virrankoski

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Cesa, Cirino Pomicino, Coelho, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Ferreira Anne, Gebhardt, Hänsch, Haug, Krehl, Leichtfried, Lienemann, Patrie, Piecyk, Prets, Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Pret: 291

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Busk, Chiesa, Cocilovo, Davies, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Nattrass

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Buzek, Cederschiöld, Daul, Descamps, Doyle, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Mathieu, Saïfi, Seeberg, Siekierski, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Atturas: 129

ALDE: Krahmer, Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, Goepel, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kamall, Kudrycka, Langendries, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mantovani, Millán Mon, Nicholson, Ouzký, Parish, Podestà, Podkański, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Beňová, Bono, Carlotti, Castex, Dobolyi, Douay, Fruteau, Guy-Quint, Ilves, Laignel, Le Foll, Muscat, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Kusstatscher, Lichtenberger

Balsojuma labojumi

Par

Alexander Lambsdorff

Pret

Simon Coveney

5.   RC B6-0484/2005 — Turcija

Rezolūcija

Par: 356

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Belet, Bonsignore, Bowis, Brok, Buzek, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Goepel, de Grandes Pascual, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Purvis, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Stubb, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Bennahmias

Pret: 181

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Laperrouze, Lax, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Virrankoski

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Berend, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Cesa, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Dionisi, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Itälä, Járóka, Jeggle, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Mathieu, Mauro, Mayer, Mikolášik, Nassauer, Niebler, Olajos, Pack, Pálfi, Pieper, Pīks, Pleštinská, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Sommer, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Hänsch, Haug, Jöns, Kuhne, Laignel, Leichtfried, Lienemann, Piecyk, Prets, Scheele

UEN: Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Roszkowski

Verts/ALE: Staes

Atturas: 125

ALDE: Degutis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Krahmer, Manders, Oviir, Resetarits, Takkula

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Strož, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Higgins, Hoppenstedt, Kamall, Klich, Landsbergis, Lombardo, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Nicholson, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Schröder, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zaleski, Zvěřina

PSE: Dobolyi, Gebhardt, Ilves, Krehl, Muscat, Patrie, Poignant, Roth-Behrendt, Sakalas, Savary, Weber Henri

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Balsojuma labojumi

Par

Mairead McGuinness, Joseph Muscat, Ria Oomen-Ruijten

Atturas

Claude Turmes, Henri Weber

6.   Ziņojums: Radwan A6-0257/2005

Grozījums Nr. 453

Par: 43

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Cirino Pomicino, Jałowiecki

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 546

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Krarup, Morgantini, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Atturas: 78

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Balsojuma labojumi

Par

Claude Turmes

Pret

Rainer Wieland

7.   Ziņojums: Radwan A6-0257/2005

Grozījums Nr. 785

Par: 613

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Poli Bortone, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 35

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Kilroy-Silk, Mote

UEN: Aylward, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Ó Neachtain, Ryan

Atturas: 11

GUE/NGL: Agnoletto, Pafilis, Toussas

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík

UEN: Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Balsojuma labojumi

Par

Claude Turmes

8.   Ziņojums: Jarzembowski A6-0143/2005

Grozījums Nr. 14

Par: 135

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Cirino Pomicino, Mikolášik, Varvitsiotis, Wijkman, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: Arif, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Golik, Hamon, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Maňka, Moscovici, Navarro, Patrie, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Siwiec, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Schlyter, Smith, Staes, Turmes

Pret: 491

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, Díez González, Dobolyi, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Ždanoka

Atturas: 35

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Chmielewski, Handzlik, Harbour, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Őry, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Joan i Marí, Lagendijk, Özdemir, Voggenhuber

Balsojuma labojumi

Par

Kathalijne Maria Buitenweg, Joost Lagendijk

Pret

Othmar Karas, Anders Wijkman, Malcolm Harbour, Luís Queiró, Monica Frassoni

9.   Ziņojums: Jarzembowski A6-0143/2005

Grozījums Nr. 2

Par: 352

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Roth-Behrendt, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber

Pret: 291

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Kilroy-Silk, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaubert, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Siekierski, Sonik, Sudre, Szájer, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Glante, Goebbels, Gomes, Gruber, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Atturas: 19

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Klich, Roithová, Thyssen

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund, Whitehead

Verts/ALE: Joan i Marí

Balsojuma labojumi

Par

Othmar Karas, Marilisa Xenogiannakopoulou

Pret

Edith Mastenbroek

10.   Ziņojums: Jarzembowski A6-0143/2005

Grozījums Nr. 8

Par: 368

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Bullmann, D'Alema, Dobolyi, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 258

ALDE: Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Pannella, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Masiel, Mote

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Saïfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Sudre, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Atturas: 38

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Pálfi, Roithová, Schmitt Pál, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Segelström, Westlund

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Joan i Marí

Balsojuma labojumi

Pret

Katerina Batzeli

11.   Ziņojums: Jarzembowski A6-0143/2005

Grozījums Nr. 9, 1. daļa

Par: 393

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin

NI: Claeys, Helmer, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Olajos, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Bullmann, Christensen, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber

Pret: 255

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Maaten, Morillon, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Cirino Pomicino, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Eurlings, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Langen, Langendries, Lewandowski, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Mikolášik, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pīks, Piskorski, Quisthoudt-Rowohl, Saïfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Sudre, Thyssen, Toubon, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hegyi, Hutchinson, Koterec, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Atturas: 14

NI: Allister, Baco, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Roithová

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Joan i Marí

Balsojuma labojumi

Par

Othmar Karas, Richard Corbett

Pret

Claude Turmes

12.   Ziņojums: Jarzembowski A6-0143/2005

Grozījums Nr. 9, 2. daļa

Par: 347

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Segelström, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 290

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Manders, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Polfer, Ries, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, del Castillo Vera, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Sudre, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Golik, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes

Atturas: 15

ALDE: Kułakowski

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lewandowski, Podkański, Szájer

PSE: Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Swoboda

Verts/ALE: Frassoni, Joan i Marí

Balsojuma labojumi

Pret

Claude Turmes, Pedro Guerreiro

13.   Ziņojums: Jarzembowski A6-0143/2005

Grozījums Nr. 9, 3. daļa

Par: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 298

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Maaten, Morillon, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lewandowski, Maat, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Podkański, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Golik, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Smith, Staes, Turmes

Atturas: 10

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Grech, Gruber

Verts/ALE: Frassoni, Joan i Marí

Balsojuma labojumi

Pret

Claude Turmes

14.   Ziņojums: Jarzembowski A6-0143/2005

Grozījums Nr. 12

Par: 553

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 79

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lulling, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbey, Díez González, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Jørgensen, Kristensen, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Atturas: 32

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Landsbergis, Olajos, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Schöpflin, Szájer

PSE: Andersson, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Balsojuma labojumi

Par

Othmar Karas

15.   Ziņojums: Jarzembowski A6-0143/2005

Komisijas priekšlikums

Par: 402

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Helmer, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Berman, Bozkurt, Bullmann, Casaca, Corbett, Correia, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 203

ALDE: Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Gibault, Griesbeck, Laperrouze

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Paasilinna, Pahor, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Smith, Staes, Turmes

Atturas: 60

ALDE: Fourtou, Hennis-Plasschaert, Ries, Staniszewska

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Gál, Glattfelder, Grosch, Gyürk, Járóka, Lulling, Maat, Martens, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Schöpflin, Surján, Szájer, Ventre, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, van den Burg, Busquin, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Sousa Pinto, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Joan i Marí, Kallenbach, Schroedter

Balsojuma labojumi

Pret

Edith Mastenbroek, Emine Bozkurt

16.   Ziņojums: Jarzembowski A6-0143/2005

Grozījums Nr. 15

Par: 157

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková

PPE-DE: Bonsignore, Brepoels, Hudacký, Korhola, Mikolášik, Schierhuber, Ventre

PSE: Arif, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Castex, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Koterec, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Maňka, Mastenbroek, Moscovici, Navarro, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, D'Alema, Díez González, Dobolyi, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 23

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Manders, Toia

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli

PSE: Estrela, Fernandes, Grech, Gruber, Hegyi, Myller

17.   Ziņojums: Jarzembowski A6-0143/2005

Rezolūcija

Par: 401

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Berlinguer, Bozkurt, Bullmann, Casaca, Corbett, Correia, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 211

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Onyszkiewicz, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olajos, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Roithová, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hutchinson, Koterec, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Atturas: 51

ALDE: Cavada, Hennis-Plasschaert, Ries

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Grosch, Gyürk, Járóka, Lulling, Martens, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Andersson, van den Burg, Christensen, Estrela, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kristensen, Paasilinna, Segelström, Thomsen, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Joan i Marí, Kallenbach

Balsojuma labojumi

Par

Anders Wijkman

Pret

Edith Mastenbroek, Emine Bozkurt, Thijs Berman

Atturas

Janelly Fourtou

18.   Ziņojums: Savary A6-0133/2005

Rezolūcija

Par: 603

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 24

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Podkański

Atturas: 40

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Reul, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

19.   Ziņojums: Sterckx A6-0123/2005

Grozījums Nr. 11

Par: 502

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Coelho, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 146

GUE/NGL: Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mavrommatis, Millán Mon, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Falbr, Paasilinna, Rouček

UEN: Berlato, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 9

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Wojciechowski

UEN: Tatarella

Balsojuma labojumi

Pret

Gitte Seeberg

20.   Ziņojums: Sterckx A6-0123/2005

Grozījums Nr. 38

Par: 530

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 106

GUE/NGL: Kohlíček, Remek, Strož

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fajmon, Gál, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Parish, Piskorski, Podkański, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Paasilinna, Pahor, Rouček

UEN: Foglietta, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 17

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Salvini, Speroni, de Villiers, Wohlin

NI: Kozlík, Rivera

UEN: Berlato, Didžiokas

Balsojuma labojumi

Pret

Gitte Seeberg

21.   Ziņojums: Sterckx A6-0123/2005

Grozījums Nr. 103

Par: 533

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 116

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Liese, Lombardo, McGuinness, McMillan-Scott, Mayor Oreja, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Parish, Piskorski, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Paasilinna, Rouček

UEN: Angelilli, Didžiokas, Musumeci, Poli Bortone

Atturas: 9

IND/DEM: Borghezio, Krupa

NI: Bobošíková, Kozlík, Rivera

UEN: Berlato, Muscardini, Tatarella

Verts/ALE: Schlyter

Balsojuma labojumi

Par

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

Pret

Gitte Seeberg

22.   Ziņojums: Sterckx A6-0123/2005

Grozījums Nr. 13

Par: 519

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 119

GUE/NGL: Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fjellner, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Hannan, Harbour, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Járóka, Kamall, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Matsis, Mavrommatis, Nicholson, Olajos, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Purvis, Schmitt Pál, Schöpflin, Škottová, Stevenson, Strejček, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Paasilinna

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 6

GUE/NGL: Flasarová

IND/DEM: Krupa

NI: Baco, Rivera

UEN: Muscardini, Tatarella

Balsojuma labojumi

Pret

Gitte Seeberg

23.   Ziņojums: Sterckx A6-0123/2005

Grozījums Nr. 138/rev.

Par: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 87

ALDE: Morillon, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, Gaubert, Gauzès, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Jeggle, Kamall, Klamt, Lehne, McMillan-Scott, Mathieu, Nicholson, Pack, Parish, Purvis, Reul, Roithová, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zahradil, Zvěřina

PSE: Stockmann

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Atturas: 16

ALDE: Lambsdorff

GUE/NGL: Krarup, Portas, Sjöstedt

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Niebler, Wortmann-Kool

PSE: Falbr, Rouček

UEN: Vaidere, Zīle

24.   Ziņojums: Guellec A6-0251/2005

Grozījums Nr. 12

Par: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Karatzaferis, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Battilocchio, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms, Smith, Staes

Pret: 83

ALDE: Ek, Geremek, Onyszkiewicz, Staniszewska, Starkevičiūtė

IND/DEM: Batten, Booth, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Březina, Buzek, Cabrnoch, Fajmon, Gyürk, Handzlik, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Strejček, Szájer, Vlasák, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Geringer de Oedenberg, Gierek, Jöns, Pinior, Rosati, Siwiec, Szejna, Tabajdi

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Turmes

Atturas: 38

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Landsbergis

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni, Jonckheer, Rühle, Schmidt

25.   Ziņojums: Marques A6-0256/2005

Grozījums Nr. 5

Par: 44

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PSE: Berlinguer, Castex

Pret: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Atturas: 10

GUE/NGL: Liotard, McDonald, Seppänen, Svensson

NI: Baco, Rivera

Verts/ALE: Bennahmias, Joan i Marí, Jonckheer, Turmes

26.   Ziņojums: Marques A6-0256/2005

Grozījums Nr. 6

Par: 52

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mussolini

PPE-DE: Pinheiro

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Castex, Herczog, Paasilinna

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Pret: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Atturas: 5

NI: Claeys, Dillen, Rivera, Vanhecke

PSE: Ferreira Anne

27.   Ziņojums: Marques A6-0256/2005

Grozījums Nr. 7

Par: 84

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Castex, Ferreira Anne

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 490

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 3

NI: Belohorská, Rivera

Verts/ALE: Schlyter

28.   Ziņojums: Marques A6-0256/2005

Grozījums Nr. 3

Par: 165

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski, Železný

NI: Lang, Martinez, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Vlasto

PSE: Attard-Montalto, Castex, Fruteau, Golik, Grech, Ilves, Muscat, Paasilinna

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 391

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Sinnott, Speroni, Titford, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 9

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Rivera

PSE: Bullmann, Ferreira Anne

Verts/ALE: Joan i Marí

29.   Ziņojums: Marques A6-0256/2005

Grozījums Nr. 4

Par: 46

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Lang, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Paasilinna

Pret: 500

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Atturas: 5

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio

PSE: Ferreira Anne

UEN: Vaidere, Zīle

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2005)0350

Sarunu sākšana ar Turciju

Eiropas Parlamenta rezolūcija par sarunu sākšanu ar Turciju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā 2004. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas 2004. gada kārtējo ziņojumu un ieteikumu par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (1), kā arī iepriekšējās rezolūcijas šajā jautājumā, kas pieņemtas laikā no 1987. gada 18. jūnija līdz 2004. gada 15. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2004. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas 2004. gada kārtējo ziņojumu un ieteikumu par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos (1), kā arī iepriekšējās rezolūcijas šajā jautājumā, kas pieņemtas laikā no 1987. gada 18. jūnija līdz 2004. gada 15. decembrim,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par sieviešu lomu Turcijas sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 6. jūlija rezolūciju par sieviešu lomu Turcijas sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē (2),

| — | ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, kas pieņemti 2004. gada 17. decembra sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, kas pieņemti 2004. gada 17. decembra sanāksmē,

| — | ņemot vērā pamatnostādņu projektu attiecībā uz pievienošanās sarunu sākšanu ar Turciju, ko Komisija iesniedza 2005. gada 29. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatnostādņu projektu attiecībā uz pievienošanās sarunu sākšanu ar Turciju, ko Komisija iesniedza 2005. gada 29. jūnijā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes lēmumus par pievienošanās sarunu sākšanu ar Turciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes lēmumus par pievienošanās sarunu sākšanu ar Turciju,

| — | ņemot vērā tā 2004. gada 21. aprīļa rezolūciju par Kipru (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2004. gada 21. aprīļa rezolūciju par Kipru (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Komisija ir secinājusi, ka Turcija ir pietiekami labi izpildījusi Kopenhāgenas politiskos kritērijus, un ir ieteikusi sākt pievienošanās sarunas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija ir secinājusi, ka Turcija ir pietiekami labi izpildījusi Kopenhāgenas politiskos kritērijus, un ir ieteikusi sākt pievienošanās sarunas;

| B. | tā kā Eiropadome 2002. gadā nolēma, ka Eiropas Savienība nekavējoties sāks pievienošanās sarunas ar Turciju, ja tā ir izpildījusi Kopenhāgenas politiskos kritērijus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropadome 2002. gadā nolēma, ka Eiropas Savienība nekavējoties sāks pievienošanās sarunas ar Turciju, ja tā ir izpildījusi Kopenhāgenas politiskos kritērijus;

| C. | tā kā Eiropas Parlaments 2004. gada 15. decembrī izteica apsvērumu sākt pievienošanās sarunas, ja ir panākta vienošanās, ka sarunu pirmajā posmā prioritāte ir politisko kritēriju pilnīga īstenošana; tādējādi sarunu programma ministru līmenī sāksies ar politisko kritēriju izpildes novērtējumu, īpaši cilvēktiesību jomā un pamatbrīvību īstenošanā gan teorijā, gan praksē, tajā pašā laikā dodot iespēju sarunu programmai pievienot jaunas sarunu sadaļas; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlaments 2004. gada 15. decembrī izteica apsvērumu sākt pievienošanās sarunas, ja ir panākta vienošanās, ka sarunu pirmajā posmā prioritāte ir politisko kritēriju pilnīga īstenošana; tādējādi sarunu programma ministru līmenī sāksies ar politisko kritēriju izpildes novērtējumu, īpaši cilvēktiesību jomā un pamatbrīvību īstenošanā gan teorijā, gan praksē, tajā pašā laikā dodot iespēju sarunu programmai pievienot jaunas sarunu sadaļas;

| D. | tā kā Eiropas Parlaments šajā sakarā, vienlaikus ņemot vērā Kipras grieķu kopienas demokrātisko vēlmi, izsaka nožēlu, ka Turcija nav spējusi panākt risinājumu, un aicina Turcijas iestādes saglabāt konstruktīvu nostāju Kipras jautājuma noregulēšanā, lai panāktu taisnīgu risinājumu, un sarunās par pamatu ņemt Annana plānu un principus, pēc kuriem ir izveidota ES, kā arī saskaņā ar attiecīgajām ANO rezolūcijām un īpašu grafiku savlaicīgi izvest savu karaspēku; tā kā tas ir izteicis pārliecību, ka šāda Turcijas karaspēka izvešana ir nepieciešams solis ceļā uz turpmāku saspīlējuma samazināšanu, dialoga noslēgšanu starp pusēm un gatavošanos ilgstošam risinājumam; tā kā tas ir aicinājis Turcijas valdību atzīt Kipras Republiku; tā kā tas ir vērsis Turcijas iestāžu uzmanību uz to, ka attiecīgās sarunas ir starpvaldību sarunas starp Turciju, no vienas puses, un ES 25 dalībvalstīm, no otras puses, tai skaitā Kipras Republikai esot vienai no dalībvalstīm; tā kā tas ir atzīmējis, ka sarunu sākšana acīmredzami nozīmē, ka Turcija atzīst Kipras Republiku; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlaments šajā sakarā, vienlaikus ņemot vērā Kipras grieķu kopienas demokrātisko vēlmi, izsaka nožēlu, ka Turcija nav spējusi panākt risinājumu, un aicina Turcijas iestādes saglabāt konstruktīvu nostāju Kipras jautājuma noregulēšanā, lai panāktu taisnīgu risinājumu, un sarunās par pamatu ņemt Annana plānu un principus, pēc kuriem ir izveidota ES, kā arī saskaņā ar attiecīgajām ANO rezolūcijām un īpašu grafiku savlaicīgi izvest savu karaspēku; tā kā tas ir izteicis pārliecību, ka šāda Turcijas karaspēka izvešana ir nepieciešams solis ceļā uz turpmāku saspīlējuma samazināšanu, dialoga noslēgšanu starp pusēm un gatavošanos ilgstošam risinājumam; tā kā tas ir aicinājis Turcijas valdību atzīt Kipras Republiku; tā kā tas ir vērsis Turcijas iestāžu uzmanību uz to, ka attiecīgās sarunas ir starpvaldību sarunas starp Turciju, no vienas puses, un ES 25 dalībvalstīm, no otras puses, tai skaitā Kipras Republikai esot vienai no dalībvalstīm; tā kā tas ir atzīmējis, ka sarunu sākšana acīmredzami nozīmē, ka Turcija atzīst Kipras Republiku;

| E. | tā kā Eiropas Parlaments arī ir aicinājis Turcijas iestādes atcelt visus pastāvošos ierobežojumus, kas attiecas uz kuģiem, kuri peld ar Kipras karogu un ir iesaistīti tirdzniecībā, kas skar ES dalībvalsti; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Parlaments arī ir aicinājis Turcijas iestādes atcelt visus pastāvošos ierobežojumus, kas attiecas uz kuģiem, kuri peld ar Kipras karogu un ir iesaistīti tirdzniecībā, kas skar ES dalībvalsti;

| F. | tā kā Eiropadome 2004. gada 17. decembrī secināja, ka Turcija ir pietiekami labi izpildījusi Kopenhāgenas kritērijus, lai pievienošanās sarunas sāktu 2005. gada 3. oktobrī ar nosacījumu, ka tā aktīvi darbosies, lai ieviestu konkrētos sešus tiesību aktus, un ka tā saskaņā ar savu apņemšanos parakstīs protokolu par Ankaras Nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā desmit jaunu dalībvalstu pievienošanos un to, ka Eiropas Savienībai jāievēro iepriekšējās saistības; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropadome 2004. gada 17. decembrī secināja, ka Turcija ir pietiekami labi izpildījusi Kopenhāgenas kritērijus, lai pievienošanās sarunas sāktu 2005. gada 3. oktobrī ar nosacījumu, ka tā aktīvi darbosies, lai ieviestu konkrētos sešus tiesību aktus, un ka tā saskaņā ar savu apņemšanos parakstīs protokolu par Ankaras Nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā desmit jaunu dalībvalstu pievienošanos un to, ka Eiropas Savienībai jāievēro iepriekšējās saistības;

| G. | tā kā 2005. gada 1. jūnijā Turcija ieviesa konkrētos sešus tiesību aktus, kas tai tika prasīts; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2005. gada 1. jūnijā Turcija ieviesa konkrētos sešus tiesību aktus, kas tai tika prasīts;

| H. | tā kā 2005. gada 29. jūlijā Turcija parakstīja Protokolu par Ankaras Nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā desmit jaunu dalībvalstu pievienošanos, taču tajā pašā laikā papildus šim protokolam izplatīja paziņojumu, kurā teikts, ka šā protokola parakstīšana, ratificēšana un īstenošana nekādā veidā nenozīmē Kipras Republikas atzīšanu, kas paredzēta Protokolā; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2005. gada 29. jūlijā Turcija parakstīja Protokolu par Ankaras Nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā desmit jaunu dalībvalstu pievienošanos, taču tajā pašā laikā papildus šim protokolam izplatīja paziņojumu, kurā teikts, ka šā protokola parakstīšana, ratificēšana un īstenošana nekādā veidā nenozīmē Kipras Republikas atzīšanu, kas paredzēta Protokolā;

| I. | tā kā tajā pašā laikā Turcija turpina embargo attiecībā uz kuģiem, kas peld ar Kipras karogu, kā arī uz kuģiem, kuri pienāk no Kipras Republikas ostām, liedzot tiem pieeju Turcijas ostām, kā arī attiecībā uz Kipras lidmašīnām, liedzot tām pārlidojuma tiesības un tiesības nosēsties Turcijas lidostās; |
| --- | --- |

I.

tā kā tajā pašā laikā Turcija turpina embargo attiecībā uz kuģiem, kas peld ar Kipras karogu, kā arī uz kuģiem, kuri pienāk no Kipras Republikas ostām, liedzot tiem pieeju Turcijas ostām, kā arī attiecībā uz Kipras lidmašīnām, liedzot tām pārlidojuma tiesības un tiesības nosēsties Turcijas lidostās;

| J. | tā kā Turcijas iestādes nav arī vēl izpildījušas prasības attiecībā uz armēņu jautājumu, kuras Eiropas Parlaments izteica savā 1987. gada 18. jūnija rezolūcijā (4); |
| --- | --- |

J.

tā kā Turcijas iestādes nav arī vēl izpildījušas prasības attiecībā uz armēņu jautājumu, kuras Eiropas Parlaments izteica savā 1987. gada 18. jūnija rezolūcijā (4);

| K. | tā kā demokrātiska un ekonomiski stabila Turcija būs liels ieguvums visai Eiropai; |
| --- | --- |

K.

tā kā demokrātiska un ekonomiski stabila Turcija būs liels ieguvums visai Eiropai;

| L. | tā kā tikai ar apņēmīgu īstenošanu un ilgstošām reformām demonstrējot gatavību pieņemt ES vērtības, Turcija varēs nodrošināt reformu procesa neatgriezeniskumu un iegūt vajadzīgo ES sabiedriskās domas atbalstu; |
| --- | --- |

L.

tā kā tikai ar apņēmīgu īstenošanu un ilgstošām reformām demonstrējot gatavību pieņemt ES vērtības, Turcija varēs nodrošināt reformu procesa neatgriezeniskumu un iegūt vajadzīgo ES sabiedriskās domas atbalstu;

| M. | tā kā Eiropas Savienības spēja risināt paplašināšanās problēmas ir jāuzskata par priekšnoteikumu, par Kopenhāgenas kritēriju daļu, un tā kā tāpēc Eiropas Savienībai jāapliecina, ka tā spēj veikt politisku un institucionālu reformu, |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Savienības spēja risināt paplašināšanās problēmas ir jāuzskata par priekšnoteikumu, par Kopenhāgenas kritēriju daļu, un tā kā tāpēc Eiropas Savienībai jāapliecina, ka tā spēj veikt politisku un institucionālu reformu,

| 1. | Norāda, ka Komisija un Padome uzskata, ka Turcija oficiāli ir izpildījusi pēdējos nosacījumus, lai pievienošanās sarunas sāktu 2005. gada 3. oktobrī, proti, ieviesusi konkrētos sešus tiesību aktus un saskaņā ar savu apņemšanos parakstījusi protokolu par Ankaras Nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā desmit jaunu dalībvalstu pievienošanos; uzskata, ka šie un pārējie punkti jāturpina īstenot; |
| --- | --- |

1.

Norāda, ka Komisija un Padome uzskata, ka Turcija oficiāli ir izpildījusi pēdējos nosacījumus, lai pievienošanās sarunas sāktu 2005. gada 3. oktobrī, proti, ieviesusi konkrētos sešus tiesību aktus un saskaņā ar savu apņemšanos parakstījusi protokolu par Ankaras Nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā desmit jaunu dalībvalstu pievienošanos; uzskata, ka šie un pārējie punkti jāturpina īstenot;

| 2. | pauž patiesu nožēlu par to, ka Turcija ir radījusi nopietnas šaubas par savu gatavību pilnībā īstenot visus Protokola noteikumus, vienlaikus ar šo protokolu izplatot paziņojumu, kurā teikts, ka šā protokola parakstīšana, ratificēšana un īstenošana nekādā veidā nenozīmē Kipras Republikas atzīšanu, kas paredzēta Protokolā; atgādina Komisijai, ka tai jāiesniedz Parlamentam Turcijas valdības atbilde par to, vai vienpusējā deklarācija ir daļa no ratifikācijas procesa Turcijas parlamentā; |
| --- | --- |

2.

pauž patiesu nožēlu par to, ka Turcija ir radījusi nopietnas šaubas par savu gatavību pilnībā īstenot visus Protokola noteikumus, vienlaikus ar šo protokolu izplatot paziņojumu, kurā teikts, ka šā protokola parakstīšana, ratificēšana un īstenošana nekādā veidā nenozīmē Kipras Republikas atzīšanu, kas paredzēta Protokolā; atgādina Komisijai, ka tai jāiesniedz Parlamentam Turcijas valdības atbilde par to, vai vienpusējā deklarācija ir daļa no ratifikācijas procesa Turcijas parlamentā;

| 3. | uzsver, ka šī Turcijas vienpusējā deklarācija nav daļa no Protokola un tai nav nekāda juridiska spēka attiecībā uz Protokolā noteiktajiem Turcijas pienākumiem, kā arī to nebūtu jāsūta ratificēšanai uz Nacionālo Asambleju; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka šī Turcijas vienpusējā deklarācija nav daļa no Protokola un tai nav nekāda juridiska spēka attiecībā uz Protokolā noteiktajiem Turcijas pienākumiem, kā arī to nebūtu jāsūta ratificēšanai uz Nacionālo Asambleju;

| 4. | atgādina Turcijai, ka tā neatkarīgi no Protokola ar spēkā esošajiem ierobežojumiem attiecībā uz kuģiem, kas peld ar Kipras karogu, kā arī uz kuģiem, kuri pienāk no Kipras Republikas ostām, liedzot tiem pieeju Turcijas ostām, kā arī attiecībā uz Kipras lidmašīnām, liedzot tām pārlidojuma tiesības un tiesības nosēsties Turcijas lidostās, lauž Ankaras Nolīgumu un ar to saistīto muitas savienību, jo šī prakse pārkāpj preču brīvu aprites principu; tāpēc aicina Turciju pilnībā īstenot visus Protokola noteikumus; |
| --- | --- |

4.

atgādina Turcijai, ka tā neatkarīgi no Protokola ar spēkā esošajiem ierobežojumiem attiecībā uz kuģiem, kas peld ar Kipras karogu, kā arī uz kuģiem, kuri pienāk no Kipras Republikas ostām, liedzot tiem pieeju Turcijas ostām, kā arī attiecībā uz Kipras lidmašīnām, liedzot tām pārlidojuma tiesības un tiesības nosēsties Turcijas lidostās, lauž Ankaras Nolīgumu un ar to saistīto muitas savienību, jo šī prakse pārkāpj preču brīvu aprites principu; tāpēc aicina Turciju pilnībā īstenot visus Protokola noteikumus;

| 5. | aicina Turciju atzīt armēņu genocīdu; uzskata šo atzīšanu par priekšnoteikumu, lai Turcija pievienotos Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

5.

aicina Turciju atzīt armēņu genocīdu; uzskata šo atzīšanu par priekšnoteikumu, lai Turcija pievienotos Eiropas Savienībai;

| 6. | aicina Komisiju līdz 2006. gada beigām veikt pielāgotā Ankaras Nolīguma īstenošanas pilnīgu izvērtējumu, un uzsver, ka nesekmīga šā nolīguma īstenošana nopietni ietekmēs sarunu procesu un pat var būt cēlonis sarunu procesa pārtraukšanai; tāpēc prasa, lai muitas savienības īstenošana būtu viena no pirmajām nodaļām, kas jāizskata pievienošanās sarunās 2006. gadā; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju līdz 2006. gada beigām veikt pielāgotā Ankaras Nolīguma īstenošanas pilnīgu izvērtējumu, un uzsver, ka nesekmīga šā nolīguma īstenošana nopietni ietekmēs sarunu procesu un pat var būt cēlonis sarunu procesa pārtraukšanai; tāpēc prasa, lai muitas savienības īstenošana būtu viena no pirmajām nodaļām, kas jāizskata pievienošanās sarunās 2006. gadā;

| 7. | ņemot vērā Kipras grieķu kopienas demokrātisko vēlmi, vēlreiz izsaka nožēlu, ka Turcija nav spējusi panākt risinājumu, un aicina Turcijas iestādes saglabāt konstruktīvu nostāju Kipras jautājuma noregulēšanā, lai panāktu taisnīgu risinājumu, un sarunās par pamatu ņemt Annana plānu un principus, pēc kuriem ir izveidota ES, kā arī saskaņā ar attiecīgajām ANO rezolūcijām un īpašu grafiku savlaicīgi izvest karaspēku; uzskata, ka šāda Turcijas karaspēka izvešana ir nepieciešams solis ceļā uz turpmāku saspīlējuma samazināšanu, dialoga noslēgšanu starp pusēm un gatavošanos ilgstošam risinājumam; atkārto savu aicinājumu visām ar Kipru saistītajām pusēm atsākt ANO vadītās sarunas par visaptverošu konflikta risinājumu; |
| --- | --- |

7.

ņemot vērā Kipras grieķu kopienas demokrātisko vēlmi, vēlreiz izsaka nožēlu, ka Turcija nav spējusi panākt risinājumu, un aicina Turcijas iestādes saglabāt konstruktīvu nostāju Kipras jautājuma noregulēšanā, lai panāktu taisnīgu risinājumu, un sarunās par pamatu ņemt Annana plānu un principus, pēc kuriem ir izveidota ES, kā arī saskaņā ar attiecīgajām ANO rezolūcijām un īpašu grafiku savlaicīgi izvest karaspēku; uzskata, ka šāda Turcijas karaspēka izvešana ir nepieciešams solis ceļā uz turpmāku saspīlējuma samazināšanu, dialoga noslēgšanu starp pusēm un gatavošanos ilgstošam risinājumam; atkārto savu aicinājumu visām ar Kipru saistītajām pusēm atsākt ANO vadītās sarunas par visaptverošu konflikta risinājumu;

| 8. | uzsver, ka ātra attiecību normalizēšana starp Turciju un visām ES dalībvalstīm, tostarp Kipras Republikas atzīšana no Turcijas puses, ir pievienošanās procesa nepieciešama sastāvdaļa. uzsver, ka Turcijai ir jāatzīst Kipras Republika bez jebkādām sarunām; aicina Turcijas varas iestādes normalizēt attiecības starp Turciju un visām ES dalībvalstīm un atzīt Kipras Republikas neatkarību cik vien ātri iespējams, kā arī uzsver, ka neveiksmei būs nopietnas sekas attiecībā uz sarunu procesu, un tā pat var novest pie sarunu procesa apturēšanas. |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ātra attiecību normalizēšana starp Turciju un visām ES dalībvalstīm, tostarp Kipras Republikas atzīšana no Turcijas puses, ir pievienošanās procesa nepieciešama sastāvdaļa. uzsver, ka Turcijai ir jāatzīst Kipras Republika bez jebkādām sarunām; aicina Turcijas varas iestādes normalizēt attiecības starp Turciju un visām ES dalībvalstīm un atzīt Kipras Republikas neatkarību cik vien ātri iespējams, kā arī uzsver, ka neveiksmei būs nopietnas sekas attiecībā uz sarunu procesu, un tā pat var novest pie sarunu procesa apturēšanas.

| 9. | aicina Padomi arī izpildīt solījumu izbeigt Kipras turku kopienas izolāciju; aicina Padomi pašreizējās Apvienotās Karalistes prezidentūras laikā no jauna censties panākt vienošanos par finansiālās palīdzības pasākumu kopumu un tirdzniecības atvieglošanas noteikumiem attiecībā uz Kipras ziemeļu daļu, lai ES ievērotu pati savas saistības, kas attiecas uz Kipras turku kopienu. |
| --- | --- |

9.

aicina Padomi arī izpildīt solījumu izbeigt Kipras turku kopienas izolāciju; aicina Padomi pašreizējās Apvienotās Karalistes prezidentūras laikā no jauna censties panākt vienošanos par finansiālās palīdzības pasākumu kopumu un tirdzniecības atvieglošanas noteikumiem attiecībā uz Kipras ziemeļu daļu, lai ES ievērotu pati savas saistības, kas attiecas uz Kipras turku kopienu.

| 10. | atzinīgi vērtē sešu nozīmīgu tiesību aktu pieņemšanu un stāšanos spēkā 2005. gada 1. jūnijā, kas ir nosacījums, saskaņā ar kuru Eiropadome 2004. gada decembrī paredzēja sarunu uzsākšanu. atzīmē, ka saglabājas bažas par atsevišķiem pieņemto tiesību aktu elementiem, un īpaši pauž bažas attiecībā uz prokuratūras sūdzībām par Orhan Pamuk, kuras pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvenciju, un aicina Turcijas valdību nodrošināt uzskatu brīvību un līdz ar to grozīt Kriminālkodeksa 301. panta 1. punktu, kā arī pauž bažas par Turcijas Kriminālkodeksa 305. pantu, kas paredz kriminālatbildību par “darbībām, kas vērstas pret fundamentālām valsts interesēm” un noteikumiem, ar ko ievieš likumu par asociācijām, saglabājot vairākus ierobežojumus, tostarp nepieciešamību pēc iepriekšējas atļaujas ārvalstu finansējuma saņemšanai; norāda, ka saglabājas nopietnas bažas arī par nepietiekamu likumdošanas priekšlikumu apjomu attiecībā uz reliģisko kopienu darbību (likums par dibināšanu); |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē sešu nozīmīgu tiesību aktu pieņemšanu un stāšanos spēkā 2005. gada 1. jūnijā, kas ir nosacījums, saskaņā ar kuru Eiropadome 2004. gada decembrī paredzēja sarunu uzsākšanu. atzīmē, ka saglabājas bažas par atsevišķiem pieņemto tiesību aktu elementiem, un īpaši pauž bažas attiecībā uz prokuratūras sūdzībām par Orhan Pamuk, kuras pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvenciju, un aicina Turcijas valdību nodrošināt uzskatu brīvību un līdz ar to grozīt Kriminālkodeksa 301. panta 1. punktu, kā arī pauž bažas par Turcijas Kriminālkodeksa 305. pantu, kas paredz kriminālatbildību par “darbībām, kas vērstas pret fundamentālām valsts interesēm” un noteikumiem, ar ko ievieš likumu par asociācijām, saglabājot vairākus ierobežojumus, tostarp nepieciešamību pēc iepriekšējas atļaujas ārvalstu finansējuma saņemšanai; norāda, ka saglabājas nopietnas bažas arī par nepietiekamu likumdošanas priekšlikumu apjomu attiecībā uz reliģisko kopienu darbību (likums par dibināšanu);

| 11. | prasa, lai sarunas atspoguļotu politiskās prioritātes, uz kurām savās daudzajās rezolūcijās atsaucās Eiropas Parlaments, aicinot Turciju pilnībā izpildīt politiskos kritērijus: iestāžu stabilitāti, kuras nodrošina demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un mazākuma tiesību aizsardzību un ievērošanu; tādēļ aicina pirms katras sarunu kārtas ministru līmenī sagatavot politisko kritēriju novērtējumu gan teorijā, gan praksē, izdarot pastāvīgu spiedienu uz Turcijas iestādēm, lai tās turpinātu nepieciešamās reformas; turklāt uzskata, ka jāizstrādā pilna programma, kurā būtu skaidri noteikti politisko kritēriju izpildes mērķi, grafiks un termiņi; |
| --- | --- |

11.

prasa, lai sarunas atspoguļotu politiskās prioritātes, uz kurām savās daudzajās rezolūcijās atsaucās Eiropas Parlaments, aicinot Turciju pilnībā izpildīt politiskos kritērijus: iestāžu stabilitāti, kuras nodrošina demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un mazākuma tiesību aizsardzību un ievērošanu; tādēļ aicina pirms katras sarunu kārtas ministru līmenī sagatavot politisko kritēriju novērtējumu gan teorijā, gan praksē, izdarot pastāvīgu spiedienu uz Turcijas iestādēm, lai tās turpinātu nepieciešamās reformas; turklāt uzskata, ka jāizstrādā pilna programma, kurā būtu skaidri noteikti politisko kritēriju izpildes mērķi, grafiks un termiņi;

| 12. | aicina Padomi pilnībā ievērot visus sarunu svarīgākos elementus, kā noteikts 2004. gada 17. decembra Eiropadomes sanāksmes secinājumos; īpaši uzsver, ka sarunu kopīgais mērķis ir pievienošanās, ka šīs sarunas ir atklātas, un to rezultāts nevar tikt iepriekš paredzēts, ka, ņemot vērā visus Kopenhāgenas kritērijus, ja kandidātvalsts nevar pilnībā uzņemties visus dalības pienākumus, jānodrošina, lai attiecīgā kandidātvalsts tiktu maksimāli iesaistīta Eiropas struktūrās; |
| --- | --- |

12.

aicina Padomi pilnībā ievērot visus sarunu svarīgākos elementus, kā noteikts 2004. gada 17. decembra Eiropadomes sanāksmes secinājumos; īpaši uzsver, ka sarunu kopīgais mērķis ir pievienošanās, ka šīs sarunas ir atklātas, un to rezultāts nevar tikt iepriekš paredzēts, ka, ņemot vērā visus Kopenhāgenas kritērijus, ja kandidātvalsts nevar pilnībā uzņemties visus dalības pienākumus, jānodrošina, lai attiecīgā kandidātvalsts tiktu maksimāli iesaistīta Eiropas struktūrās;

| 13. | saistībā ar to aicina Padomi un Komisiju katru gadu ziņot Eiropas Parlamentam un ES dalībvalstu parlamentiem par Turcijas panākumiem politisko kritēriju izpildē un šajā ziņojumā iekļaut visus attiecīgajā gadā apstiprinātos spīdzināšanas gadījumus un Eiropas Savienības dalībvalstu pieņemto Turcijas patvēruma meklētāju skaitu; |
| --- | --- |

13.

saistībā ar to aicina Padomi un Komisiju katru gadu ziņot Eiropas Parlamentam un ES dalībvalstu parlamentiem par Turcijas panākumiem politisko kritēriju izpildē un šajā ziņojumā iekļaut visus attiecīgajā gadā apstiprinātos spīdzināšanas gadījumus un Eiropas Savienības dalībvalstu pieņemto Turcijas patvēruma meklētāju skaitu;

| 14. | prasa, lai Komisija, tiklīdz sarunas par dažādām sadaļām ir sākušās, gadījumā, ja tiek būtiski pārkāpti brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību, mazākuma tiesību un tiesiskuma principi, pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību ierosina apturēt sarunas; |
| --- | --- |

14.

prasa, lai Komisija, tiklīdz sarunas par dažādām sadaļām ir sākušās, gadījumā, ja tiek būtiski pārkāpti brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību, mazākuma tiesību un tiesiskuma principi, pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību ierosina apturēt sarunas;

| 15. | atzīmē, ka ietekmi uz budžetu Turcijas pievienošanās gadījumā varēs pilnībā novērtēt tikai tad, kad saistībā ar finanšu perspektīvām no 2014. gada tiks noteikti finanšu sarunu parametri ar Turciju. |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka ietekmi uz budžetu Turcijas pievienošanās gadījumā varēs pilnībā novērtēt tikai tad, kad saistībā ar finanšu perspektīvām no 2014. gada tiks noteikti finanšu sarunu parametri ar Turciju.

| 16. | uzsver, ka Komisijas ieteikumam pievienošanās līgumā apspriest garus pārejas periodus, īpašus režīmus tādās jomās kā struktūrpolitika un lauksaimniecība, un brīva darbaspēka kustības pastāvīga nodrošināšana nevajadzētu negatīvi ietekmēt Turcijas pūliņus saskaņot tiesību aktus; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka Komisijas ieteikumam pievienošanās līgumā apspriest garus pārejas periodus, īpašus režīmus tādās jomās kā struktūrpolitika un lauksaimniecība, un brīva darbaspēka kustības pastāvīga nodrošināšana nevajadzētu negatīvi ietekmēt Turcijas pūliņus saskaņot tiesību aktus;

| 17. | uzsver, ka sarunas uzsāks ilgstošu un savā būtībā atklātu procesu, kas iepriekš neparedz automātisku pievienošanos; tomēr uzsver, ka sarunu mērķis ir Turcijas līdzdalība ES, taču šā mērķa īstenošana ir atkarīga no abu pušu ieguldījuma; tādēļ pievienošanās nav automātisks sarunu rezultāts; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka sarunas uzsāks ilgstošu un savā būtībā atklātu procesu, kas iepriekš neparedz automātisku pievienošanos; tomēr uzsver, ka sarunu mērķis ir Turcijas līdzdalība ES, taču šā mērķa īstenošana ir atkarīga no abu pušu ieguldījuma; tādēļ pievienošanās nav automātisks sarunu rezultāts;

| 18. | uzsver, ka Nicas līgums nav pieņemams pamats turpmākiem lēmumiem par jebkādu jaunu dalībvalstu pievienošanos, un tādēļ prasa, lai saskaņā ar konstitucionālu procesu tiktu veiktas nepieciešamās reformas; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka Nicas līgums nav pieņemams pamats turpmākiem lēmumiem par jebkādu jaunu dalībvalstu pievienošanos, un tādēļ prasa, lai saskaņā ar konstitucionālu procesu tiktu veiktas nepieciešamās reformas;

| 19. | atgādina, ka saskaņā ar 1993. gada Kopenhāgenas Eiropadomes secinājumiem Eiropas Savienības spēja uzņemt Turciju, saglabājot integrācijas tempu, ir būtisks gan ES, gan Turcijas vispārēju interešu apsvērums; atbalsta sarunu laikā Komisijas veikto uzraudzību attiecībā uz ES spēju uzņemt Turciju un tādēļ atgādina Komisijai par tās prasību, kas iekļauta Eiropas Parlamenta pēdējā 2004. gada 15. decembrī pieņemtajā rezolūcijā par Turcijas panākumiem ceļā uz pievienošanos, saņemt materiālus par 2005. gadā veikto ietekmes izpēti, kas sniegtu noderīgu informāciju par šo svarīgo aspektu; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka saskaņā ar 1993. gada Kopenhāgenas Eiropadomes secinājumiem Eiropas Savienības spēja uzņemt Turciju, saglabājot integrācijas tempu, ir būtisks gan ES, gan Turcijas vispārēju interešu apsvērums; atbalsta sarunu laikā Komisijas veikto uzraudzību attiecībā uz ES spēju uzņemt Turciju un tādēļ atgādina Komisijai par tās prasību, kas iekļauta Eiropas Parlamenta pēdējā 2004. gada 15. decembrī pieņemtajā rezolūcijā par Turcijas panākumiem ceļā uz pievienošanos, saņemt materiālus par 2005. gadā veikto ietekmes izpēti, kas sniegtu noderīgu informāciju par šo svarīgo aspektu;

| 20. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājam un Turcijas valdībai un Parlamentam. |
| --- | --- |

20.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājam un Turcijas valdībai un Parlamentam.

---

(1)  OV C 226 E, 15.9.2005., 189. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0287.

(3)  OV C 104 E, 30.4.2004., 720. lpp.

(4)  OV C 190, 20.7.1987., 119. lpp.

P6_TA(2005)0351

Kredītiestāžu darbības sākšana un veikšana ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (KOM(2004)0486 — C6–0141/2004 — 2004/0155(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM (2004)0486)) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM (2004)0486)) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza šo priekšlikumu Parlamentam (C6-0141/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza šo priekšlikumu Parlamentam (C6-0141/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0257/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0257/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0155

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punkta pirmo un trešo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (4) ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā tiks veikti vēl citi grozījumi, skaidrības labad būtu lietderīgi to pārstrādāt. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (4) ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā tiks veikti vēl citi grozījumi, skaidrības labad būtu lietderīgi to pārstrādāt.

| (2) | Lai atvieglinātu kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu, ir jānovērš visvairāk traucējošās atšķirības dalībvalstu tiesību aktos, kuri paredz noteikumus, kas attiecas uz šīm iestādēm. |
| --- | --- |

(2)

Lai atvieglinātu kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu, ir jānovērš visvairāk traucējošās atšķirības dalībvalstu tiesību aktos, kuri paredz noteikumus, kas attiecas uz šīm iestādēm.

| (3) | Šī direktīva ir būtisks instruments iekšējā tirgus izveidei kredītiestāžu jomā gan attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību, gan attiecībā uz finanšu pakalpojumu sniegšanas brīvību. |
| --- | --- |

(3)

Šī direktīva ir būtisks instruments iekšējā tirgus izveidei kredītiestāžu jomā gan attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību, gan attiecībā uz finanšu pakalpojumu sniegšanas brīvību.

| (4) | Komisijas 1999. gada 11. maija Paziņojumā “Finanšu tirgu ietvara īstenošana — rīcības plāns” minēti daudzi mērķi, kas jāsasniedz, lai pilnīgotu finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu. Lisabonas Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē noteica mērķi īstenot minēto rīcības plānu līdz 2005. gadam. Pārstrādāti noteikumi par pašu kapitālu ir būtisks rīcības plāna elements. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 1999. gada 11. maija Paziņojumā “Finanšu tirgu ietvara īstenošana — rīcības plāns” minēti daudzi mērķi, kas jāsasniedz, lai pilnīgotu finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu. Lisabonas Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē noteica mērķi īstenot minēto rīcības plānu līdz 2005. gadam. Pārstrādāti noteikumi par pašu kapitālu ir būtisks rīcības plāna elements.

| (5) | Kredītiestāžu koordinēšanas pasākumiem būtu jāattiecas uz visām šādām iestādēm gan nolūkā aizsargāt noguldījumus, gan nolūkā radīt tām vienādus konkurences apstākļus. Tomēr būtu atbilstīgi jāņem vērā objektīvās atšķirības to statūtos un mērķos, kā noteikts attiecīgo valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

(5)

Kredītiestāžu koordinēšanas pasākumiem būtu jāattiecas uz visām šādām iestādēm gan nolūkā aizsargāt noguldījumus, gan nolūkā radīt tām vienādus konkurences apstākļus. Tomēr būtu atbilstīgi jāņem vērā objektīvās atšķirības to statūtos un mērķos, kā noteikts attiecīgo valstu tiesību aktos.

| (6) | Tādēļ šo pasākumu piemērošanas jomai vajadzētu būt iespējami plašai, aptverot visas iestādes, kuru komercdarbība ir pieņemt no sabiedrības atmaksājamus naudas līdzekļus vai nu kā noguldījumus, vai kā citādi, piemēram, pastāvīgi emitējot obligācijas un citus līdzīgus vērtspapīrus, kā arī piešķirt kredītus uz sava rēķina. Būtu jāparedz izņēmumi attiecībā uz dažām kredītiestādēm, kam nevar piemērot šo direktīvu. Šīs direktīvas noteikumiem nevajadzētu skart tādu attiecīgās valsts tiesību aktu piemērošanu, kuri paredz īpašas papildu atļaujas, kas kredītiestādēm ļauj veikt īpašas darbības vai īpašas operācijas. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ šo pasākumu piemērošanas jomai vajadzētu būt iespējami plašai, aptverot visas iestādes, kuru komercdarbība ir pieņemt no sabiedrības atmaksājamus naudas līdzekļus vai nu kā noguldījumus, vai kā citādi, piemēram, pastāvīgi emitējot obligācijas un citus līdzīgus vērtspapīrus, kā arī piešķirt kredītus uz sava rēķina. Būtu jāparedz izņēmumi attiecībā uz dažām kredītiestādēm, kam nevar piemērot šo direktīvu. Šīs direktīvas noteikumiem nevajadzētu skart tādu attiecīgās valsts tiesību aktu piemērošanu, kuri paredz īpašas papildu atļaujas, kas kredītiestādēm ļauj veikt īpašas darbības vai īpašas operācijas.

| (7) | Ir lietderīgi īstenot vienīgi būtisko saskaņošanu, kas ir nepieciešama un pietiekama, lai nodrošinātu atļauju piešķiršanas un konsultatīvās uzraudzības sistēmu savstarpēju atzīšanu, padarot iespējamu vienotas visā Kopienā atzītas atļaujas piešķiršanu un izcelsmes dalībvalsts uzraudzības principa piemērošanu. Tādēļ prasība izstrādāt darbības programmu būtu jāuzskata vienīgi par faktoru, kas ļauj kompetentajām iestādēm pieņemt lēmumus, pamatojoties uz precīzāku informāciju, izmantojot objektīvus kritērijus. Tomēr vajadzētu būt iespējamai zināmai elastībai saistībā ar prasībām, kas attiecas uz kredītiestāžu juridisko formu banku nosaukumu aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi īstenot vienīgi būtisko saskaņošanu, kas ir nepieciešama un pietiekama, lai nodrošinātu atļauju piešķiršanas un konsultatīvās uzraudzības sistēmu savstarpēju atzīšanu, padarot iespējamu vienotas visā Kopienā atzītas atļaujas piešķiršanu un izcelsmes dalībvalsts uzraudzības principa piemērošanu. Tādēļ prasība izstrādāt darbības programmu būtu jāuzskata vienīgi par faktoru, kas ļauj kompetentajām iestādēm pieņemt lēmumus, pamatojoties uz precīzāku informāciju, izmantojot objektīvus kritērijus. Tomēr vajadzētu būt iespējamai zināmai elastībai saistībā ar prasībām, kas attiecas uz kredītiestāžu juridisko formu banku nosaukumu aizsardzības jomā.

| (8) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, paredzēt noteikumus par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu, kā arī to konsultatīvu uzraudzību — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka paredzētās darbības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, paredzēt noteikumus par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu, kā arī to konsultatīvu uzraudzību — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka paredzētās darbības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (9) | Jāizvirza vienādas finanšu prasības kredītiestādēm, lai nodrošinātu vienādus aizsardzības pasākumus noguldītājiem un godīgas konkurences apstākļus līdzīgu grupu kredītiestādēm. Pirms turpmākas koordinācijas būtu jānosaka attiecīgi struktūru koeficienti, kas ļauj, sadarbojoties valstu iestādēm, saskaņā ar standartmetodēm novērtēt līdzīga tipa kredītiestāžu stāvokli. Šai procedūrai būtu jāpalīdz pakāpeniski tuvināt koeficientu sistēmas, ko izveidojušas un piemēro dalībvalstis. Tomēr jānošķir koeficienti, kas paredzēti, lai nodrošinātu nevainojamu kredītiestāžu vadību, un tie, kas izveidoti ekonomiskās un monetārās politikas nolūkā. |
| --- | --- |

(9)

Jāizvirza vienādas finanšu prasības kredītiestādēm, lai nodrošinātu vienādus aizsardzības pasākumus noguldītājiem un godīgas konkurences apstākļus līdzīgu grupu kredītiestādēm. Pirms turpmākas koordinācijas būtu jānosaka attiecīgi struktūru koeficienti, kas ļauj, sadarbojoties valstu iestādēm, saskaņā ar standartmetodēm novērtēt līdzīga tipa kredītiestāžu stāvokli. Šai procedūrai būtu jāpalīdz pakāpeniski tuvināt koeficientu sistēmas, ko izveidojušas un piemēro dalībvalstis. Tomēr jānošķir koeficienti, kas paredzēti, lai nodrošinātu nevainojamu kredītiestāžu vadību, un tie, kas izveidoti ekonomiskās un monetārās politikas nolūkā.

| (10) | Savstarpējas atzīšanas princips un izcelsmes dalībvalsts kontroles princips nosaka, ka dalībvalstu kompetentās iestādes nedrīkst piešķirt atļauju vai tā ir jāatsauc, ja tādi faktori kā darbības programma, darbību veikšanas vieta vai faktiskā darbība skaidri rāda, ka kredītiestāde izvēlējusies kādas dalībvalsts tiesību sistēmu, lai izvairītos no stingrākiem standartiem, kas ir spēkā citā dalībvalstī, kuras teritorijā tas plāno veikt vai veic lielāko daļu darbības. Ja šādu skaidru norāžu nav, bet banku grupas uzņēmumu aktīvu lielākā daļa atrodas citā dalībvalstī, kuras kompetentās iestādes veic konsolidēto uzraudzību, tad saskaņā ar 125. un 126. pantu konsolidētās uzraudzības kompetenci maina tikai ar minēto kompetento iestāžu piekrišanu. Tādas kredītiestādes atļaujai, kas ir juridiskā persona, jābūt piešķirtai dalībvalstī, kurā ir tās juridiskā adrese. Tādas kredītiestādes, galvenajam birojam, kura nav juridiska persona, jābūt dalībvalstī, kurā tai ir izsniegta atļauja. Turklāt dalībvalstīm jāprasa no kredītiestādēm, lai galvenais birojs vienmēr atrastos to izcelsmes valstī un lai tas tur faktiski darbotos. |
| --- | --- |

(10)

Savstarpējas atzīšanas princips un izcelsmes dalībvalsts kontroles princips nosaka, ka dalībvalstu kompetentās iestādes nedrīkst piešķirt atļauju vai tā ir jāatsauc, ja tādi faktori kā darbības programma, darbību veikšanas vieta vai faktiskā darbība skaidri rāda, ka kredītiestāde izvēlējusies kādas dalībvalsts tiesību sistēmu, lai izvairītos no stingrākiem standartiem, kas ir spēkā citā dalībvalstī, kuras teritorijā tas plāno veikt vai veic lielāko daļu darbības. Ja šādu skaidru norāžu nav, bet banku grupas uzņēmumu aktīvu lielākā daļa atrodas citā dalībvalstī, kuras kompetentās iestādes veic konsolidēto uzraudzību, tad saskaņā ar 125. un 126. pantu konsolidētās uzraudzības kompetenci maina tikai ar minēto kompetento iestāžu piekrišanu. Tādas kredītiestādes atļaujai, kas ir juridiskā persona, jābūt piešķirtai dalībvalstī, kurā ir tās juridiskā adrese. Tādas kredītiestādes, galvenajam birojam, kura nav juridiska persona, jābūt dalībvalstī, kurā tai ir izsniegta atļauja. Turklāt dalībvalstīm jāprasa no kredītiestādēm, lai galvenais birojs vienmēr atrastos to izcelsmes valstī un lai tas tur faktiski darbotos.

| (11) | Kompetentajām iestādēm nevajadzētu kādai kredītiestādei piešķirt vai saglabāt atļauju, kad starp minēto iestādi un citām fiziskām vai juridiskām personām ir tāda veida ciešas saiknes, kas liedz atbilstīgi īstenot to uzraudzības uzdevumu. Jau apstiprinātām kredītiestādēm ir jāpakļaujas kompetento iestāžu prasībām arī šajā sakarā. |
| --- | --- |

(11)

Kompetentajām iestādēm nevajadzētu kādai kredītiestādei piešķirt vai saglabāt atļauju, kad starp minēto iestādi un citām fiziskām vai juridiskām personām ir tāda veida ciešas saiknes, kas liedz atbilstīgi īstenot to uzraudzības uzdevumu. Jau apstiprinātām kredītiestādēm ir jāpakļaujas kompetento iestāžu prasībām arī šajā sakarā.

| (12) | Norāde par to, ka uzraudzības iestādes atbilstīgi pilda savus uzraudzības uzdevumus, attiecas uz konsolidētu uzraudzību, kas būtu jāīsteno attiecībā uz kādu kredītiestādi, kad Kopienas tiesību akti paredz šāda veida uzraudzību. Šādos gadījumos iestādēm, kurām iesniegts atļaujas pieteikums, būtu jāspēj konstatēt iestādes, kuru kompetencē ir veikt šīs kredītiestādes konsolidētu uzraudzību. |
| --- | --- |

(12)

Norāde par to, ka uzraudzības iestādes atbilstīgi pilda savus uzraudzības uzdevumus, attiecas uz konsolidētu uzraudzību, kas būtu jāīsteno attiecībā uz kādu kredītiestādi, kad Kopienas tiesību akti paredz šāda veida uzraudzību. Šādos gadījumos iestādēm, kurām iesniegts atļaujas pieteikums, būtu jāspēj konstatēt iestādes, kuru kompetencē ir veikt šīs kredītiestādes konsolidētu uzraudzību.

| (13) | Šī direktīva dalībvalstīm un/vai kompetentajām iestādēm dod iespēju piemērot kapitāla prasības individuāli vai konsolidēti un nepiemērot individuāli gadījumos, kad tās uzskata par atbilstošu. Individuālā, konsolidēta un pārrobežu konsolidētā uzraudzība ir noderīgs kredītiestāžu pārraudzības līdzeklis. Šī direktīva kompetentajām iestādēm dod iespēju sniegt atbalstu pārrobežu iestādēm, atvieglinot to sadarbību. Jo īpaši kompetentajām iestādēm būtu jāturpina izmantot 42., 131. un 141. pants, lai koordinētu savu darbību un informācijas pieprasījumus. |
| --- | --- |

(13)

Šī direktīva dalībvalstīm un/vai kompetentajām iestādēm dod iespēju piemērot kapitāla prasības individuāli vai konsolidēti un nepiemērot individuāli gadījumos, kad tās uzskata par atbilstošu. Individuālā, konsolidēta un pārrobežu konsolidētā uzraudzība ir noderīgs kredītiestāžu pārraudzības līdzeklis. Šī direktīva kompetentajām iestādēm dod iespēju sniegt atbalstu pārrobežu iestādēm, atvieglinot to sadarbību. Jo īpaši kompetentajām iestādēm būtu jāturpina izmantot 42., 131. un 141. pants, lai koordinētu savu darbību un informācijas pieprasījumus.

| (14) | Kredītiestādēm, kam atļaujas piešķirtas to izcelsmes dalībvalstīs, vajadzētu būt tiesīgām dažas vai visas I pielikumā uzskaitītās darbības veikt visā Kopienā, dibinot filiāles vai sniedzot pakalpojumus. |
| --- | --- |

(14)

Kredītiestādēm, kam atļaujas piešķirtas to izcelsmes dalībvalstīs, vajadzētu būt tiesīgām dažas vai visas I pielikumā uzskaitītās darbības veikt visā Kopienā, dibinot filiāles vai sniedzot pakalpojumus.

| (15) | Dalībvalstis var noteikt arī stingrākus noteikumus nekā tie, kas paredzēti 9. panta 1. punkta pirmajā daļā, 9. panta 2. punktā un 12., 19. līdz 21., 44. līdz 52., 75. un 120. līdz 122. pantā, attiecībā uz kredītiestādēm, kam atļauju piešķīrušas šo dalībvalstu kompetentās iestādes. Tāpat dalībvalstis var prasīt, lai 123. pantu ievērotu individuāli vai kā citādi un lai 73. panta 2. punktā paredzēto subkonsolidāciju piemērotu arī citiem tās pašas grupas līmeņiem. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstis var noteikt arī stingrākus noteikumus nekā tie, kas paredzēti 9. panta 1. punkta pirmajā daļā, 9. panta 2. punktā un 12., 19. līdz 21., 44. līdz 52., 75. un 120. līdz 122. pantā, attiecībā uz kredītiestādēm, kam atļauju piešķīrušas šo dalībvalstu kompetentās iestādes. Tāpat dalībvalstis var prasīt, lai 123. pantu ievērotu individuāli vai kā citādi un lai 73. panta 2. punktā paredzēto subkonsolidāciju piemērotu arī citiem tās pašas grupas līmeņiem.

| (16) | Ir pareizi savstarpēju atzīšanu attiecināt uz pielikumā uzskaitītajām darbībām, ko veic finanšu iestādes, kuras ir kredītiestāžu meitasuzņēmumi, ja uz šādiem meitasuzņēmumiem attiecas konsolidētā uzraudzība, ko īsteno attiecībā uz to mātesuzņēmumiem, un tās ievēro noteiktus stingrus nosacījumus. |
| --- | --- |

(16)

Ir pareizi savstarpēju atzīšanu attiecināt uz pielikumā uzskaitītajām darbībām, ko veic finanšu iestādes, kuras ir kredītiestāžu meitasuzņēmumi, ja uz šādiem meitasuzņēmumiem attiecas konsolidētā uzraudzība, ko īsteno attiecībā uz to mātesuzņēmumiem, un tās ievēro noteiktus stingrus nosacījumus.

| (17) | Uzņēmēja dalībvalsts no iestādēm, kam kā kredītiestādēm nav piešķirta atļauja izcelsmes dalībvalstīs, un attiecībā uz darbībām, kas nav uzskaitītas I pielikumā, sakarā ar izmantojamām tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus drīkst prasīt, lai tiek ievēroti tās normatīvo aktu specifiskie noteikumi, ja, pirmkārt, šādi noteikumi ir saderīgi ar Kopienas tiesībām un paredzēti vispārējā labuma aizsardzībai, otrkārt, ja tādi paši noteikumi neattiecas uz šādām iestādēm vai šādām darbībām atbilstīgi izcelsmes dalībvalsts normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

(17)

Uzņēmēja dalībvalsts no iestādēm, kam kā kredītiestādēm nav piešķirta atļauja izcelsmes dalībvalstīs, un attiecībā uz darbībām, kas nav uzskaitītas I pielikumā, sakarā ar izmantojamām tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus drīkst prasīt, lai tiek ievēroti tās normatīvo aktu specifiskie noteikumi, ja, pirmkārt, šādi noteikumi ir saderīgi ar Kopienas tiesībām un paredzēti vispārējā labuma aizsardzībai, otrkārt, ja tādi paši noteikumi neattiecas uz šādām iestādēm vai šādām darbībām atbilstīgi izcelsmes dalībvalsts normatīvajiem aktiem.

| (18) | Dalībvalstīm jāgādā, lai nekas netraucētu tāpat kā izcelsmes dalībvalstī veikt darbības, uz kurām attiecas savstarpējā atzīšana, ciktāl šīs darbības nav pretrunā noteikumiem, kas sargā vispārējo labumu uzņēmējā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstīm jāgādā, lai nekas netraucētu tāpat kā izcelsmes dalībvalstī veikt darbības, uz kurām attiecas savstarpējā atzīšana, ciktāl šīs darbības nav pretrunā noteikumiem, kas sargā vispārējo labumu uzņēmējā dalībvalstī.

| (19) | Noteikumiem, kas reglamentē tādu kredītiestāžu filiāles, kuru galvenie biroji ir ārpus Kopienas, visās dalībvalstīs vajadzētu būt vienādiem. Svarīgi paredzēt, ka šie noteikumi nedrīkst būt izdevīgāki par noteikumiem, kas attiecas uz tādu iestāžu filiālēm, kuras atrodas dalībvalstīs. Kopiena var slēgt ar trešām valstīm līgumus, kas nodrošina to, ka piemēro tādus noteikumus, kuri šādām filiālēm nodrošina vienādus apstākļus visā tās teritorijā. Trešās valstīs apstiprinātu kredītiestāžu filiāles nevar brīvi sniegt pakalpojumus saskaņā ar Līguma 49. panta otro daļu vai izmantot tiesības veikt uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kas nav tās, kur šīs filiāles ir reģistrētas. |
| --- | --- |

(19)

Noteikumiem, kas reglamentē tādu kredītiestāžu filiāles, kuru galvenie biroji ir ārpus Kopienas, visās dalībvalstīs vajadzētu būt vienādiem. Svarīgi paredzēt, ka šie noteikumi nedrīkst būt izdevīgāki par noteikumiem, kas attiecas uz tādu iestāžu filiālēm, kuras atrodas dalībvalstīs. Kopiena var slēgt ar trešām valstīm līgumus, kas nodrošina to, ka piemēro tādus noteikumus, kuri šādām filiālēm nodrošina vienādus apstākļus visā tās teritorijā. Trešās valstīs apstiprinātu kredītiestāžu filiāles nevar brīvi sniegt pakalpojumus saskaņā ar Līguma 49. panta otro daļu vai izmantot tiesības veikt uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kas nav tās, kur šīs filiāles ir reģistrētas.

| (20) | Jānoslēdz savstarpēji nolīgumi starp Kopienu un trešām valstīm, lai ļautu praktiski īstenot konsolidētu uzraudzību tik lielā ģeogrāfiskā apgabalā, cik vien tas ir iespējams. |
| --- | --- |

(20)

Jānoslēdz savstarpēji nolīgumi starp Kopienu un trešām valstīm, lai ļautu praktiski īstenot konsolidētu uzraudzību tik lielā ģeogrāfiskā apgabalā, cik vien tas ir iespējams.

| (21) | Par kredītiestādes finanšu stabilitāti un, jo īpaši, maksātspējas uzraudzību atbild tās izcelsmes dalībvalsts. Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes atbild par filiāļu likviditātes un monetārās politikas uzraudzību. Tirgus riska uzraudzība jāveic, cieši sadarbojoties izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(21)

Par kredītiestādes finanšu stabilitāti un, jo īpaši, maksātspējas uzraudzību atbild tās izcelsmes dalībvalsts. Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes atbild par filiāļu likviditātes un monetārās politikas uzraudzību. Tirgus riska uzraudzība jāveic, cieši sadarbojoties izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

| (22) | Lai iekšējais banku pakalpojumu tirgus darbotos vienmērīgi, ir vajadzīgas ne vien tiesību normas, bet arī dalībvalstu kompetento iestāžu cieša un regulāra sadarbība, kā arī to piemērotās reglamentācijas un uzraudzības prakses konverģences būtiska uzlabošana. Lai to panāktu, individuālas kredītiestādes problēmu izskatīšanai un savstarpējai informācijas apmaiņai būtu notiek Eiropas Banku uzraudzības komitejā, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/5/EK (5). Šī savstarpējās informācijas procedūra jebkurā gadījumā nevar aizstāt divpusējo sadarbību. Nepārsniedzot savas kontroles pilnvaras, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm jābūt tiesīgām gan pēc pašu iniciatīvas ārkārtējā stāvoklī, gan pēc izcelsmes dalībvalsts iniciatīvas pārbaudīt, vai to teritorijā esošu kredītiestāžu darbība atbilst tiesību aktiem un pareizas vadības un grāmatvedības organizācijas principiem, un pietiekamai iekšējai kontrolei. |
| --- | --- |

(22)

Lai iekšējais banku pakalpojumu tirgus darbotos vienmērīgi, ir vajadzīgas ne vien tiesību normas, bet arī dalībvalstu kompetento iestāžu cieša un regulāra sadarbība, kā arī to piemērotās reglamentācijas un uzraudzības prakses konverģences būtiska uzlabošana. Lai to panāktu, individuālas kredītiestādes problēmu izskatīšanai un savstarpējai informācijas apmaiņai būtu notiek Eiropas Banku uzraudzības komitejā, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/5/EK (5). Šī savstarpējās informācijas procedūra jebkurā gadījumā nevar aizstāt divpusējo sadarbību. Nepārsniedzot savas kontroles pilnvaras, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm jābūt tiesīgām gan pēc pašu iniciatīvas ārkārtējā stāvoklī, gan pēc izcelsmes dalībvalsts iniciatīvas pārbaudīt, vai to teritorijā esošu kredītiestāžu darbība atbilst tiesību aktiem un pareizas vadības un grāmatvedības organizācijas principiem, un pietiekamai iekšējai kontrolei.

| (23) | Jāļauj savā starpā apmainīties ar informāciju kompetentajām iestādēm un iestādēm vai struktūrām, kuras saskaņā ar savu uzdevumu palīdz nostiprināt finanšu sistēmas stabilitāti. Lai saglabātu nosūtītās informācijas slepenību, šīs informācijas adresātu sarakstam jāpaliek stingri ierobežotam. |
| --- | --- |

(23)

Jāļauj savā starpā apmainīties ar informāciju kompetentajām iestādēm un iestādēm vai struktūrām, kuras saskaņā ar savu uzdevumu palīdz nostiprināt finanšu sistēmas stabilitāti. Lai saglabātu nosūtītās informācijas slepenību, šīs informācijas adresātu sarakstam jāpaliek stingri ierobežotam.

| (24) | Tādas darbības kā krāpšana un korporatīvi pārkāpumi pat tad, ja ir iesaistītas citas iestādes, kas nav kredītiestādes, var ietekmēt finanšu sistēmas stabilitāti, kā arī vienotību. Jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem šādos gadījumos ir atļauta informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

(24)

Tādas darbības kā krāpšana un korporatīvi pārkāpumi pat tad, ja ir iesaistītas citas iestādes, kas nav kredītiestādes, var ietekmēt finanšu sistēmas stabilitāti, kā arī vienotību. Jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem šādos gadījumos ir atļauta informācijas apmaiņa.

| (25) | Ja ir noteikts, ka informāciju var izpaust vienīgi tad, kad to nepārprotami atļāvušas kompetentās iestādes, vajadzības gadījumā šīs iestādes ir tiesīgas atļauju piešķirt, ja ir ievēroti stingri nosacījumi. |
| --- | --- |

(25)

Ja ir noteikts, ka informāciju var izpaust vienīgi tad, kad to nepārprotami atļāvušas kompetentās iestādes, vajadzības gadījumā šīs iestādes ir tiesīgas atļauju piešķirt, ja ir ievēroti stingri nosacījumi.

| (26) | Informācijas apmaiņa būtu jāatļauj arī starp kompetentajām iestādēm, no vienas puses, un centrālajām bankām un citām struktūrām, kas pilda monetārām iestādēm līdzīgas funkcijas, un, vajadzības gadījumā, citām publiskām iestādēm, kas ir atbildīgas par norēķinu sistēmu uzraudzību, no otras puses. |
| --- | --- |

(26)

Informācijas apmaiņa būtu jāatļauj arī starp kompetentajām iestādēm, no vienas puses, un centrālajām bankām un citām struktūrām, kas pilda monetārām iestādēm līdzīgas funkcijas, un, vajadzības gadījumā, citām publiskām iestādēm, kas ir atbildīgas par norēķinu sistēmu uzraudzību, no otras puses.

| (27) | Nolūkā stiprināt kredītiestāžu konsultatīvu uzraudzību un kredītiestāžu klientu aizsardzību, revidentiem vajadzētu būt pienākumam tūlīt informēt kompetentās iestādes, ja viņi, pildot savus uzdevumus, konstatējuši faktus, kas varētu nopietni iespaidot kādas kredītiestādes finanšu stāvokli vai vadības un grāmatvedības organizāciju. Šā paša iemesla dēļ dalībvalstīm būtu jāparedz, ka šo pienākumu piemēro visos gadījumos, kad revidents šādus faktus konstatē, pildot savu uzdevumu uzņēmumā, kam ir ciešas saiknes ar kādu kredītiestādi. Revidentu pienākums attiecīgos gadījumos darīt zināmus kompetentajām iestādēm tādus faktus un lēmumus par kādu kredītiestādi, kurus tie konstatē, pildot savu uzdevumu kādā uzņēmumā ārpus finanšu nozares, pats par sevi nedrīkstētu mainīt ne šajā uzņēmumā veicamā uzdevuma būtību, ne to, kā viņiem būtu jāveic savi uzdevumi šajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

(27)

Nolūkā stiprināt kredītiestāžu konsultatīvu uzraudzību un kredītiestāžu klientu aizsardzību, revidentiem vajadzētu būt pienākumam tūlīt informēt kompetentās iestādes, ja viņi, pildot savus uzdevumus, konstatējuši faktus, kas varētu nopietni iespaidot kādas kredītiestādes finanšu stāvokli vai vadības un grāmatvedības organizāciju. Šā paša iemesla dēļ dalībvalstīm būtu jāparedz, ka šo pienākumu piemēro visos gadījumos, kad revidents šādus faktus konstatē, pildot savu uzdevumu uzņēmumā, kam ir ciešas saiknes ar kādu kredītiestādi. Revidentu pienākums attiecīgos gadījumos darīt zināmus kompetentajām iestādēm tādus faktus un lēmumus par kādu kredītiestādi, kurus tie konstatē, pildot savu uzdevumu kādā uzņēmumā ārpus finanšu nozares, pats par sevi nedrīkstētu mainīt ne šajā uzņēmumā veicamā uzdevuma būtību, ne to, kā viņiem būtu jāveic savi uzdevumi šajā uzņēmumā.

| (28) | Šī direktīva paredz, ka dažiem pašu kapitāla posteņiem kvalifikācijas kritēriji būtu jāprecizē, neskarot dalībvalstu iespēju piemērot stingrākus noteikumus. |
| --- | --- |

(28)

Šī direktīva paredz, ka dažiem pašu kapitāla posteņiem kvalifikācijas kritēriji būtu jāprecizē, neskarot dalībvalstu iespēju piemērot stingrākus noteikumus.

| (29) | Ņemot vērā to posteņu iezīmes, kas veido pašu kapitālu, šī direktīva nošķir, no vienas puses, posteņus, kas veido pamata pašu kapitālu, un, no otras puses, posteņus, kas veido papildu pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā to posteņu iezīmes, kas veido pašu kapitālu, šī direktīva nošķir, no vienas puses, posteņus, kas veido pamata pašu kapitālu, un, no otras puses, posteņus, kas veido papildu pašu kapitālu.

| (30) | Lai atspoguļotu faktu, ka posteņi, kas veido papildu pašu kapitālu, savās iezīmēs atšķiras no posteņiem, kas veido pamata pašu kapitālu, pašu kapitālā iekļauto pirmo minēto posteņu summa nedrīkstētu pārsniegt pamata pašu kapitālu. Turklāt dažu posteņu summa iekļautajā papildu pašu kapitālā nedrīkstētu pārsniegt pusi no pamata pašu kapitāla. |
| --- | --- |

(30)

Lai atspoguļotu faktu, ka posteņi, kas veido papildu pašu kapitālu, savās iezīmēs atšķiras no posteņiem, kas veido pamata pašu kapitālu, pašu kapitālā iekļauto pirmo minēto posteņu summa nedrīkstētu pārsniegt pamata pašu kapitālu. Turklāt dažu posteņu summa iekļautajā papildu pašu kapitālā nedrīkstētu pārsniegt pusi no pamata pašu kapitāla.

| (31) | Lai novērstu konkurences traucējumus, valsts kredītiestādes nedrīkst iekļaut pašu kapitālā dalībvalstu vai vietējo iestāžu piešķirtās garantijas. |
| --- | --- |

(31)

Lai novērstu konkurences traucējumus, valsts kredītiestādes nedrīkst iekļaut pašu kapitālā dalībvalstu vai vietējo iestāžu piešķirtās garantijas.

| (32) | Kredītiestāžu grupas konsolidētā pašu kapitāla apjomu uzraudzības vajadzībām jāaprēķina saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(32)

Kredītiestāžu grupas konsolidētā pašu kapitāla apjomu uzraudzības vajadzībām jāaprēķina saskaņā ar šo direktīvu.

| (33) | Konkrētajai grāmatvedības metodei, kas izmantojama, lai aprēķinātu pašu kapitālu, tā atbilstību kredītiestādes riskiem un, lai novērtētu riska koncentrāciju, jāņem vērā noteikumi Padomes Direktīvā 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (6), kurā ietverti daži pielāgojumi, kas skar Padomes Septīto direktīvu 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs), kas attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (7), vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (8), atkarībā no tā, kurš no minētajiem aktiem reglamentē kredītiestāžu grāmatvedību saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(33)

Konkrētajai grāmatvedības metodei, kas izmantojama, lai aprēķinātu pašu kapitālu, tā atbilstību kredītiestādes riskiem un, lai novērtētu riska koncentrāciju, jāņem vērā noteikumi Padomes Direktīvā 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (6), kurā ietverti daži pielāgojumi, kas skar Padomes Septīto direktīvu 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs), kas attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (7), vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (8), atkarībā no tā, kurš no minētajiem aktiem reglamentē kredītiestāžu grāmatvedību saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

| (34) | Obligātajām kapitāla prasībām ir centrālā loma kredītiestāžu uzraudzībā un uzraudzības metožu savstarpējā atzīšanā. Šajā sakarā noteikumi par obligātajām kapitāla prasībām jāapsver kopsakarā ar citiem īpašiem instrumentiem, kas arī saskaņo kredītiestāžu uzraudzības pamata metodes. |
| --- | --- |

(34)

Obligātajām kapitāla prasībām ir centrālā loma kredītiestāžu uzraudzībā un uzraudzības metožu savstarpējā atzīšanā. Šajā sakarā noteikumi par obligātajām kapitāla prasībām jāapsver kopsakarā ar citiem īpašiem instrumentiem, kas arī saskaņo kredītiestāžu uzraudzības pamata metodes.

| (35) | Lai novērstu konkurences traucējumus un nostiprinātu banku sistēmu iekšējā tirgū, ir lietderīgi noteikt kopējas obligātās kapitāla prasības. |
| --- | --- |

(35)

Lai novērstu konkurences traucējumus un nostiprinātu banku sistēmu iekšējā tirgū, ir lietderīgi noteikt kopējas obligātās kapitāla prasības.

| (36) | Lai nodrošinātu piemērotu maksātspēju, ir svarīgi noteikt tādas obligātās kapitāla prasības, kas aktīviem un ārpusbilances posteņiem riska pakāpi nosaka atkarībā no riska līmeņa. |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu piemērotu maksātspēju, ir svarīgi noteikt tādas obligātās kapitāla prasības, kas aktīviem un ārpusbilances posteņiem riska pakāpi nosaka atkarībā no riska līmeņa.

| (37) | Šajā sakarā Bāzeles Banku uzraudzības komiteja 2004. gada 26. jūnijā pieņēma vispārēju vienošanos par kapitāla aprēķināšanas starptautisko konverģenci un kapitāla prasībām. Šīs direktīvas noteikumi par obligātajām kredītiestāžu kapitāla prasībām, kā arī minimālās kapitāla prasības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/.../EK par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību kapitāla pietiekamību (9) pilnīgi sakrīt ar Bāzeles vispārējās vienošanās noteikumiem. |
| --- | --- |

(37)

Šajā sakarā Bāzeles Banku uzraudzības komiteja 2004. gada 26. jūnijā pieņēma vispārēju vienošanos par kapitāla aprēķināšanas starptautisko konverģenci un kapitāla prasībām. Šīs direktīvas noteikumi par obligātajām kredītiestāžu kapitāla prasībām, kā arī minimālās kapitāla prasības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/.../EK par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību kapitāla pietiekamību (9) pilnīgi sakrīt ar Bāzeles vispārējās vienošanās noteikumiem.

| (38) | Ir ļoti svarīgi ņemt vērā Kopienas kredītiestāžu dažādību, piedāvājot alternatīvas pieejas kredītrisku obligāto kapitāla prasību aprēķinam, paredzot dažādus riska jutīguma līmeņus un dažādas sarežģītības pakāpes. Paredzot iespēju lietot ārējos reitingus un kredītiestāžu pašu vērtējumu individuālo kredītrisku rādītājiem, ir panākts būtisks uzlabojums kredītrisku noteikumu riska jutīgumam un saprātīgai piesardzībai. Jāparedz piemēroti stimuli kredītiestādēm, lai tās vairāk lietotu pieejas, kas ir jutīgākas pret risku. Veicot vērtējumu, kas vajadzīgs, lai piemērotu šīs direktīvas pieeju kredītriskam, kredītiestādēm būs jāpielāgo savas datu apstrādes vajadzības savu klientu likumīgajām datu aizsardzības interesēm, kā to nosaka pastāvošie Kopienas tiesību akti par datu aizsardzību, vienlaikus uzlabojot kredītiestāžu kredītriska noteikšanas un pārvaldības procesus, lai izstrādātu tādas metodes kredītiestāžu tiesību aktos noteiktā pašu kapitāla noteikšanai, kas atspoguļo atsevišķu kredītiestāžu procesu sarežģītības pakāpi. Datu apstrādei jāatbilst normām par personas datu nodošanu, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (10). Šajā sakarā jāuzskata, ka datu apstrāde saistībā ar riska darījumu noslēgšanu un to pārvaldību attiecībā pret klientiem ietver kredītriska pārvaldības un noteikšanas sistēmu izstrādi un apstiprināšanu. Tas kalpo ne tikai kredītiestāžu likumīgo interešu nodrošināšanai, bet arī šīs direktīvas mērķim — izmantot labākas riska noteikšanas un pārvaldības metodes, kā arī tās izmantot tiesību aktos noteiktā pašu kapitāla nolūkiem. |
| --- | --- |

(38)

Ir ļoti svarīgi ņemt vērā Kopienas kredītiestāžu dažādību, piedāvājot alternatīvas pieejas kredītrisku obligāto kapitāla prasību aprēķinam, paredzot dažādus riska jutīguma līmeņus un dažādas sarežģītības pakāpes. Paredzot iespēju lietot ārējos reitingus un kredītiestāžu pašu vērtējumu individuālo kredītrisku rādītājiem, ir panākts būtisks uzlabojums kredītrisku noteikumu riska jutīgumam un saprātīgai piesardzībai. Jāparedz piemēroti stimuli kredītiestādēm, lai tās vairāk lietotu pieejas, kas ir jutīgākas pret risku. Veicot vērtējumu, kas vajadzīgs, lai piemērotu šīs direktīvas pieeju kredītriskam, kredītiestādēm būs jāpielāgo savas datu apstrādes vajadzības savu klientu likumīgajām datu aizsardzības interesēm, kā to nosaka pastāvošie Kopienas tiesību akti par datu aizsardzību, vienlaikus uzlabojot kredītiestāžu kredītriska noteikšanas un pārvaldības procesus, lai izstrādātu tādas metodes kredītiestāžu tiesību aktos noteiktā pašu kapitāla noteikšanai, kas atspoguļo atsevišķu kredītiestāžu procesu sarežģītības pakāpi. Datu apstrādei jāatbilst normām par personas datu nodošanu, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (10). Šajā sakarā jāuzskata, ka datu apstrāde saistībā ar riska darījumu noslēgšanu un to pārvaldību attiecībā pret klientiem ietver kredītriska pārvaldības un noteikšanas sistēmu izstrādi un apstiprināšanu. Tas kalpo ne tikai kredītiestāžu likumīgo interešu nodrošināšanai, bet arī šīs direktīvas mērķim — izmantot labākas riska noteikšanas un pārvaldības metodes, kā arī tās izmantot tiesību aktos noteiktā pašu kapitāla nolūkiem.

| (39) | Attiecībā gan uz ārējo, gan iestādes pašas novērtējumu vai iekšējo reitingu izmantošanu būtu jāņem vērā, ka pašlaik vienīgi pēdējos divus minētos sagatavo struktūra — pati finanšu iestāde, — uz ko attiecas Kopienas atļaujas izsniegšanas process. Ārējo vērtējumu gadījumā tiek izmantoti pakalpojumi, ko sniedz tā dēvētās atzītās reitinga aģentūras, uz kurām Kopienā pašlaik neattiecas nekāds atļauju izsniegšanas process. Ņemot vērā ārējo reitingu nozīmību saistībā ar kapitāla prasību aprēķināšanu saskaņā ar šo direktīvu, ir jāpārskata atbilstošs process reitingu aģentūru licencēšanai un uzraudzīšanai nākotnē. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā gan uz ārējo, gan iestādes pašas novērtējumu vai iekšējo reitingu izmantošanu būtu jāņem vērā, ka pašlaik vienīgi pēdējos divus minētos sagatavo struktūra — pati finanšu iestāde, — uz ko attiecas Kopienas atļaujas izsniegšanas process. Ārējo vērtējumu gadījumā tiek izmantoti pakalpojumi, ko sniedz tā dēvētās atzītās reitinga aģentūras, uz kurām Kopienā pašlaik neattiecas nekāds atļauju izsniegšanas process. Ņemot vērā ārējo reitingu nozīmību saistībā ar kapitāla prasību aprēķināšanu saskaņā ar šo direktīvu, ir jāpārskata atbilstošs process reitingu aģentūru licencēšanai un uzraudzīšanai nākotnē.

| (40) | Obligātajām kapitāla prasībām ir jābūt samērīgām ar riskiem, kam tās ir paredzētas. Prasībās īpaši jāņem vērā riska līmeņa samazinājums, ko rada liels skaits relatīvi maza apjoma riska darījumu. |
| --- | --- |

(40)

Obligātajām kapitāla prasībām ir jābūt samērīgām ar riskiem, kam tās ir paredzētas. Prasībās īpaši jāņem vērā riska līmeņa samazinājums, ko rada liels skaits relatīvi maza apjoma riska darījumu.

| (41) | Šīs direktīvas nosacījumi atbilst proporcionalitātes principam, jo īpaši ņemot vērā atšķirības starp dažādu kredītiestāžu lielumiem, veikto darījumu apjomiem un darbību spektru. Proporcionalitātes principa ievērošana nozīmē arī to, ka maza riska darījumu gadījumā pat atbilstīgi uz iekšējiem reitingiem balstītajai (IRB) metodei tiek atzītas vienkāršākās iespējamās reitinga procedūras. |
| --- | --- |

(41)

Šīs direktīvas nosacījumi atbilst proporcionalitātes principam, jo īpaši ņemot vērā atšķirības starp dažādu kredītiestāžu lielumiem, veikto darījumu apjomiem un darbību spektru. Proporcionalitātes principa ievērošana nozīmē arī to, ka maza riska darījumu gadījumā pat atbilstīgi uz iekšējiem reitingiem balstītajai (IRB) metodei tiek atzītas vienkāršākās iespējamās reitinga procedūras.

| (42) | Šīs direktīvas “attīstības būtība” dod iespēju kredītiestādēm izvēlēties starp trim dažādas sarežģītības pieejām. Lai jo īpaši mazajām kredītiestādēm ļautu izvēlēties uz IRB pieeju, kas ir visjūtīgākā pret risku, kompetentajām iestādēm visos atbilstīgajos gadījumos būtu jāīsteno 89. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts. Minētie noteikumi būtu jāsaprot tā, ka 86. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētās riska darījumu kategorijas ietver visus riska darījumus, kuri tieši vai netieši tiem pielīdzināti visā šajā direktīvā. Vispārēji kompetentajām iestādēm attiecībā uz uzraudzības pārbaudes procesu būtu pret visām trim pieejām jāizturas vienādi, t. i., kredītiestādes, kas darbojas saskaņā ar standartizētās pieejas noteikumiem, tikai šā iemesla dēļ nedrīkstētu uzraudzīt stingrāk. |
| --- | --- |

(42)

Šīs direktīvas “attīstības būtība” dod iespēju kredītiestādēm izvēlēties starp trim dažādas sarežģītības pieejām. Lai jo īpaši mazajām kredītiestādēm ļautu izvēlēties uz IRB pieeju, kas ir visjūtīgākā pret risku, kompetentajām iestādēm visos atbilstīgajos gadījumos būtu jāīsteno 89. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts. Minētie noteikumi būtu jāsaprot tā, ka 86. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētās riska darījumu kategorijas ietver visus riska darījumus, kuri tieši vai netieši tiem pielīdzināti visā šajā direktīvā. Vispārēji kompetentajām iestādēm attiecībā uz uzraudzības pārbaudes procesu būtu pret visām trim pieejām jāizturas vienādi, t. i., kredītiestādes, kas darbojas saskaņā ar standartizētās pieejas noteikumiem, tikai šā iemesla dēļ nedrīkstētu uzraudzīt stingrāk.

| (43) | Jāpaplašina kredītriska mazināšanas metožu atzīšana tādu noteikumu sistēmā, kas izstrādāti, lai nodrošinātu, ka maksātspēju neapdraud to nepietiekama atzīšana. Iespēju robežās gan standarta metodē, gan citās metodēs kredītrisku mazināšanai ir jāatzīst jau līdz šim attiecīgo dalībvalstu bankās pieņemtā drošība. |
| --- | --- |

(43)

Jāpaplašina kredītriska mazināšanas metožu atzīšana tādu noteikumu sistēmā, kas izstrādāti, lai nodrošinātu, ka maksātspēju neapdraud to nepietiekama atzīšana. Iespēju robežās gan standarta metodē, gan citās metodēs kredītrisku mazināšanai ir jāatzīst jau līdz šim attiecīgo dalībvalstu bankās pieņemtā drošība.

| (44) | Lai nodrošinātu to, ka riski un riska samazinājums, ko rada kredītiestāžu darbības saistībā ar pārvēršanu vērtspapīros un ieguldījumi, ir atbilstīgi atspoguļoti kredītiestāžu obligātajās kapitāla prasībās, ir nepieciešams iekļaut noteikumus, kas attiecībā uz šīm darbībām un ieguldījumiem paredz pieeju, kas ir jutīga pret risku un piesardzīgi saprātīga. |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu to, ka riski un riska samazinājums, ko rada kredītiestāžu darbības saistībā ar pārvēršanu vērtspapīros un ieguldījumi, ir atbilstīgi atspoguļoti kredītiestāžu obligātajās kapitāla prasībās, ir nepieciešams iekļaut noteikumus, kas attiecībā uz šīm darbībām un ieguldījumiem paredz pieeju, kas ir jutīga pret risku un piesardzīgi saprātīga.

| (45) | Operacionālais risks ir būtisks kredītiestāžu risks, kam nepieciešams pašu kapitāla segums. Ir ļoti svarīgi ņemt vērā Kopienas kredītiestāžu dažādību, piedāvājot alternatīvas pieejas operacionālā riska prasību aprēķināšanai, šajās pieejās paredzot dažādus riska jutīguma līmeņus un dažādas sarežģītības pakāpes. Būtu jāparedz piemēroti stimuli kredītiestādēm, lai tās vairāk lietotu pieejas, kas ir jutīgākas pret risku. Ņemot vērā jaunākos sasniegumus operacionālā riska aprēķināšanā un pārvaldīšanā, noteikumi būtu pastāvīgi jāpārskata un, attiecīgos gadījumos, jāatjaunina, tostarp attiecībā uz maksājumiem par dažādām darījumu līnijām un attiecībā uz riska mazināšanas metožu atzīšanu. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā vienkāršajās metodēs operacionālā riska kapitāla prasību aprēķināšanai tiek ņemta vērā apdrošināšana. |
| --- | --- |

(45)

Operacionālais risks ir būtisks kredītiestāžu risks, kam nepieciešams pašu kapitāla segums. Ir ļoti svarīgi ņemt vērā Kopienas kredītiestāžu dažādību, piedāvājot alternatīvas pieejas operacionālā riska prasību aprēķināšanai, šajās pieejās paredzot dažādus riska jutīguma līmeņus un dažādas sarežģītības pakāpes. Būtu jāparedz piemēroti stimuli kredītiestādēm, lai tās vairāk lietotu pieejas, kas ir jutīgākas pret risku. Ņemot vērā jaunākos sasniegumus operacionālā riska aprēķināšanā un pārvaldīšanā, noteikumi būtu pastāvīgi jāpārskata un, attiecīgos gadījumos, jāatjaunina, tostarp attiecībā uz maksājumiem par dažādām darījumu līnijām un attiecībā uz riska mazināšanas metožu atzīšanu. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā vienkāršajās metodēs operacionālā riska kapitāla prasību aprēķināšanai tiek ņemta vērā apdrošināšana.

| (46) | Lai nodrošinātu piemērotu maksātspēju tādām kredītiestādēm, kas ir grupas sastāvdaļa, ir svarīgi piemērot obligātās kapitāla prasības, pamatojoties uz grupas konsolidēto finanšu situāciju. Lai nodrošinātu to, ka pašu kapitāls ir pareizi sadalīts grupā un spēj nepieciešamības gadījumā nodrošināt aizsardzību ietaupījumiem, obligātās kapitāla prasības jāpiemēro atsevišķām grupas kredītiestādēm, ja vien šis mērķis netiek efektīvi sasniegts citādi. |
| --- | --- |

(46)

Lai nodrošinātu piemērotu maksātspēju tādām kredītiestādēm, kas ir grupas sastāvdaļa, ir svarīgi piemērot obligātās kapitāla prasības, pamatojoties uz grupas konsolidēto finanšu situāciju. Lai nodrošinātu to, ka pašu kapitāls ir pareizi sadalīts grupā un spēj nepieciešamības gadījumā nodrošināt aizsardzību ietaupījumiem, obligātās kapitāla prasības jāpiemēro atsevišķām grupas kredītiestādēm, ja vien šis mērķis netiek efektīvi sasniegts citādi.

| (47) | Jāsaskaņo būtiskie noteikumi kredītiestāžu lielu riska darījumu uzraudzībai. Dalībvalstīm būtu arī turpmāk jāspēj pieņemt noteikumi, kas ir stingrāki par šajā direktīvā paredzētajiem. |
| --- | --- |

(47)

Jāsaskaņo būtiskie noteikumi kredītiestāžu lielu riska darījumu uzraudzībai. Dalībvalstīm būtu arī turpmāk jāspēj pieņemt noteikumi, kas ir stingrāki par šajā direktīvā paredzētajiem.

| (48) | Kredītiestāžu riska darījumu uzraudzībai un kontrolei jābūt kredītiestāžu uzraudzības sastāvdaļai. Tas ir tāpēc, ka pārmērīga riska darījumu koncentrācija vienam klientam vai saistītu klientu grupai var radīt nepieļaujamu zaudējuma risku. Var uzskatīt, ka šāds stāvoklis apdraud kredītiestādes maksātspēju. |
| --- | --- |

(48)

Kredītiestāžu riska darījumu uzraudzībai un kontrolei jābūt kredītiestāžu uzraudzības sastāvdaļai. Tas ir tāpēc, ka pārmērīga riska darījumu koncentrācija vienam klientam vai saistītu klientu grupai var radīt nepieļaujamu zaudējuma risku. Var uzskatīt, ka šāds stāvoklis apdraud kredītiestādes maksātspēju.

| (49) | Sakarā ar to, ka iekšējā banku tirgū kredītiestādes ir iesaistītas tiešā konkurencē, uzraudzības prasībām visā Kopienā vajadzētu būt vienādām. |
| --- | --- |

(49)

Sakarā ar to, ka iekšējā banku tirgū kredītiestādes ir iesaistītas tiešā konkurencē, uzraudzības prasībām visā Kopienā vajadzētu būt vienādām.

| (50) | Kaut arī ir pareizi lielo riska darījumu ierobežojumu noteikšanai riska darījumu definīciju atvasināt no definīcijas, kas paredzēta, lai noteiktu minimālā pašu kapitāla prasības kredītriskiem, nav lietderīgi principiāli atsaukties uz riska svērumiem vai riska pakāpēm. Šie riska svērumi un riska pakāpes ir paredzēti, lai noteiktu vispārēju maksātspējas prasību, kas sedz kredītiestāžu kredītrisku. Lai ierobežotu maksimālos zaudējumus, kādi kredītiestādei varētu rasties saistībā ar jebkuru atsevišķu klientu vai saistītu klientu grupu, ir lietderīgi pieņemt tādus noteikumus lielo riska darījumu noteikšanai, kuros ņem vērā riska darījuma nominālvērtību, nepiemērojot riska svērumus vai riska pakāpes. |
| --- | --- |

(50)

Kaut arī ir pareizi lielo riska darījumu ierobežojumu noteikšanai riska darījumu definīciju atvasināt no definīcijas, kas paredzēta, lai noteiktu minimālā pašu kapitāla prasības kredītriskiem, nav lietderīgi principiāli atsaukties uz riska svērumiem vai riska pakāpēm. Šie riska svērumi un riska pakāpes ir paredzēti, lai noteiktu vispārēju maksātspējas prasību, kas sedz kredītiestāžu kredītrisku. Lai ierobežotu maksimālos zaudējumus, kādi kredītiestādei varētu rasties saistībā ar jebkuru atsevišķu klientu vai saistītu klientu grupu, ir lietderīgi pieņemt tādus noteikumus lielo riska darījumu noteikšanai, kuros ņem vērā riska darījuma nominālvērtību, nepiemērojot riska svērumus vai riska pakāpes.

| (51) | Kaut arī būtu vēlams līdz turpmākai lielo riska darījumu noteikumu pārskatīšanai atļaut atzīt kredītriska mazināšanas efektu tāpat kā obligātajām kapitāla prasībām, lai mazinātu aprēķinu prasības, kredītriska mazināšanas noteikumi ir izstrādāti saistībā ar vispārējo diversificēto kredītrisku, ko rada riska darījumi ar lielāku skaitu darījumu partneru. Tāpēc, ja, ierobežojot lielos riska darījumus, tiek noteikta maksimālo zaudējumu robeža, kas varētu rasties saistībā ar atsevišķu klientu vai saistītu klientu grupu, šādu metožu atzīšanai nepieciešami vienlaicīgi uzraudzības aizsargājoši pasākumi. |
| --- | --- |

(51)

Kaut arī būtu vēlams līdz turpmākai lielo riska darījumu noteikumu pārskatīšanai atļaut atzīt kredītriska mazināšanas efektu tāpat kā obligātajām kapitāla prasībām, lai mazinātu aprēķinu prasības, kredītriska mazināšanas noteikumi ir izstrādāti saistībā ar vispārējo diversificēto kredītrisku, ko rada riska darījumi ar lielāku skaitu darījumu partneru. Tāpēc, ja, ierobežojot lielos riska darījumus, tiek noteikta maksimālo zaudējumu robeža, kas varētu rasties saistībā ar atsevišķu klientu vai saistītu klientu grupu, šādu metožu atzīšanai nepieciešami vienlaicīgi uzraudzības aizsargājoši pasākumi.

| (52) | Īpaša piesardzība vajadzīga gadījumos, kad kredītiestādei ir riska darījums ar tās mātesuzņēmumu vai ar citiem šā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem. Kredītiestāžu riska darījumu pārvaldība būtu jāveic pilnīgi atsevišķi saskaņā ar pareizas banku pārvaldības principiem, neņemot vērā nekādus citus apsvērumus. Ja tādu personu ietekme, kam tieši vai netieši ir būtiska līdzdalība kredītiestādē, varētu kaitēt attiecīgās kredītiestādes pareizai un piesardzīgai pārvaldībai, kompetentajām iestādēm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai šādu stāvokli izbeigtu. Lielu riska darījumu jomā būtu jānosaka īpaši standarti, tostarp stingrāki ierobežojumi, kredītiestādes riska darījumiem savā grupā. Šādus standartus tomēr nevajag piemērot, ja mātesuzņēmums ir finanšu kontrolakciju sabiedrība vai kredītiestāde vai ja pārējie meitasuzņēmumi ir kredītiestādes, finanšu iestādes vai pakalpojumu palīguzņēmumi, ar nosacījumu, ka uz visiem šiem uzņēmumiem attiecas kredītiestādes konsolidēta uzraudzība. |
| --- | --- |

(52)

Īpaša piesardzība vajadzīga gadījumos, kad kredītiestādei ir riska darījums ar tās mātesuzņēmumu vai ar citiem šā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem. Kredītiestāžu riska darījumu pārvaldība būtu jāveic pilnīgi atsevišķi saskaņā ar pareizas banku pārvaldības principiem, neņemot vērā nekādus citus apsvērumus. Ja tādu personu ietekme, kam tieši vai netieši ir būtiska līdzdalība kredītiestādē, varētu kaitēt attiecīgās kredītiestādes pareizai un piesardzīgai pārvaldībai, kompetentajām iestādēm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai šādu stāvokli izbeigtu. Lielu riska darījumu jomā būtu jānosaka īpaši standarti, tostarp stingrāki ierobežojumi, kredītiestādes riska darījumiem savā grupā. Šādus standartus tomēr nevajag piemērot, ja mātesuzņēmums ir finanšu kontrolakciju sabiedrība vai kredītiestāde vai ja pārējie meitasuzņēmumi ir kredītiestādes, finanšu iestādes vai pakalpojumu palīguzņēmumi, ar nosacījumu, ka uz visiem šiem uzņēmumiem attiecas kredītiestādes konsolidēta uzraudzība.

| (53) | Kredītiestādēm būtu jānodrošina, lai to rīcībā būtu iekšējais kapitāls, kas pēc kvantitātes, kvalitātes un sadales ir piemērots riskiem, kuriem kredītiestādes ir pakļautas vai varētu tikt pakļautas. Tāpēc kredītiestādēm būtu jāizstrādā stratēģijas un procedūras to iekšējā kapitāla novērtēšanai un uzturēšanai. |
| --- | --- |

(53)

Kredītiestādēm būtu jānodrošina, lai to rīcībā būtu iekšējais kapitāls, kas pēc kvantitātes, kvalitātes un sadales ir piemērots riskiem, kuriem kredītiestādes ir pakļautas vai varētu tikt pakļautas. Tāpēc kredītiestādēm būtu jāizstrādā stratēģijas un procedūras to iekšējā kapitāla novērtēšanai un uzturēšanai.

| (54) | Kompetentās iestādes ir atbildīgas par to, lai kredītiestādēs būtu laba darba organizācija un pietiekams pašu kapitāls, ņemot vērā riskus, kuriem kredītiestādes ir pakļautas vai varētu tikt pakļautas. |
| --- | --- |

(54)

Kompetentās iestādes ir atbildīgas par to, lai kredītiestādēs būtu laba darba organizācija un pietiekams pašu kapitāls, ņemot vērā riskus, kuriem kredītiestādes ir pakļautas vai varētu tikt pakļautas.

| (55) | Lai iekšējais banku pakalpojumu tirgus darbotos efektīvi, Eiropas Banku uzraudzības komitejai būtu jāveicina šīs direktīvas konsekventa piemērošana un uzraudzības prakses konverģence visā Kopienā un katru gadu jāziņo Kopienas iestādēm par panākto progresu. |
| --- | --- |

(55)

Lai iekšējais banku pakalpojumu tirgus darbotos efektīvi, Eiropas Banku uzraudzības komitejai būtu jāveicina šīs direktīvas konsekventa piemērošana un uzraudzības prakses konverģence visā Kopienā un katru gadu jāziņo Kopienas iestādēm par panākto progresu.

| (56) | Šā iemesla dēļ un nolūkā nodrošināt, ka Kopienas kredītiestādes, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, netiek nesamērīgi apgrūtinātas tāpēc, ka atsevišķu dalībvalstu atļauju piešķiršanas un uzraudzības iestādes turpina pildīt savus pienākumus, svarīgi ir būtiski uzlabot kompetento iestāžu sadarbību. Tāpēc būtu jāstiprina konsolidētās uzraudzības iestādes loma. Eiropas Banku uzraudzības komitejai būtu jāatbalsta un jāpaplašina šāda sadarbība. |
| --- | --- |

(56)

Šā iemesla dēļ un nolūkā nodrošināt, ka Kopienas kredītiestādes, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, netiek nesamērīgi apgrūtinātas tāpēc, ka atsevišķu dalībvalstu atļauju piešķiršanas un uzraudzības iestādes turpina pildīt savus pienākumus, svarīgi ir būtiski uzlabot kompetento iestāžu sadarbību. Tāpēc būtu jāstiprina konsolidētās uzraudzības iestādes loma. Eiropas Banku uzraudzības komitejai būtu jāatbalsta un jāpaplašina šāda sadarbība.

| (57) | Kredītiestāžu konsolidētai uzraudzībai jo īpaši jābūt vērstai uz kredītiestāžu noguldītāju aizsardzību un finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(57)

Kredītiestāžu konsolidētai uzraudzībai jo īpaši jābūt vērstai uz kredītiestāžu noguldītāju aizsardzību un finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanu.

| (58) | Lai konsolidēta uzraudzība būtu efektīva, tā jāpiemēro visām banku grupām, tostarp tām, kuru mātesuzņēmumi nav kredītiestādes. Kompetentajām iestādēm jābūt nepieciešamajiem juridiskajiem instrumentiem, lai īstenotu šādu uzraudzību. |
| --- | --- |

(58)

Lai konsolidēta uzraudzība būtu efektīva, tā jāpiemēro visām banku grupām, tostarp tām, kuru mātesuzņēmumi nav kredītiestādes. Kompetentajām iestādēm jābūt nepieciešamajiem juridiskajiem instrumentiem, lai īstenotu šādu uzraudzību.

| (59) | Attiecībā uz grupām ar diversificētu darbību, kurās mātesuzņēmumi kontrolē vismaz vienu meitasuzņēmumu, kas ir kredītiestāde, kompetentajām iestādēm būtu jāspēj izvērtēt šādā grupā ietilpstošas kredītiestādes finanšu stāvokli. Kompetentajām iestādēm vismaz vajadzētu būt līdzekļiem, lai no visiem grupas uzņēmumiem iegūtu informāciju, kas vajadzīga šo iestāžu funkciju veikšanai. Būtu jāizveido sadarbība starp iestādēm, kas ir atbildīgas par dažādu finanšu sektoru uzraudzību, attiecībā uz tādu uzņēmumu grupām, kuri veic dažādas finanšu darbības. Līdz turpmākai koordinācijai dalībvalstīm būtu jāspēj noteikt atbilstīgas konsolidācijas metodes, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķi. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz grupām ar diversificētu darbību, kurās mātesuzņēmumi kontrolē vismaz vienu meitasuzņēmumu, kas ir kredītiestāde, kompetentajām iestādēm būtu jāspēj izvērtēt šādā grupā ietilpstošas kredītiestādes finanšu stāvokli. Kompetentajām iestādēm vismaz vajadzētu būt līdzekļiem, lai no visiem grupas uzņēmumiem iegūtu informāciju, kas vajadzīga šo iestāžu funkciju veikšanai. Būtu jāizveido sadarbība starp iestādēm, kas ir atbildīgas par dažādu finanšu sektoru uzraudzību, attiecībā uz tādu uzņēmumu grupām, kuri veic dažādas finanšu darbības. Līdz turpmākai koordinācijai dalībvalstīm būtu jāspēj noteikt atbilstīgas konsolidācijas metodes, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķi.

| (60) | Dalībvalstīm jābūt tiesīgām atteikt vai atsaukt bankas atļauju gadījumos, kad tās uzskata, ka atsevišķas grupas struktūras ir nepiemērotas banku darbības veikšanai, jo īpaši tāpēc, ka šādas struktūras nevar efektīvi uzraudzīt. Šajā sakarā, lai nodrošinātu kredītiestāžu atbilstīgu un pareizu pārvaldību, kompetentajām iestādēm jāpiešķir nepieciešamās pilnvaras. |
| --- | --- |

(60)

Dalībvalstīm jābūt tiesīgām atteikt vai atsaukt bankas atļauju gadījumos, kad tās uzskata, ka atsevišķas grupas struktūras ir nepiemērotas banku darbības veikšanai, jo īpaši tāpēc, ka šādas struktūras nevar efektīvi uzraudzīt. Šajā sakarā, lai nodrošinātu kredītiestāžu atbilstīgu un pareizu pārvaldību, kompetentajām iestādēm jāpiešķir nepieciešamās pilnvaras.

| (61) | Lai kāpinātu iekšējā banku pakalpojumu tirgus efektivitāti un lai Kopienas pilsoņiem nodrošinātu atbilstošu pārredzamības līmeni, nepieciešams nodrošināt, ka kompetentās iestādes publisko informāciju par šīs direktīvas īstenošanas veidiem tā, lai būtu iespējams izdarīt pamatotus salīdzinājumus. |
| --- | --- |

(61)

Lai kāpinātu iekšējā banku pakalpojumu tirgus efektivitāti un lai Kopienas pilsoņiem nodrošinātu atbilstošu pārredzamības līmeni, nepieciešams nodrošināt, ka kompetentās iestādes publisko informāciju par šīs direktīvas īstenošanas veidiem tā, lai būtu iespējams izdarīt pamatotus salīdzinājumus.

| (62) | Lai stiprinātu tirgus disciplīnu un mudinātu kredītiestādes uzlabot to tirgus stratēģiju, riska kontroli un iekšējās vadības organizāciju, kredītiestādēm jānodrošina atbilstoša publiska informācijas sniegšana. |
| --- | --- |

(62)

Lai stiprinātu tirgus disciplīnu un mudinātu kredītiestādes uzlabot to tirgus stratēģiju, riska kontroli un iekšējās vadības organizāciju, kredītiestādēm jānodrošina atbilstoša publiska informācijas sniegšana.

| (63) | Tādu problēmu risināšanai, kuras saistītas ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, kā arī citas direktīvas par kredītiestāžu darbību, vajadzīga kompetento iestāžu un Komisijas sadarbība, jo īpaši ja to veic ciešākas koordinācijas nolūkā. |
| --- | --- |

(63)

Tādu problēmu risināšanai, kuras saistītas ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, kā arī citas direktīvas par kredītiestāžu darbību, vajadzīga kompetento iestāžu un Komisijas sadarbība, jo īpaši ja to veic ciešākas koordinācijas nolūkā.

| (64) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11). |
| --- | --- |

(64)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11).

| (65) | Eiropas Parlaments savā 2002. gada 5. februāra Rezolūcijā par finanšu pakalpojumus reglamentējošo tiesību aktu ieviešanu (12) pieprasīja, lai Eiropas Parlamentam un Padomei būtu vienlīdzīgas iespējas uzraudzīt to, kā Komisija īsteno savas izpildpilnvaras, lai tādējādi atspoguļotu Līguma 251. pantā paredzētās Eiropas Parlamenta likumdošanas pilnvaras. Svinīgā paziņojumā, ko Komisijas priekšsēdētājs tajā pašā dienā sniedza Eiropas Parlamentā, Komisija atbalstīja šo prasību. 2002. gada 11. decembrī Komisija ierosināja grozījumus Lēmumā 1999/468/EK un pēc tam 2004. gada 22. aprīlī iesniedza grozītu priekšlikumu. Eiropas Parlaments neuzskata, ka šis priekšlikums nodrošina tā likumdošanas prerogatīvas. Eiropas Parlaments uzskata, ka Eiropas Parlamentam un Padomei vajadzētu būt iespējai noteiktā termiņā izvērtēt Komisijai piešķirtās īstenošanas pilnvaras. Tādēļ ir lietderīgi ierobežot termiņu, kurā Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus. |
| --- | --- |

(65)

Eiropas Parlaments savā 2002. gada 5. februāra Rezolūcijā par finanšu pakalpojumus reglamentējošo tiesību aktu ieviešanu (12) pieprasīja, lai Eiropas Parlamentam un Padomei būtu vienlīdzīgas iespējas uzraudzīt to, kā Komisija īsteno savas izpildpilnvaras, lai tādējādi atspoguļotu Līguma 251. pantā paredzētās Eiropas Parlamenta likumdošanas pilnvaras. Svinīgā paziņojumā, ko Komisijas priekšsēdētājs tajā pašā dienā sniedza Eiropas Parlamentā, Komisija atbalstīja šo prasību. 2002. gada 11. decembrī Komisija ierosināja grozījumus Lēmumā 1999/468/EK un pēc tam 2004. gada 22. aprīlī iesniedza grozītu priekšlikumu. Eiropas Parlaments neuzskata, ka šis priekšlikums nodrošina tā likumdošanas prerogatīvas. Eiropas Parlaments uzskata, ka Eiropas Parlamentam un Padomei vajadzētu būt iespējai noteiktā termiņā izvērtēt Komisijai piešķirtās īstenošanas pilnvaras. Tādēļ ir lietderīgi ierobežot termiņu, kurā Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus.

| (66) | Pēc grozījumu un īstenošanas pasākumu projekta pirmās nosūtīšanas Eiropas Parlamentam vajadzētu būt trīs mēnešiem to izskatīšanai un atzinuma sniegšanai. Tomēr steidzamos un attiecīgi pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai šo termiņu saīsināt. Ja minētajā termiņā Eiropas Parlaments pieņem rezolūciju, Komisijai būtu jāpārskata grozījumu vai pasākumu projekts. |
| --- | --- |

(66)

Pēc grozījumu un īstenošanas pasākumu projekta pirmās nosūtīšanas Eiropas Parlamentam vajadzētu būt trīs mēnešiem to izskatīšanai un atzinuma sniegšanai. Tomēr steidzamos un attiecīgi pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai šo termiņu saīsināt. Ja minētajā termiņā Eiropas Parlaments pieņem rezolūciju, Komisijai būtu jāpārskata grozījumu vai pasākumu projekts.

| (67) | Lai novērstu traucējumus tirgus darbībā un nodrošinātu nepārtrauktību visiem pašu kapitāla līmeņiem, ir lietderīgi paredzēt īpašus pārejas pasākumus. |
| --- | --- |

(67)

Lai novērstu traucējumus tirgus darbībā un nodrošinātu nepārtrauktību visiem pašu kapitāla līmeņiem, ir lietderīgi paredzēt īpašus pārejas pasākumus.

| (68) | Ņemot vērā ar obligātajām kapitāla prasībām saistīto riska jutīgumu, ir vēlams regulāri sekot tam, vai tām ir būtisks ietekme uz ekonomisko ciklu. Komisija, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ierosinājumus, ziņo par šiem jautājumiem Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā ar obligātajām kapitāla prasībām saistīto riska jutīgumu, ir vēlams regulāri sekot tam, vai tām ir būtisks ietekme uz ekonomisko ciklu. Komisija, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ierosinājumus, ziņo par šiem jautājumiem Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (69) | Būtu jāsaskaņo arī pasākumi, kas vajadzīgi likviditātes riska uzraudzībai. |
| --- | --- |

(69)

Būtu jāsaskaņo arī pasākumi, kas vajadzīgi likviditātes riska uzraudzībai.

| (70) | Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā kā Kopienas tiesību vispārīgie principi. |
| --- | --- |

(70)

Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā kā Kopienas tiesību vispārīgie principi.

| (71) | Pienākums transponēt šo direktīvu valstu tiesību aktos būtu jāattiecina vienīgi uz tiem noteikumiem, kuros ir būtiskas izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējām direktīvām. Pienākumu transponēt nemainītos noteikumus paredz iepriekšējās direktīvas. |
| --- | --- |

(71)

Pienākums transponēt šo direktīvu valstu tiesību aktos būtu jāattiecina vienīgi uz tiem noteikumiem, kuros ir būtiskas izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējām direktīvām. Pienākumu transponēt nemainītos noteikumus paredz iepriekšējās direktīvas.

| (72) | Šī direktīva nedrīkstētu kavēt dalībvalstu pienākumu izpildi attiecībā uz termiņiem to direktīvu transponēšanai attiecīgo valstu tiesību aktos, kuras paredzētas XIII pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

(72)

Šī direktīva nedrīkstētu kavēt dalībvalstu pienākumu izpildi attiecībā uz termiņiem to direktīvu transponēšanai attiecīgo valstu tiesību aktos, kuras paredzētas XIII pielikuma B daļā.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I SADAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

1.   Šī direktīva paredz noteikumus par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu, kā arī par to uzraudzību.

2.   Šīs direktīvas 39. pants un V sadaļas 4. nodaļas 1. iedaļa attiecas uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām un jauktas darbības kontrolakciju sabiedrībām, kuru galvenais birojs ir Kopienā.

3.   Iestādes, uz ko saskaņā ar 2. pantu pilnībā neattiecas šī direktīva, tomēr izņemot dalībvalstu centrālās bankas, 39. panta un V sadaļas 4. nodaļas 1. iedaļas vajadzībām uzskata par finanšu iestādēm.

2. pants

Šī direktīva neattiecas uz:

| — | dalībvalstu centrālajām bankām, |
| --- | --- |

—

dalībvalstu centrālajām bankām,

| — | pasta nodaļu pārvedumu daļām, |
| --- | --- |

—

pasta nodaļu pārvedumu daļām,

| — | Beļģijā — “Institut de Réescompte et de Garantie - Herdiscontering- en Waarborginstituut”, |
| --- | --- |

—

Beļģijā — “Institut de Réescompte et de Garantie - Herdiscontering- en Waarborginstituut”,

| — | Dānijā — “Dansk Eksportfinansieringsfond”,“Danmarks Skibskreditfond”,“Dansk Landbrugs Realkreditfond” un “KommuneKredit”, |
| --- | --- |

—

Dānijā — “Dansk Eksportfinansieringsfond”,“Danmarks Skibskreditfond”,“Dansk Landbrugs Realkreditfond” un “KommuneKredit”,

| — | Vācijā — “Kreditanstalt für Wiederaufbau”, uzņēmumiem, kuri saskaņā ar “Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz” ir atzīti par valsts mājokļu attīstības politikas struktūrām un faktiski neiesaistās banku darījumos, un uzņēmumiem, kuri saskaņā ar minēto likumu ir atzīti par bezpeļņas mājokļu attīstības uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

Vācijā — “Kreditanstalt für Wiederaufbau”, uzņēmumiem, kuri saskaņā ar “Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz” ir atzīti par valsts mājokļu attīstības politikas struktūrām un faktiski neiesaistās banku darījumos, un uzņēmumiem, kuri saskaņā ar minēto likumu ir atzīti par bezpeļņas mājokļu attīstības uzņēmumiem,

| — | Grieķijā — “Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων” (Tamio Parakatathikon kai Danion), |
| --- | --- |

—

Grieķijā — “Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων” (Tamio Parakatathikon kai Danion),

| — | Spānijā — “Instituto de Crédito Oficial”, |
| --- | --- |

—

Spānijā — “Instituto de Crédito Oficial”,

| — | Francijā — “Caisse des dépôts et consignations”, |
| --- | --- |

—

Francijā — “Caisse des dépôts et consignations”,

| — | Īrijā — kredītapvienībām un kooperatīvajām sabiedrībām, |
| --- | --- |

—

Īrijā — kredītapvienībām un kooperatīvajām sabiedrībām,

| — | Itālijā — “Cassa depositi e prestiti”, |
| --- | --- |

—

Itālijā — “Cassa depositi e prestiti”,

| — | Latvijā — “krājaizdevu sabiedrības”, uzņēmumi, kas atbilstīgi Krājaizdevu sabiedrību likumam atzīti par kooperatīvajām sabiedrībām, kuras sniedz finanšu pakalpojumus vienīgi saviem biedriem, |
| --- | --- |

—

Latvijā — “krājaizdevu sabiedrības”, uzņēmumi, kas atbilstīgi Krājaizdevu sabiedrību likumam atzīti par kooperatīvajām sabiedrībām, kuras sniedz finanšu pakalpojumus vienīgi saviem biedriem,

| — | Lietuvā — “kredito unijos”, kas nav “Centrinė kredito unija”, |
| --- | --- |

—

Lietuvā — “kredito unijos”, kas nav “Centrinė kredito unija”,

| — | Ungārijā — “Magyar Fejlesztési Bank Rt.” un “Magyar Export-Import Bank Rt.”, |
| --- | --- |

—

Ungārijā — “Magyar Fejlesztési Bank Rt.” un “Magyar Export-Import Bank Rt.”,

| — | Nīderlandē — “Netherlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV”, “NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij”, “NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering” un “Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV”, |
| --- | --- |

—

Nīderlandē — “Netherlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV”, “NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij”, “NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering” un “Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV”,

| — | Austrijā — uzņēmumiem, kas atzīti par valsts dzīvokļu celtniecības apvienībām, un “Österreichische Kontrollbank AG”, |
| --- | --- |

—

Austrijā — uzņēmumiem, kas atzīti par valsts dzīvokļu celtniecības apvienībām, un “Österreichische Kontrollbank AG”,

| — | Polijā — “Spóldzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe” un “Bank Gospodarstwa Krajowego”, |
| --- | --- |

—

Polijā — “Spóldzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe” un “Bank Gospodarstwa Krajowego”,

| — | Portugālē — “Caixas Económicas”, kas pastāvēja 1986. gada 1. janvārī, izņemot tās, kas reģistrētas kā akciju sabiedrības, un izņemot “Caixa Económica Montepio Geral”, |
| --- | --- |

—

Portugālē — “Caixas Económicas”, kas pastāvēja 1986. gada 1. janvārī, izņemot tās, kas reģistrētas kā akciju sabiedrības, un izņemot “Caixa Económica Montepio Geral”,

| — | Somijā — “Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB” un “Finnvera Oyj/Finnvera Abp”, |
| --- | --- |

—

Somijā — “Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB” un “Finnvera Oyj/Finnvera Abp”,

| — | Zviedrijā — “Svenska Skeppshypotekskassan”, |
| --- | --- |

—

Zviedrijā — “Svenska Skeppshypotekskassan”,

| — | Apvienotajā Karalistē — “National Savings Bank”, “Commonwealth Development Finance Company Ltd”, “Agricultural Mortgage Corporation Ltd”, “Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd”, “Crown Agents for overseas governments and administrations”, “credit unions” un “municipal banks”. |
| --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē — “National Savings Bank”, “Commonwealth Development Finance Company Ltd”, “Agricultural Mortgage Corporation Ltd”, “Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd”, “Crown Agents for overseas governments and administrations”, “credit unions” un “municipal banks”.

3. pants

1.   Vienu vai vairākas kredītiestādes, kas darbojās vienā un tajā pašā dalībvalstī un kas 1977. gada 15. decembrī bija pastāvīgi saistītas ar kādu galveno iestādi, kura tās uzrauga un kura veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī, var atbrīvot no prasībām, kas noteiktas 7. pantā un 11. panta 1. punktā, ja ne vēlāk kā 1979. gada 15. decembrī attiecīgās valsts tiesību akti paredzēja, ka:

| a) | galvenā iestāde un ar to saistītās iestādes ir solidāri atbildīgas par savām saistībām vai ka galvenā iestāde pilnībā garantē tās saistīto iestāžu saistības; |
| --- | --- |

a)

galvenā iestāde un ar to saistītās iestādes ir solidāri atbildīgas par savām saistībām vai ka galvenā iestāde pilnībā garantē tās saistīto iestāžu saistības;

| b) | galvenās iestādes un visu saistīto iestāžu maksātspēju un likviditāti uzrauga kā vienotam veselumam, pamatojoties uz konsolidētiem pārskatiem; un |
| --- | --- |

b)

galvenās iestādes un visu saistīto iestāžu maksātspēju un likviditāti uzrauga kā vienotam veselumam, pamatojoties uz konsolidētiem pārskatiem; un

| c) | galvenās iestādes vadība ir pilnvarota dot rīkojumus saistīto iestāžu vadībai. |
| --- | --- |

c)

galvenās iestādes vadība ir pilnvarota dot rīkojumus saistīto iestāžu vadībai.

Kredītiestādes, kas darbojas vietējā mērogā un kas pēc 1977. gada 15. decembra kļūst par iestādi, kura ir pastāvīgi saistīta ar kādu galveno iestādi šā punkta pirmās daļas nozīmē, var izmantot minētajā daļā paredzētās priekšrocības, ja tās ir tikai ar šo galveno iestādi saistītu iestāžu tīkla papildinājums.

Attiecībā uz kredītiestādēm, kas nav tādas kredītiestādes, kuras izveidotas reģionos, kas nesen atgūti no jūras, vai kuras radušās, sadaloties vai apvienojoties iestādēm, kas ir atkarīgas no galvenās iestādes vai tai pakļautas, Komisija var saskaņā ar 151. panta 2. punktā minēto procedūru paredzēt papildu noteikumus šā punkta otrās daļas piemērošanai, tostarp pirmajā daļā noteikto atbrīvojumu atsaukumu, ja tā atzīst, ka jaunu tādu iestāžu piesaistīšana, kurām šā punkta otrajā daļā noteiktie pasākumi rada priekšrocības, var negatīvi ietekmēt konkurenci.

2.   Šā panta 1. punkta pirmajā daļā minētajai kredītiestādei var nepiemērot arī 9. un 10. panta un V sadaļas 2. nodaļas 2., 3., 4., 5. un 6. iedaļas un 3. nodaļas noteikumus, ja — neatkarīgi no minēto noteikumu piemērojuma attiecīgajai galvenajai iestādei — uz šo galveno iestādi un tās saistītajām iestādēm minētie noteikumi attiecas kā uz vienotu veselumu.

Atbrīvojuma gadījumos 16., 23., 24. un 25. pantu, 26. panta 1. līdz 3. punktu un 28. līdz 37. pantu piemēro attiecīgajai galvenajai iestādei un tās saistītajām iestādēm kā vienotam veselumam.

4. pants

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “kredītiestāde” ir:






  a) | uzņēmums, kura uzņēmējdarbība ir noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana no sabiedrības un kredītu piešķiršana uz sava rēķina; vai |
| --- | --- | --- |

1)

“kredītiestāde” ir:

a)

uzņēmums, kura uzņēmējdarbība ir noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana no sabiedrības un kredītu piešķiršana uz sava rēķina; vai

| b) | elektroniskās naudas iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/46/EK (13) nozīmē; |
| --- | --- |

b)

elektroniskās naudas iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/46/EK (13) nozīmē;

| 2) | “atļauja” ir jebkādas formas dokuments, ko izdod attiecīgās iestādes un kas dod tiesības veikt kredītiestādes uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

2)

“atļauja” ir jebkādas formas dokuments, ko izdod attiecīgās iestādes un kas dod tiesības veikt kredītiestādes uzņēmējdarbību;

| 3) | “filiāle” ir uzņēmējdarbības vieta, kas ir kredītiestādes juridiski atkarīga daļa un kur tieši veic visus vai dažus darījumus, kuri raksturīgi kredītiestāžu uzņēmējdarbībai; |
| --- | --- |

3)

“filiāle” ir uzņēmējdarbības vieta, kas ir kredītiestādes juridiski atkarīga daļa un kur tieši veic visus vai dažus darījumus, kuri raksturīgi kredītiestāžu uzņēmējdarbībai;

| 4) | “kompetentas iestādes” ir valsts iestādes, kuras ar normatīvajiem aktiem ir pilnvarotas uzraudzīt kredītiestādes; |
| --- | --- |

4)

“kompetentas iestādes” ir valsts iestādes, kuras ar normatīvajiem aktiem ir pilnvarotas uzraudzīt kredītiestādes;

| 5) | “finanšu iestāde” ir uzņēmums, kurš nav kredītiestāde un kura galvenā darbība ir līdzdalības iegūšana vai viena vai vairākas no I pielikuma 2. līdz 12. punktā uzskaitītajām darbībām; |
| --- | --- |

5)

“finanšu iestāde” ir uzņēmums, kurš nav kredītiestāde un kura galvenā darbība ir līdzdalības iegūšana vai viena vai vairākas no I pielikuma 2. līdz 12. punktā uzskaitītajām darbībām;

| 6) | “iestādes” V sadaļas 2. nodaļas 2. un 3. iedaļas nolūkos ir iestādes, kā tās definētas Direktīvas 2006/.../EK 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

6)

“iestādes” V sadaļas 2. nodaļas 2. un 3. iedaļas nolūkos ir iestādes, kā tās definētas Direktīvas 2006/.../EK 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

| 7) | “izcelsmes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kur kredītiestādei ir piešķirta atļauja saskaņā ar 6. līdz 9. pantu un 11. līdz 14. pantu; |
| --- | --- |

7)

“izcelsmes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kur kredītiestādei ir piešķirta atļauja saskaņā ar 6. līdz 9. pantu un 11. līdz 14. pantu;

| 8) | “uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kur kredītiestādei ir filiāle vai kur tā sniedz pakalpojumus; |
| --- | --- |

8)

“uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kur kredītiestādei ir filiāle vai kur tā sniedz pakalpojumus;

| 9) | “kontrole” ir mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma attiecības, kā tās definētas Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā, vai līdzīgas attiecības starp kādu fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu; |
| --- | --- |

9)

“kontrole” ir mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma attiecības, kā tās definētas Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā, vai līdzīgas attiecības starp kādu fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu;

| 10) | “līdzdalība” 57. panta o) un p) punkta, 71. līdz 73. panta un V sadaļas 4. nodaļas nolūkos ir līdzdalība, kā tā definēta 17. panta pirmajā teikumā Padomes Ceturtajā direktīvā 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs), kas attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (14), vai fakts, ka kādā uzņēmumā tieši vai netieši pieder 20 % vai vairāk balsstiesību vai kapitāla; |
| --- | --- |

10)

“līdzdalība” 57. panta o) un p) punkta, 71. līdz 73. panta un V sadaļas 4. nodaļas nolūkos ir līdzdalība, kā tā definēta 17. panta pirmajā teikumā Padomes Ceturtajā direktīvā 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs), kas attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (14), vai fakts, ka kādā uzņēmumā tieši vai netieši pieder 20 % vai vairāk balsstiesību vai kapitāla;

| 11) | “būtiska līdzdalība” ir tāda tieša vai netieša līdzdalība uzņēmumā, kura ir 10 % vai vairāk no kapitāla vai balsstiesībām vai kura ļauj ievērojami ietekmēt attiecīgā uzņēmuma vadību; |
| --- | --- |

11)

“būtiska līdzdalība” ir tāda tieša vai netieša līdzdalība uzņēmumā, kura ir 10 % vai vairāk no kapitāla vai balsstiesībām vai kura ļauj ievērojami ietekmēt attiecīgā uzņēmuma vadību;

| 12) | “mātesuzņēmums” ir:






  a) | mātesuzņēmums, kā tas definēts Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā; vai |
| --- | --- | --- |

12)

“mātesuzņēmums” ir:

a)

mātesuzņēmums, kā tas definēts Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā; vai

| b) | šīs direktīvas 71. līdz 73. panta, V sadaļas 2. nodaļas, 5. iedaļas un 4. nodaļas nolūkos — mātesuzņēmums Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. punkta nozīmē un ikviens uzņēmums, kam pēc kompetentu iestāžu atzinuma faktiski ir dominējoša ietekme citā uzņēmumā; |
| --- | --- |

b)

šīs direktīvas 71. līdz 73. panta, V sadaļas 2. nodaļas, 5. iedaļas un 4. nodaļas nolūkos — mātesuzņēmums Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. punkta nozīmē un ikviens uzņēmums, kam pēc kompetentu iestāžu atzinuma faktiski ir dominējoša ietekme citā uzņēmumā;

| 13) | “meitasuzņēmums” ir:






  a) | meitasuzņēmums, kā tas definēts Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā; vai |
| --- | --- | --- |

13)

“meitasuzņēmums” ir:

a)

meitasuzņēmums, kā tas definēts Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā; vai

| b) | šīs direktīvas 71. līdz 73. panta, V sadaļas 2. nodaļas, 5. iedaļas un 4. nodaļas nolūkos — meitasuzņēmums Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. punkta nozīmē un ikviens uzņēmums, kurā kādam mātesuzņēmumam pēc kompetentu iestāžu atzinuma faktiski ir dominējoša ietekme. |
| --- | --- |

b)

šīs direktīvas 71. līdz 73. panta, V sadaļas 2. nodaļas, 5. iedaļas un 4. nodaļas nolūkos — meitasuzņēmums Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. punkta nozīmē un ikviens uzņēmums, kurā kādam mātesuzņēmumam pēc kompetentu iestāžu atzinuma faktiski ir dominējoša ietekme.

Visi meitasuzņēmuma meitasuzņēmumi arī tiek uzskatīti par to sākotnējā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem;

| 14) | “mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde dalībvalstī” ir kredītiestāde, kuras meitasuzņēmums ir kredītiestāde vai finanšu iestāde vai kurai ir līdzdalība šādā iestādē, un kura pati nav meitasuzņēmums citai tajā pašā dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei vai šajā dalībvalstī izveidotai finanšu kontrolakciju sabiedrībai; |
| --- | --- |

14)

“mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde dalībvalstī” ir kredītiestāde, kuras meitasuzņēmums ir kredītiestāde vai finanšu iestāde vai kurai ir līdzdalība šādā iestādē, un kura pati nav meitasuzņēmums citai tajā pašā dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei vai šajā dalībvalstī izveidotai finanšu kontrolakciju sabiedrībai;

| 15) | “mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī” ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas pati nav meitasuzņēmums kredītiestādei, kam piešķirta atļauja tajā pašā dalībvalstī, vai šajā dalībvalstī izveidotai finanšu kontrolakciju sabiedrībai; |
| --- | --- |

15)

“mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī” ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas pati nav meitasuzņēmums kredītiestādei, kam piešķirta atļauja tajā pašā dalībvalstī, vai šajā dalībvalstī izveidotai finanšu kontrolakciju sabiedrībai;

| 16) | “ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde” ir mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde dalībvalstī un kas nav meitasuzņēmums citai kredītiestādei, kam piešķirta atļauja kādā dalībvalstī, vai jebkurā dalībvalstī izveidotai finanšu kontrolakciju sabiedrībai. |
| --- | --- |

16)

“ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde” ir mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde dalībvalstī un kas nav meitasuzņēmums citai kredītiestādei, kam piešķirta atļauja kādā dalībvalstī, vai jebkurā dalībvalstī izveidotai finanšu kontrolakciju sabiedrībai.

| 17) | “ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība un kas nav meitasuzņēmums kredītiestādei, kam atļauja piešķirta kādā dalībvalstī, vai jebkurā dalībvalstī izveidotai finanšu kontrolakciju sabiedrībai. |
| --- | --- |

17)

“ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība un kas nav meitasuzņēmums kredītiestādei, kam atļauja piešķirta kādā dalībvalstī, vai jebkurā dalībvalstī izveidotai finanšu kontrolakciju sabiedrībai.

| 18) | “publiskas struktūras” ir nekomerciālas pārvaldes iestādes, kuras ir pakļautas centrālām valdībām, reģionu valdībām vai pašvaldībām, vai iestādēm, kas pēc kompetento iestāžu atzinuma pilda tādus pašus uzdevumus kā reģionālās un vietējās iestādes, vai bezpeļņas uzņēmumi, kuri pieder centrālām valdībām un kuriem ir skaidri noteiktas garantijas, un tās var ietvert pašpārvaldes struktūras, ko reglamentē tiesību akti un kas ir valsts uzraudzībā; |
| --- | --- |

18)

“publiskas struktūras” ir nekomerciālas pārvaldes iestādes, kuras ir pakļautas centrālām valdībām, reģionu valdībām vai pašvaldībām, vai iestādēm, kas pēc kompetento iestāžu atzinuma pilda tādus pašus uzdevumus kā reģionālās un vietējās iestādes, vai bezpeļņas uzņēmumi, kuri pieder centrālām valdībām un kuriem ir skaidri noteiktas garantijas, un tās var ietvert pašpārvaldes struktūras, ko reglamentē tiesību akti un kas ir valsts uzraudzībā;

| 19) | “finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir finanšu iestāde, kuras meitasuzņēmumi ir vienīgi vai galvenokārt kredītiestādes vai finanšu iestādes, no kurām vismaz viena ir kredītiestāde, un kura nav jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2002/87/EK (15) 2. panta 15. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

19)

“finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir finanšu iestāde, kuras meitasuzņēmumi ir vienīgi vai galvenokārt kredītiestādes vai finanšu iestādes, no kurām vismaz viena ir kredītiestāde, un kura nav jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2002/87/EK (15) 2. panta 15. punkta nozīmē;

| 20) | “jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav finanšu kontrolakciju sabiedrība, kredītiestāde vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15. punkta nozīmē, starp kuras meitasuzņēmumiem ir vismaz viena kredītiestāde; |
| --- | --- |

20)

“jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav finanšu kontrolakciju sabiedrība, kredītiestāde vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15. punkta nozīmē, starp kuras meitasuzņēmumiem ir vismaz viena kredītiestāde;

| 21) | “pakalpojumu palīguzņēmums” ir uzņēmums, kura galvenā darbība ir nekustamā īpašuma iegūšana īpašumā vai pārvaldīšana, datu apstrādes pakalpojumu vadība vai jebkāda cita līdzīga darbība, kas papildina vienas vai vairāku kredītiestāžu galveno darbību; |
| --- | --- |

21)

“pakalpojumu palīguzņēmums” ir uzņēmums, kura galvenā darbība ir nekustamā īpašuma iegūšana īpašumā vai pārvaldīšana, datu apstrādes pakalpojumu vadība vai jebkāda cita līdzīga darbība, kas papildina vienas vai vairāku kredītiestāžu galveno darbību;

| 22) | “operacionālais risks” ir zaudējumu risks, ko rada nepiemērotas vai kļūdainas iekšējās procedūras, cilvēki un sistēmas vai ārēji notikumi, un tas ietver juridisku risku; |
| --- | --- |

22)

“operacionālais risks” ir zaudējumu risks, ko rada nepiemērotas vai kļūdainas iekšējās procedūras, cilvēki un sistēmas vai ārēji notikumi, un tas ietver juridisku risku;

| 23) | “centrālās bankas” ietver arī Eiropas Centrālo banku, ja vien nav norādīts citādi; |
| --- | --- |

23)

“centrālās bankas” ietver arī Eiropas Centrālo banku, ja vien nav norādīts citādi;

| 24) | “pasliktināšanās risks” ir risks, ka debitora parāds var samazināties par naudas kredītu vai citā veidā piešķirto kredītu debitoram; |
| --- | --- |

24)

“pasliktināšanās risks” ir risks, ka debitora parāds var samazināties par naudas kredītu vai citā veidā piešķirto kredītu debitoram;

| 25) | “saistību nepildīšanas varbūtība” ir varbūtība, ka darījuma partneris nepildīs savas saistības gada laikā; |
| --- | --- |

25)

“saistību nepildīšanas varbūtība” ir varbūtība, ka darījuma partneris nepildīs savas saistības gada laikā;

| 26) | “zaudējumi” V sadaļas 2. iedaļas 3. nodaļas izpratnē ir ekonomiski zaudējumi, tostarp faktisks vērtības zudums, un faktiskas tiešās un netiešās izmaksas, kas saistītas ar atgūstamo instrumentu; |
| --- | --- |

26)

“zaudējumi” V sadaļas 2. iedaļas 3. nodaļas izpratnē ir ekonomiski zaudējumi, tostarp faktisks vērtības zudums, un faktiskas tiešās un netiešās izmaksas, kas saistītas ar atgūstamo instrumentu;

| 27) | “zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā (LGD)” ir riska darījuma zaudējumu attiecība pret nenokārtajām saistībām uz brīdi, kad pārtraukta saistību izpilde; |
| --- | --- |

27)

“zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā (LGD)” ir riska darījuma zaudējumu attiecība pret nenokārtajām saistībām uz brīdi, kad pārtraukta saistību izpilde;

| 28) | “konversijas koeficients” ir pagaidām neizmantotas saistību summas, kas tiks izsniegta un neatmaksāta saistību nepildīšanas brīdī, attiecība pret pagaidām neizmantotu saistību summu. Saistību summu nosaka ieteiktais limits, ja vien neieteiktais limits nav augstāks; |
| --- | --- |

28)

“konversijas koeficients” ir pagaidām neizmantotas saistību summas, kas tiks izsniegta un neatmaksāta saistību nepildīšanas brīdī, attiecība pret pagaidām neizmantotu saistību summu. Saistību summu nosaka ieteiktais limits, ja vien neieteiktais limits nav augstāks;

| 29) | “paredzamie zaudējumi (PZ)” V sadaļas 2. iedaļas 3. nodaļas izpratnē ir attiecība starp summu, kuras zaudējums riska darījumā ir paredzams gadījumā, ja darījuma partneris nepilda savas saistības, vai gadījumā, ja pasliktināšanās pārsniedz vienu gadu, un neatmaksātā parāda summu saistību nepildīšanas brīdī; |
| --- | --- |

29)

“paredzamie zaudējumi (PZ)” V sadaļas 2. iedaļas 3. nodaļas izpratnē ir attiecība starp summu, kuras zaudējums riska darījumā ir paredzams gadījumā, ja darījuma partneris nepilda savas saistības, vai gadījumā, ja pasliktināšanās pārsniedz vienu gadu, un neatmaksātā parāda summu saistību nepildīšanas brīdī;

| 30) | “kredītriska mazināšana” ir metode, ko kredītiestāde izmanto, lai mazinātu kredītrisku, kas saistīts ar riska darījumu vai riska darījumiem, kuros ir iesaistīta kredītiestāde; |
| --- | --- |

30)

“kredītriska mazināšana” ir metode, ko kredītiestāde izmanto, lai mazinātu kredītrisku, kas saistīts ar riska darījumu vai riska darījumiem, kuros ir iesaistīta kredītiestāde;

| 31) | “fondētā kredīta aizsardzība” ir kredītriska mazināšanas metode, kur kredītiestādes riska darījuma kredītriska samazinājums tiek panākts ar kredītiestādes tiesībām gadījumā, ja darījuma partneris nepilda savas saistības vai darījumu partneri skar citi norādīti kredīta notikumi, likvidēt, panākt nodošanu un vai atsavināšanu, vai paturēt noteiktus aktīvus, vai samazināt riska darījuma summu par summu, vai aizstāt to ar šādu summu, kas ir starpība starp riska darījuma summu un summu prasībai pret kredītiestādi; |
| --- | --- |

31)

“fondētā kredīta aizsardzība” ir kredītriska mazināšanas metode, kur kredītiestādes riska darījuma kredītriska samazinājums tiek panākts ar kredītiestādes tiesībām gadījumā, ja darījuma partneris nepilda savas saistības vai darījumu partneri skar citi norādīti kredīta notikumi, likvidēt, panākt nodošanu un vai atsavināšanu, vai paturēt noteiktus aktīvus, vai samazināt riska darījuma summu par summu, vai aizstāt to ar šādu summu, kas ir starpība starp riska darījuma summu un summu prasībai pret kredītiestādi;

| 32) | “nefondētā kredīta aizsardzība” ir riska mazināšanas metode, kur kredītiestādes riska darījuma kredītriska samazinājums tiek panākts, trešajai personai uzņemoties nomaksāt summu aizņēmēja saistību nepildīšanas gadījumā vai citu norādītu kredīta notikumu gadījumos; |
| --- | --- |

32)

“nefondētā kredīta aizsardzība” ir riska mazināšanas metode, kur kredītiestādes riska darījuma kredītriska samazinājums tiek panākts, trešajai personai uzņemoties nomaksāt summu aizņēmēja saistību nepildīšanas gadījumā vai citu norādītu kredīta notikumu gadījumos;

| 33) | “repo darījums” ir jebkurš darījums, ko regulē līgums, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/.../EK 3. panta 1. punkta m) apakšpunktu ir definēts kā “atpirkuma līgums” vai “atpakaļpirkuma līgums”; |
| --- | --- |

33)

“repo darījums” ir jebkurš darījums, ko regulē līgums, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/.../EK 3. panta 1. punkta m) apakšpunktu ir definēts kā “atpirkuma līgums” vai “atpakaļpirkuma līgums”;

| 34) | “vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījums” ir jebkurš darījums, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/.../EK * 3. panta 1. punkta n) apakšpunktu ir definēts kā “vērtspapīru vai preču aizdevums” vai “vērtspapīru vai preču aizņēmums”; |
| --- | --- |

34)

“vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījums” ir jebkurš darījums, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/.../EK * 3. panta 1. punkta n) apakšpunktu ir definēts kā “vērtspapīru vai preču aizdevums” vai “vērtspapīru vai preču aizņēmums”;

| 35) | “naudai pielīdzināmais instruments” ir aizdevējas kredītiestādes izdots noguldījumu sertifikāts vai līdzīgs instruments; |
| --- | --- |

35)

“naudai pielīdzināmais instruments” ir aizdevējas kredītiestādes izdots noguldījumu sertifikāts vai līdzīgs instruments;

| 36) | “pārvēršana vērtspapīros” ir darījums vai shēma, ar ko atsevišķos laidienos sadala kredītrisku, kurš saistīts ar riska darījumu vai ar riska darījumu portfeli, un kam ir šādas pazīmes:






  a) | darījuma vai shēmas maksājumi ir atkarīgi no riska darījuma vai riska darījumu portfeļa saistību izpildes; un |
| --- | --- | --- |

36)

“pārvēršana vērtspapīros” ir darījums vai shēma, ar ko atsevišķos laidienos sadala kredītrisku, kurš saistīts ar riska darījumu vai ar riska darījumu portfeli, un kam ir šādas pazīmes:

a)

darījuma vai shēmas maksājumi ir atkarīgi no riska darījuma vai riska darījumu portfeļa saistību izpildes; un

| b) | laidienu iedalījums nosaka zaudējumu sadali darījuma vai shēmas termiņa laikā; |
| --- | --- |

b)

laidienu iedalījums nosaka zaudējumu sadali darījuma vai shēmas termiņa laikā;

| 37) | “tradicionāla pārvēršana vērtspapīros” ir pārvēršana vērtspapīros, kas ietver vērtspapīros pārvēršamo riska darījumu ekonomisku nodošanu īpašam nolūkam izveidotai struktūrai, kura paredzēta pārvēršanas vērtspapīros nolūkiem un emitē vērtspapīrus. To veic, pārņemot no iniciatores kredītiestādes īpašuma tiesības uz vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem vai ar pakārtotu dalību. Emitētie vērtspapīri neuzliek maksājuma saistības iniciatorei kredītiestādei; |
| --- | --- |

37)

“tradicionāla pārvēršana vērtspapīros” ir pārvēršana vērtspapīros, kas ietver vērtspapīros pārvēršamo riska darījumu ekonomisku nodošanu īpašam nolūkam izveidotai struktūrai, kura paredzēta pārvēršanas vērtspapīros nolūkiem un emitē vērtspapīrus. To veic, pārņemot no iniciatores kredītiestādes īpašuma tiesības uz vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem vai ar pakārtotu dalību. Emitētie vērtspapīri neuzliek maksājuma saistības iniciatorei kredītiestādei;

| 38) | “sintētiskā pārvēršana vērtspapīros” ir pārvēršana vērtspapīros, kurā laidieniem izmanto kredītu atvasinātos instrumentus vai galvojumus, un riska darījumu portfelis paliek iniciatores kredītiestādes bilancē; |
| --- | --- |

38)

“sintētiskā pārvēršana vērtspapīros” ir pārvēršana vērtspapīros, kurā laidieniem izmanto kredītu atvasinātos instrumentus vai galvojumus, un riska darījumu portfelis paliek iniciatores kredītiestādes bilancē;

| 39) | “laidiens” ir ar līgumu noteikts kredītriska segments, kas saistīts ar riska darījumu vai vairākiem riska darījumiem, kur pozīcija šajā segmentā satur lielāku vai mazāku kredīta zaudējumu risku nekā pozīcija ar tādu pašu summu citos segmentos, neņemot vērā kredīta aizsardzību, ko nodrošina trešās personas pozīciju turētājiem šajā segmentā vai citos segmentos; |
| --- | --- |

39)

“laidiens” ir ar līgumu noteikts kredītriska segments, kas saistīts ar riska darījumu vai vairākiem riska darījumiem, kur pozīcija šajā segmentā satur lielāku vai mazāku kredīta zaudējumu risku nekā pozīcija ar tādu pašu summu citos segmentos, neņemot vērā kredīta aizsardzību, ko nodrošina trešās personas pozīciju turētājiem šajā segmentā vai citos segmentos;

| 40) | “pārvēršanas vērtspapīros pozīcija” ir riska darījums ar pārvēršanu vērtspapīros; |
| --- | --- |

40)

“pārvēršanas vērtspapīros pozīcija” ir riska darījums ar pārvēršanu vērtspapīros;

| 41) | “iniciators” ir:






  a) | juridiska persona, kas pati vai ar saistītu juridisku personu starpniecību, tieši vai netieši, ir saistīta ar sākotnējo līgumu, kas uzliek saistības vai potenciālas saistības debitoram vai potenciālajam debitoram un kas kļūst par pārvēršanai vērtspapīros pakļauto riska darījumu; vai |
| --- | --- | --- |

41)

“iniciators” ir:

a)

juridiska persona, kas pati vai ar saistītu juridisku personu starpniecību, tieši vai netieši, ir saistīta ar sākotnējo līgumu, kas uzliek saistības vai potenciālas saistības debitoram vai potenciālajam debitoram un kas kļūst par pārvēršanai vērtspapīros pakļauto riska darījumu; vai

| b) | juridiska persona, kas iegādājas trešās personas riska darījumus, atspoguļo tos savā bilancē un pēc tam veic to pārvēršanu vērtspapīros; |
| --- | --- |

b)

juridiska persona, kas iegādājas trešās personas riska darījumus, atspoguļo tos savā bilancē un pēc tam veic to pārvēršanu vērtspapīros;

| 42) | “sponsors” ir kredītiestāde, kas nav iniciatore kredītiestāde un kas izveido un pārvalda ar aktīviem segtu vērtspapīru komercprogrammu vai citu pārvēršanas vērtspapīros shēmu, kur riska darījumi tiek iepirkti no trešām juridiskām personām; |
| --- | --- |

42)

“sponsors” ir kredītiestāde, kas nav iniciatore kredītiestāde un kas izveido un pārvalda ar aktīviem segtu vērtspapīru komercprogrammu vai citu pārvēršanas vērtspapīros shēmu, kur riska darījumi tiek iepirkti no trešām juridiskām personām;

| 43) | “kredīta kvalitātes uzlabošana” ir līguma noteikumi, ar kuriem uzlabo pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas kredīta kvalitāti, salīdzinājumā ar stāvokli, kāds būtu bijis, ja šādi uzlabojumi netiktu veikti, tostarp arī tādus uzlabojumus, ko nodrošina pārvēršanas vērtspapīros jaunāki laidieni vai cita veida kredīta aizsardzība; |
| --- | --- |

43)

“kredīta kvalitātes uzlabošana” ir līguma noteikumi, ar kuriem uzlabo pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas kredīta kvalitāti, salīdzinājumā ar stāvokli, kāds būtu bijis, ja šādi uzlabojumi netiktu veikti, tostarp arī tādus uzlabojumus, ko nodrošina pārvēršanas vērtspapīros jaunāki laidieni vai cita veida kredīta aizsardzība;

| 44) | “īpašam nolūkam izveidota struktūra, kas veic pārvēršanu vērtspapīros (SSPE)” ir trasta sabiedrība vai cita juridiska persona, kas nav kredītiestāde un kas ir izveidota, lai veiktu pārvēršanu vērtspapīros vai vairākus pārvēršanas vērtspapīros darījumus; tās darbība ir ierobežota ar šim mērķim piemērotajiem pasākumiem, tās struktūra nodrošina SSPE saistību nošķiršanu no iniciatores kredītiestādes saistībām; tās daļu turētājiem ir tiesības ieķīlāt vai mainīt šīs daļas bez ierobežojumiem; |
| --- | --- |

44)

“īpašam nolūkam izveidota struktūra, kas veic pārvēršanu vērtspapīros (SSPE)” ir trasta sabiedrība vai cita juridiska persona, kas nav kredītiestāde un kas ir izveidota, lai veiktu pārvēršanu vērtspapīros vai vairākus pārvēršanas vērtspapīros darījumus; tās darbība ir ierobežota ar šim mērķim piemērotajiem pasākumiem, tās struktūra nodrošina SSPE saistību nošķiršanu no iniciatores kredītiestādes saistībām; tās daļu turētājiem ir tiesības ieķīlāt vai mainīt šīs daļas bez ierobežojumiem;

| 45) | “saistītu klientu grupa” ir:






  a) | divas vai vairāk fiziskās vai juridiskās personas, kas — ja vien nav norādīts citādi — rada vienu risku, jo viena no tām tieši vai netieši kontrolē otru personu vai pārējās personas; vai |
| --- | --- | --- |

45)

“saistītu klientu grupa” ir:

a)

divas vai vairāk fiziskās vai juridiskās personas, kas — ja vien nav norādīts citādi — rada vienu risku, jo viena no tām tieši vai netieši kontrolē otru personu vai pārējās personas; vai

| b) | divas vai vairāk fiziskās vai juridiskās personas, kuras cita citu nekontrolē, kā noteikts a) apakšpunktā, bet kuras ir uzskatāmas par tādām, kas veido vienu risku, jo tās ir savstarpēji saistītas tā, ka gadījumā, ja vienai no tām rastos finansiālas grūtības, otrai vai visām pārējām varētu būt atmaksāšanas grūtības; |
| --- | --- |

b)

divas vai vairāk fiziskās vai juridiskās personas, kuras cita citu nekontrolē, kā noteikts a) apakšpunktā, bet kuras ir uzskatāmas par tādām, kas veido vienu risku, jo tās ir savstarpēji saistītas tā, ka gadījumā, ja vienai no tām rastos finansiālas grūtības, otrai vai visām pārējām varētu būt atmaksāšanas grūtības;

| 46) | “ciešas saiknes” ir stāvoklis, kad starp divām vai vairāk fiziskajām vai juridiskajām personām pastāv kāda no šīm saiknēm:






  a) | līdzdalība, kas ir īpašumtiesības — tiešas vai kontroles veidā — uz vismaz 20 % no uzņēmuma balsstiesībām vai kapitāla; |
| --- | --- | --- |

46)

“ciešas saiknes” ir stāvoklis, kad starp divām vai vairāk fiziskajām vai juridiskajām personām pastāv kāda no šīm saiknēm:

a)

līdzdalība, kas ir īpašumtiesības — tiešas vai kontroles veidā — uz vismaz 20 % no uzņēmuma balsstiesībām vai kapitāla;

| b) | kontrole; vai |
| --- | --- |

b)

kontrole; vai

| c) | fakts, ka abas vai visas personas ar vienu un to pašu trešo personu saista kontroles attiecības; |
| --- | --- |

c)

fakts, ka abas vai visas personas ar vienu un to pašu trešo personu saista kontroles attiecības;

| 47) | “atzītas biržas” ir kompetento iestāžu atzītas biržas, kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | tās darbojas regulāri; |
| --- | --- | --- |

47)

“atzītas biržas” ir kompetento iestāžu atzītas biržas, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

tās darbojas regulāri;

| b) | tām ir noteikumi, kurus paredzējušas vai apstiprinājušas biržas izcelsmes valsts attiecīgās iestādes un kuri definē biržas darbības nosacījumus, nosacījumus, saskaņā ar kuriem var piekļūt biržai, kā arī līgumiem izvirzītus nosacījumus, kuru izpilde dod tiesības faktiski slēgt darījumus biržā par šiem līgumiem; un |
| --- | --- |

b)

tām ir noteikumi, kurus paredzējušas vai apstiprinājušas biržas izcelsmes valsts attiecīgās iestādes un kuri definē biržas darbības nosacījumus, nosacījumus, saskaņā ar kuriem var piekļūt biržai, kā arī līgumiem izvirzītus nosacījumus, kuru izpilde dod tiesības faktiski slēgt darījumus biržā par šiem līgumiem; un

| c) | tām ir klīringa sistēma, saskaņā ar kuru uz IV pielikumā uzskaitītajiem līgumiem attiecas normatīvi dienas drošības depozītu jomā, kuri pēc kompetento iestāžu uzskata nodrošina atbilstīgu aizsardzību. |
| --- | --- |

c)

tām ir klīringa sistēma, saskaņā ar kuru uz IV pielikumā uzskaitītajiem līgumiem attiecas normatīvi dienas drošības depozītu jomā, kuri pēc kompetento iestāžu uzskata nodrošina atbilstīgu aizsardzību.

5. pants

Personām vai uzņēmumiem, kas nav kredītiestādes, dalībvalstis liedz pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no plašas sabiedrības.

Šā panta pirmā daļa neattiecas uz noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšanu, ko veic dalībvalstis, dalībvalstu reģionālās valdības vai pašvaldības, vai starptautiskās publiskās organizācijas, kurās viena vai vairākas dalībvalstis ir locekles, vai uz gadījumiem, kas nepārprotami paredzēti kādas valsts vai Kopienas tiesību aktos, ja uz šīm darbībām attiecas noteikumi un kontrole, kas paredz noguldītāju un ieguldītāju aizsardzību un ko piemēro minētajos gadījumos.

II SADAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PIEKĻUVI KREDĪTIESTĀŽU DARBĪBAS SĀKŠANAI UN VEIKŠANAI

6. pants

Dalībvalstis prasa, lai kredītiestādes pirms darbības sākšanas saņemtu atļauju. Neskarot 7. līdz 12. pantu, dalībvalstis nosaka prasības attiecībā uz šādu atļauju piešķiršanu un paziņo tās Komisijai.

7. pants

Dalībvalstis prasa, lai kopā ar atļaujas pieteikumu iesniedz darbības programmu, kurā cita starpā izklāstīti paredzētās uzņēmējdarbības veidi un kredītiestādes organizatoriskā struktūra.

8. pants

Dalībvalstis nedrīkst prasīt, lai atļaujas pieteikumus izskatītu saskaņā ar tirgus ekonomiskajām vajadzībām.

9. pants

1.   Neskarot citus valsts tiesību aktos paredzētus vispārējus nosacījumus, kompetentās iestādes nepiešķir atļauju, ja kredītiestādei nav atsevišķa pašu kapitāla vai ja sākumkapitāls ir mazāks par 5 miljoniem euro.

“Sākumkapitāls” ir kapitāls un rezerves, kā noteikts 57. panta a) un b) punktā.

Dalībvalstis var paredzēt, ka kredītiestādes, kuras neatbilst nosacījumam par atsevišķu pašu kapitālu un kuras pastāvēja 1979. gada 15. decembrī, var turpināt savu uzņēmējdarbību. Tās var atbrīvot šādas kredītiestādes no pienākuma pildīt 11. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzēto prasību.

2.   Ievērojot turpmāk paredzētos nosacījumus, dalībvalstis var piešķirt atļauju īpašu kategoriju kredītiestādēm, kuru sākumkapitāls ir mazāks par 1. punktā noteikto:

| a) | sākumkapitāls nav mazāks par 1 miljonu euro; |
| --- | --- |

a)

sākumkapitāls nav mazāks par 1 miljonu euro;

| b) | attiecīgās dalībvalstis paziņo Komisijai iemeslus, kāpēc tās izmanto šo iespēju; un |
| --- | --- |

b)

attiecīgās dalībvalstis paziņo Komisijai iemeslus, kāpēc tās izmanto šo iespēju; un

| c) | 14. pantā minētajā sarakstā īpaši atzīmē visu to kredītiestāžu nosaukumus, kurām nav 1. punktā noteiktā minimālā kapitāla. |
| --- | --- |

c)

14. pantā minētajā sarakstā īpaši atzīmē visu to kredītiestāžu nosaukumus, kurām nav 1. punktā noteiktā minimālā kapitāla.

10. pants

1.   Kredītiestādes pašu kapitāls nedrīkst būt mazāks par sākumkapitāla apjomu, kāds atļaujas piešķiršanas laikā prasīts saskaņā ar 9. pantu.

2.   Dalībvalstis var paredzēt, ka darbību drīkst turpināt kredītiestādes, kuras jau pastāvēja 1993. gada 1. janvārī un kuru pašu kapitāls nesasniedz līmeni, kas attiecībā uz sākumkapitālu noteikts 9. pantā. Tādā gadījumā šo kredītiestāžu pašu kapitāls nedrīkst būt mazāks par lielāko apjomu, kāds sasniegts laikposmā no 1989. gada 22. decembra.

3.   Ja tādas kredītiestādes kontroli, kura atbilst 2. punktā minētajai kategorijai, iegūst fiziskā vai juridiskā persona, kas nav persona, kura to kontrolēja iepriekš, šīs kredītiestādes pašu kapitāls saglabājas vismaz līmenī, kāds attiecībā uz sākumkapitālu norādīts 9. pantā.

4.   Noteiktos īpašos apstākļos un ar kompetento iestāžu piekrišanu gadījumos, kad apvienojas divas vai vairāk kredītiestādes, kas atbilst 2. punktā minētajai kategorijai, apvienošanās iznākumā izveidotās kredītiestādes pašu kapitāls nedrīkst būt mazāks par apvienoto kredītiestāžu pašu kapitāla summu apvienošanās laikā, kamēr nav sasniegti attiecīgie 9. pantā norādītie līmeņi.

5.   Ja 1., 2. un 4. punktā minētajos gadījumos pašu kapitāls samazinās, kompetentās iestādes var, ja apstākļi to pamato, dot kredītiestādēm ierobežotu laiku, lai labotu stāvokli vai izbeigtu darbību.

11. pants

1.   Kompetentās iestādes piešķir kredītiestādei atļauju vienīgi tad, ja kredītiestādes uzņēmējdarbību faktiski pārvalda vismaz divas personas.

Tās nepiešķir atļauju, ja šīm personām nav pietiekami labas reputācijas vai pietiekamas pieredzes šādu pienākumu veikšanai.

2.   Visas dalībvalstis prasa, lai:

| a) | ikvienai kredītiestādei, kas ir juridiskā persona un kam saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir juridiskā adrese, galvenais birojs atrastos tajā pašā dalībvalstī, kur ir tās juridiskā adrese; un |
| --- | --- |

a)

ikvienai kredītiestādei, kas ir juridiskā persona un kam saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir juridiskā adrese, galvenais birojs atrastos tajā pašā dalībvalstī, kur ir tās juridiskā adrese; un

| b) | ikvienai citai kredītiestādei galvenie biroji atrastos dalībvalstī, kas tai piešķīrusi atļauju un kur tā faktiski darbojas. |
| --- | --- |

b)

ikvienai citai kredītiestādei galvenie biroji atrastos dalībvalstī, kas tai piešķīrusi atļauju un kur tā faktiski darbojas.

12. pants

1.   Kompetentās iestādes nepiešķir atļauju sākt kredītiestādes darbību, ja vien nav informētas par tiešu vai netiešu akcionāru vai dalībnieku identitāti, fiziskām vai juridiskām personām, kurām ir būtiska līdzdalība, un par šīs līdzdalības apjomu.

Šā panta kontekstā nosakot būtisku līdzdalību, ņem vērā balsstiesības, kas paredzētas 92. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/34/EK (2001. gada 28. maijs) par vērtspapīru iekļaušanu fondu biržas oficiālajā sarakstā un par informāciju, kas jāpublicē par tādiem vērtspapīriem (16).

2.   Kompetentās iestādes nepiešķir atļauju, ja, ņemot vērā vajadzību nodrošināt kredītiestādes pareizu un piesardzīgu vadību, tās nav pārliecinātas par akcionāru vai dalībnieku piemērotību.

3.   Ja starp kredītiestādi un citām fiziskajām vai juridiskajām personām pastāv ciešas saiknes, kompetentās iestādes atļauju piešķir vienīgi tad, ja šīs saiknes tām netraucē efektīvi īstenot uzraudzības funkcijas.

Tāpat kompetentās iestādes nepiešķir atļauju tad, ja kādas trešās valsts normatīvie un administratīvie akti, kas reglamentē vienu vai vairākas fiziskās vai juridiskās personas, ar kurām kredītiestādei ir ciešas saiknes, vai šo normatīvo un administratīvo aktu piemērošanas grūtības traucē tām efektīvi īstenot uzraudzības funkcijas.

Kompetentās iestādes prasa, lai kredītiestādes tām sniegtu ziņas, kas vajadzīgas, lai nepārtraukti uzraudzītu atbilstību šajā punktā minētajiem nosacījumiem.

13. pants

Pieņemot lēmumu nepiešķirt atļauju, vienmēr sniedz pamatojumu, un pieteikuma iesniedzējam par to paziņo sešos mēnešos no pieteikuma saņemšanas vai, ja pieteikums nav pilnīgs, sešos mēnešos pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs ir nosūtījis informāciju, kas vajadzīga lēmuma pieņemšanai. Jebkurā gadījumā lēmumu pieņem 12 mēnešos no pieteikuma saņemšanas.

14. pants

Visas atļaujas dara zināmas Komisijai.

Visu to kredītiestāžu nosaukumus, kurām ir piešķirtas atļaujas, iekļauj sarakstā. Komisija šo sarakstu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un regulāri atjaunina.

15. pants

1.   Pirms atļaujas piešķiršanas kredītiestādei kompetentā iestāde apspriežas ar otras attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja:

| a) | attiecīgā kredītiestāde ir meitasuzņēmums kredītiestādei, kam atļauja piešķirta citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā kredītiestāde ir meitasuzņēmums kredītiestādei, kam atļauja piešķirta citā dalībvalstī;

| b) | attiecīgā kredītiestāde ir meitasuzņēmums tādas kredītiestādes mātesuzņēmumam, kam atļauja piešķirta citā dalībvalstī; vai |
| --- | --- |

b)

attiecīgā kredītiestāde ir meitasuzņēmums tādas kredītiestādes mātesuzņēmumam, kam atļauja piešķirta citā dalībvalstī; vai

| c) | attiecīgo kredītiestādi kontrolē tās pašas fiziskās vai juridiskās personas, kuras kontrolē kredītiestādi, kam atļauja piešķirta citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

attiecīgo kredītiestādi kontrolē tās pašas fiziskās vai juridiskās personas, kuras kontrolē kredītiestādi, kam atļauja piešķirta citā dalībvalstī.

2.   Pirms atļaujas piešķiršanas kredītiestādei kompetentā iestāde apspriežas ar attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi, kas ir atbildīga par apdrošināšanas uzņēmumu vai ieguldījumu sabiedrību uzraudzību, ja:

| a) | attiecīgā kredītiestāde ir meitasuzņēmums apdrošināšanas uzņēmumam vai ieguldījumu sabiedrībai, kam atļauja piešķirta Kopienā; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā kredītiestāde ir meitasuzņēmums apdrošināšanas uzņēmumam vai ieguldījumu sabiedrībai, kam atļauja piešķirta Kopienā;

| b) | attiecīgā kredītiestāde ir meitasuzņēmums tāda apdrošināšanas uzņēmuma vai tādas ieguldījumu sabiedrības mātesuzņēmumam, kam atļauja piešķirta Kopienā; vai |
| --- | --- |

b)

attiecīgā kredītiestāde ir meitasuzņēmums tāda apdrošināšanas uzņēmuma vai tādas ieguldījumu sabiedrības mātesuzņēmumam, kam atļauja piešķirta Kopienā; vai

| c) | attiecīgo kredītiestādi kontrolē tā pati fiziskā vai juridiskā persona, kura kontrolē apdrošināšanas uzņēmumu vai ieguldījumu sabiedrību, kam atļauja piešķirta Kopienā. |
| --- | --- |

c)

attiecīgo kredītiestādi kontrolē tā pati fiziskā vai juridiskā persona, kura kontrolē apdrošināšanas uzņēmumu vai ieguldījumu sabiedrību, kam atļauja piešķirta Kopienā.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās attiecīgās kompetentās iestādes jo īpaši savstarpēji apspriežas, izvērtējot akcionāru piemērotību un tās pašas grupas citas vienības vadībā iesaistīto vadītāju reputāciju un pieredzi. Tās apmainās ar visu informāciju attiecībā uz akcionāru piemērotību un vadītāju reputāciju un pieredzi, kas ir svarīga kā licences piešķiršanai, tā arī nolūkā pastāvīgi izvērtēt to, kā tiek ievērota atbilstība darbības nosacījumiem.

16. pants

Uzņēmējas dalībvalstis nevar prasīt atļauju vai dotāciju kapitālu citās dalībvalstīs atļautu kredītiestāžu filiālēm. Šādu filiāļu izveidi un uzraudzību veic saskaņā ar 22. un 25. pantu, 26. panta 1. līdz 3. punktu, 29. līdz 37. pantu un 40. pantu.

17. pants

1.   Kompetentās iestādes var atsaukt kredītiestādei piešķirtu atļauju vienīgi tad, ja šāda iestāde:

| a) | 12 mēnešos neizmanto atļauju, skaidri atsakās no tās vai ilgāk kā sešus mēnešus nav veikusi darījumus un ja attiecīgā dalībvalsts nav noteikusi, ka šādos gadījumos atļauja zaudē spēku; |
| --- | --- |

a)

12 mēnešos neizmanto atļauju, skaidri atsakās no tās vai ilgāk kā sešus mēnešus nav veikusi darījumus un ja attiecīgā dalībvalsts nav noteikusi, ka šādos gadījumos atļauja zaudē spēku;

| b) | ir ieguvusi atļauju, sniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot kādus citus nelikumīgus līdzekļus; |
| --- | --- |

b)

ir ieguvusi atļauju, sniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot kādus citus nelikumīgus līdzekļus;

| c) | vairs neatbilst nosacījumiem, ar kādiem atļauja piešķirta; |
| --- | --- |

c)

vairs neatbilst nosacījumiem, ar kādiem atļauja piešķirta;

| d) | vairs nenodrošina pietiekamu pašu kapitālu, vai arī vairs nevar paļauties, ka tā pildīs savus pienākumus pret kreditoriem, un, jo īpaši, tā vairs negarantē tai uzticēto aktīvu drošību; vai |
| --- | --- |

d)

vairs nenodrošina pietiekamu pašu kapitālu, vai arī vairs nevar paļauties, ka tā pildīs savus pienākumus pret kreditoriem, un, jo īpaši, tā vairs negarantē tai uzticēto aktīvu drošību; vai

| e) | atbilst kādam no citiem gadījumiem, kuros attiecīgās valsts tiesību akti paredz atļaujas atsaukšanu. |
| --- | --- |

e)

atbilst kādam no citiem gadījumiem, kuros attiecīgās valsts tiesību akti paredz atļaujas atsaukšanu.

2.   Atļaujas atsaukšanu vienmēr pamato, un par to informē attiecīgās personas. Šādu atsaukšanu dara zināmu Komisijai.

18. pants

Neskarot nekādus uzņēmējas dalībvalsts noteikumus par vārda “banka”, “krājbanka” vai citu banku nosaukumu lietojumu, darbības veikšanas nolūkā kredītiestādes var visā Kopienā lietot to pašu nosaukumu, ko tās lieto dalībvalstī, kurā atrodas to galvenais birojs. Ja var rasties pārpratums, uzņēmēja dalībvalsts var prasīt, lai skaidrības labad nosaukumu papildina ar paskaidrojošiem elementiem.

19. pants

1.   Dalībvalstis prasa, lai ikviena persona, kas plāno tieši vai netieši iegūt būtisku līdzdalību kādā kredītiestādē, par to vispirms informē kompetentās iestādes, darot zināmu šīs līdzdalības apjomu. Tāpat šādas personas informē kompetentās iestādes par to, vai tās plāno palielināt savu būtisko līdzdalību tiktāl, ka šīm personām piederošā balsstiesību vai kapitāla daļa sasniegtu vai pārsniegtu 20 %, 33 % vai 50 %, vai tiktāl, ka kredītiestāde kļūtu par tās meitasuzņēmumu.

Neskarot 2. punktu, kompetentās iestādes trīs mēnešos no šā punkta pirmajā un otrajā daļā paredzētā paziņojuma dienas var iebilst pret šādu plānu, ja, ņemot vērā vajadzību nodrošināt kredītiestādes pareizu un piesardzīgu vadību, tās nav pārliecinātas par attiecīgās personas piemērotību. Ja tās neiebilst pret minēto plānu, tās var noteikt galīgo termiņu tā īstenošanai.

2.   Ja persona, kas plāno iegādāties 1. punktā minēto līdzdalību, ir kredītiestāde, apdrošināšanas uzņēmums vai ieguldījumu sabiedrība, kam atļauja piešķirta citā dalībvalstī, vai arī mātesuzņēmums kredītiestādei, apdrošināšanas uzņēmumam vai ieguldījumu sabiedrībai, kam atļauja piešķirta citā dalībvalstī, vai arī fiziska vai juridiska persona, kura kontrolē kredītiestādi, apdrošināšanas uzņēmumu vai ieguldījumu sabiedrību, kam atļauja piešķirta citā dalībvalstī, un ja sakarā ar šo iegādi kredītiestāde, kur attiecīgā persona plāno iegādāties līdzdalību, kļūtu par meitasuzņēmumu vai būtu šīs personas kontrolē, par iegādes novērtējumu iepriekš apspriežas, kā paredzēts 15. pantā.

20. pants

Dalībvalstis prasa, lai ikviena fiziskā vai juridiskā persona, kas plāno tieši vai netieši atsavināt būtisku līdzdalību kredītiestādē, par to vispirms informē kompetentās iestādes, darot zināmu savas paredzamās līdzdalības apjomu. Tāpat šāda persona informē kompetentās iestādes par to, vai tā plāno samazināt savu būtisko līdzdalību tiktāl, ka šai personai piederošā balsstiesību vai kapitāla daļa kļūtu mazāka par 20 %, 33 % vai 50 %, vai tiktāl, ka kredītiestāde vairs nebūtu tās meitasuzņēmums.

21. pants

1.   Kredītiestādes informē kompetentās iestādes, līdzko uzzina par katru tādu līdzdalības iegūšanu vai atsavināšanu to kapitālā, kuras dēļ līdzdalība pārsniedz kādu no 19. panta 1. punktā un 20. pantā minētajām robežvērtībām vai kļūst mazāka par tām.

Tāpat tās vismaz reizi gadā dara kompetentajām iestādēm zināmus to akcionāru un dalībnieku vārdus, kuriem ir būtiska līdzdalība, un šīs līdzdalības apjomu, kā tas norādīts, piemēram, informācijā, ko sniedz gadskārtējā akcionāru un dalībnieku kopsapulcē vai saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz biržas sarakstos iekļautiem uzņēmumiem.

2.   Dalībvalstis prasa, lai gadījumā, ja 19. panta 1. punktā minēto personu ietekme var kaitēt kredītiestādes pareizai un piesardzīgai vadībai, kompetentās iestādes veic piemērotus pasākumus, lai stāvokli labotu. Šādi pasākumi var būt pavēles, sankcijas pret direktoriem un vadītājiem vai attiecīgo akcionāru vai dalībnieku akcijām vai daļām atbilstīgo balsstiesību īstenošanas apturēšana.

Līdzīgus pasākumus piemēro fiziskām un juridiskām personām, kas neizpilda pienākumu iepriekš sniegt informāciju, kā noteikts 19. panta 1. punktā.

Ja līdzdalība iegūta, neievērojot kompetento iestāžu iebildumu, dalībvalstis neatkarīgi no citām pieņemamajām sankcijām paredz atbilstīgo balsstiesību īstenošanas apturēšanu, balsojuma anulēšanu vai iespēju to anulēt.

3.   Nosakot šajā pantā minēto būtisko līdzdalību un citu līmeņu līdzdalību, ņem vērā balsstiesības, kas paredzētas Direktīvas 2001/34/EK 92. pantā.

22. pants

1.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes prasa, lai katrai kredītiestādei būtu noturīgi pārvaldības pasākumi, kas ietver skaidru organizatorisko struktūru, kurā ir precīzi definēts, pārredzams un konsekvents atbildības sadalījums, efektīvas procedūras esošo vai varbūtējo risku identificēšanai, pārvaldībai, uzraudzībai un ziņošanai un atbilstīgi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp pareizas administratīvās un grāmatvedības procedūras.

2.   Šā panta 1. punktā minētie pasākumi, procedūras un mehānismi ir visaptveroši un samērīgi ar kredītiestādes darbības raksturu, apjomu un sarežģītību. Ņem vērā V pielikumā noteiktos tehniskos kritērijus.

III SADAĻA

NOTEIKUMI PAR UZŅĒMĒJDARBĪBAS VEIKŠANAS BRĪVĪBU UN PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BRĪVĪBU

1. iedaļa

Kredītiestādes

23. pants

Dalībvalstis nosaka, ka I pielikumā uzskaitītās darbības saskaņā ar 25. pantu, 26. panta 1. līdz 3. punktu, 28. panta 1. un 2. punktu un 29. līdz 37. pantu to teritorijā var — izveidojot filiāles vai sniedzot pakalpojumus — veikt ikviena kredītiestāde, kam atļauju piešķīrušas un ko uzrauga citas dalībvalsts kompetentās iestādes, ja atļauja aptver šādas darbības.

2. iedaļa

Finanšu iestādes

24. pants

1.   Dalībvalstis nosaka, ka I pielikumā uzskaitītās darbības saskaņā ar 25. pantu, 26. panta 1. līdz 3. punktu, 28. panta 1. un 2. punktu un 29. līdz 37. pantu to teritorijā var — izveidojot filiāles vai sniedzot pakalpojumus — veikt ikviena citas dalībvalsts finanšu iestāde, kura ir kredītiestādes meitasuzņēmums vai divu vai vairāk kredītiestāžu kopīgs meitasuzņēmums, kuras dibināšanas dokumenti un statūti ļauj veikt šīs darbības un kura atbilst visiem šiem nosacījumiem:

| b) | mātesuzņēmumam vai mātesuzņēmumiem atļauja kā kredītiestādei piešķirta dalībvalstī, kuras tiesību akti reglamentē attiecīgo finanšu iestādi; |
| --- | --- |

b)

mātesuzņēmumam vai mātesuzņēmumiem atļauja kā kredītiestādei piešķirta dalībvalstī, kuras tiesību akti reglamentē attiecīgo finanšu iestādi;

| b) | attiecīgās darbības faktiski tiek veiktas tās pašas dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

b)

attiecīgās darbības faktiski tiek veiktas tās pašas dalībvalsts teritorijā;

| c) | mātesuzņēmumam vai mātesuzņēmumiem ir vismaz 90 % no balsstiesībām, kas nostiprinātas akcijās finanšu iestādes kapitālā; |
| --- | --- |

c)

mātesuzņēmumam vai mātesuzņēmumiem ir vismaz 90 % no balsstiesībām, kas nostiprinātas akcijās finanšu iestādes kapitālā;

| d) | mātesuzņēmums vai mātesuzņēmumi ir kompetentajām iestādēm pierādījuši finanšu iestādes piesardzīgu vadību un ar attiecīgās izcelsmes dalībvalsts kompetento iestāžu piekrišanu deklarējuši, ka tie solidāri garantē saistības, ko uzņēmusies attiecīgā finanšu iestāde; un |
| --- | --- |

d)

mātesuzņēmums vai mātesuzņēmumi ir kompetentajām iestādēm pierādījuši finanšu iestādes piesardzīgu vadību un ar attiecīgās izcelsmes dalībvalsts kompetento iestāžu piekrišanu deklarējuši, ka tie solidāri garantē saistības, ko uzņēmusies attiecīgā finanšu iestāde; un

| e) | saskaņā ar V sadaļas 4. nodaļas 1. iedaļu finanšu iestāde, jo īpaši attiecībā uz konkrētajām darbībām, ir iekļauta mātesuzņēmuma vai katra mātesuzņēmuma konsolidētajā uzraudzībā, jo īpaši attiecībā uz 75. pantā izklāstītajām minimālā pašu kapitāla prasībām lielu riska darījumu kontrolei un attiecībā uz 120. līdz 122. pantā paredzēto līdzdalības ierobežošanu. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar V sadaļas 4. nodaļas 1. iedaļu finanšu iestāde, jo īpaši attiecībā uz konkrētajām darbībām, ir iekļauta mātesuzņēmuma vai katra mātesuzņēmuma konsolidētajā uzraudzībā, jo īpaši attiecībā uz 75. pantā izklāstītajām minimālā pašu kapitāla prasībām lielu riska darījumu kontrolei un attiecībā uz 120. līdz 122. pantā paredzēto līdzdalības ierobežošanu.

Izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes pārbauda atbilstību šiem nosacījumiem un piešķir attiecīgajai finanšu iestādei atbilstības apliecību, ko iekļauj 25. un 28. pantā minētajā paziņojumā.

Izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina finanšu iestādes uzraudzību saskaņā ar 10. panta 1. punktu, 19. līdz 22. pantu, 40. pantu, 42. līdz 52. pantu un 54. pantu.

2.   Ja 1. punkta pirmajā daļā minēta finanšu iestāde vairs neizpilda kādu no piemērotajiem nosacījumiem, izcelsmes dalībvalsts to paziņo uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, un tad darbībām, ko šī finanšu iestāde veic uzņēmējā dalībvalstī, piemēro attiecīgās uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktus.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu mutatis mutandis piemēro 1. punkta pirmajā daļā minēto finanšu iestāžu meitasuzņēmumiem.

3. iedaļa

Uzņēmējdarbības veikšanas tiesību īstenošana

25. pants

1.   Kredītiestāde, kas vēlas izveidot filiāli citas dalībvalsts teritorijā, par to paziņo savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

2.   Dalībvalstis prasa, lai kredītiestādes, kas vēlas izveidot filiāli citas dalībvalsts teritorijā, 1. punktā paredzētajā paziņojumā sniedz šādu informāciju:

| a) | dalībvalsts, kuras teritorijā tā plāno izveidot filiāli; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts, kuras teritorijā tā plāno izveidot filiāli;

| b) | darbības programma, kurā izklāstīti, inter alia, paredzētās uzņēmējdarbības veidi un filiāles organizatoriskā struktūra; |
| --- | --- |

b)

darbības programma, kurā izklāstīti, inter alia, paredzētās uzņēmējdarbības veidi un filiāles organizatoriskā struktūra;

| c) | adrese uzņēmējā dalībvalstī, kur var iegūt dokumentus; un |
| --- | --- |

c)

adrese uzņēmējā dalībvalstī, kur var iegūt dokumentus; un

| d) | to personu vārdi, kas būs atbildīgas par filiāles vadību. |
| --- | --- |

d)

to personu vārdi, kas būs atbildīgas par filiāles vadību.

3.   Ja izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ņemot vērā paredzētās darbības, nav iemesla apšaubīt kredītiestādes vadības struktūras piemērotību vai finanšu stāvokli, tās trīs mēnešos pēc visas 2. punktā minētās informācijas saņemšanas šo informāciju dara zināmu uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un attiecīgi informē kredītiestādi.

Izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes arī dara zināmu kredītiestādes pašu kapitāla apjomu kapitāla prasību apjomu, kā paredzēts 75. pantā.

Atkāpjoties no šā punkta otrās daļas, 24. pantā minētajos gadījumos izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes dara zināmu arī finanšu iestādes pašu kapitāla apjomu un tās kredītiestādes, kura ir attiecīgās kredītiestādes mātesuzņēmums, konsolidēto pašu kapitāla apjomu un konsolidētās kapitāla prasības, kā paredzēts 75. pantā.

4.   Ja izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes atsakās 2. punktā minēto informāciju darīt zināmu uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, tās trīs mēnešos pēc visas informācijas saņemšanas paziņo attiecīgajai kredītiestādei šā atteikuma iemeslus.

Šis atteikums vai atbildes nesniegšana dod tiesības griezties izcelsmes dalībvalsts tiesā.

26. pants

1.   Pirms kredītiestādes filiāle sāk darboties, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes divos mēnešos pēc 25. pantā minētās informācijas saņemšanas sagatavojas kredītiestādes pārraudzībai saskaņā ar 5. iedaļu un, vajadzības gadījumā, norāda nosacījumus, ar kuriem vispārējās interesēs šīs darbības veic uzņēmējā dalībvalstī.

2.   Saņemot paziņojumu no uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm vai nesaņemot nekādu paziņojumu no šīm iestādēm, pēc 1. punktā paredzētā termiņa beigām var izveidot filiāli un sākt darbību.

3.   Ja mainās kādi no datiem, ko paziņo saskaņā ar 25. panta 2. punkta b), c) vai d) apakšpunktu, kredītiestāde par attiecīgajām pārmaiņām rakstiski paziņo izcelsmes dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm vismaz vienu mēnesi pirms to īstenošanas, lai izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes varētu pieņemt lēmumu saskaņā ar 25. pantu un lai uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes varētu pieņemt lēmumu par pārmaiņām saskaņā ar šā panta 1. punktu.

4.   Attiecībā uz filiālēm, kuras saskaņā ar to uzņēmējās dalībvalstīs spēkā esošajiem noteikumiem darbību sākušas pirms 1993. gada 1. janvāra, uzskata, ka tām ir piemērota 25. pantā un šā panta 1. un 2. punktā paredzētā kārtība. No 1993. gada 1. janvāra uz tām attiecas šā panta 3. punkts, 23. un 43. pants, kā arī 2. un 5. iedaļa.

27. pants

Visas darījumu vietas, ko vienā dalībvalstī izveidojusi kredītiestāde, kuras galvenais birojs ir citā dalībvalstī, uzskata par vienu filiāli.

4. iedaļa

Pakalpojumu sniegšanas brīvības īstenošana

28. pants

1.   Visas kredītiestādes, kas vēlas pirmo reizi īstenot pakalpojumu sniegšanas brīvību, darbojoties citas dalībvalsts teritorijā, informē izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes par I pielikuma sarakstā uzskaitītajām darbībām, kuras tā paredzējusi veikt.

2.   Viena mēneša laikā pēc 1. punktā paredzētā paziņojuma saņemšanas izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes šo paziņojumu nosūta uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

3.   Šis pants neietekmē tiesības, ko ieguvušas kredītiestādes, kuras sniedz pakalpojumus jau pirms 1993. gada 1. janvāra.

5. iedaļa

Uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu pilnvaras

29. pants

Uzņēmējas dalībvalstis var statistikas vajadzībām noteikt, ka visas kredītiestādes, kurām ir filiāles to teritorijā, regulāri ziņo uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm par savu darbību tās teritorijā.

Pildot pienākumus, kurus tām nosaka 41. pants, uzņēmējas dalībvalstis drīkst noteikt, ka citu dalībvalstu kredītiestāžu filiāles sniedz tādas pašas ziņas, kādas šajā nolūkā sniedz pašmāju kredītiestādes.

30. pants

1.   Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes konstatē, ka kredītiestāde, kurai tās teritorijā ir filiāle vai kura sniedz pakalpojumus tās teritorijā, neatbilst tiesību aktiem, kas šajā valstī pieņemti saskaņā šīs direktīvas noteikumiem saistībā ar uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu pilnvarām, tad minētās iestādes liek attiecīgajai kredītiestādei šo pārkāpuma stāvokli labot.

2.   Ja attiecīgā kredītiestāde vajadzīgos pasākumus neveic, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes attiecīgi informē izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes.

Izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes, cik drīz vien iespējams, veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgā kredītiestāde šo pārkāpuma stāvokli labo. Šo pasākumu būtību dara zināmu uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

3.   Ja, neskatoties uz izcelsmes dalībvalsts veiktajiem pasākumiem vai tādēļ, ka šie pasākumi izrādās nepiemēroti vai nav veicami attiecīgajā dalībvalstī, kredītiestāde turpina pārkāpt 1. punktā minētos tiesību aktus, kas ir spēkā uzņēmējā dalībvalstī, tad uzņēmēja dalībvalsts, iepriekš informējusi izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes, var veikt piemērotus pasākumus, lai novērstu turpmākus pārkāpumus vai piemērotu sodus par tiem un, ciktāl vajadzīgs, liegtu šai kredītiestādei veikt jaunus darījumus uzņēmējas dalībvalsts teritorijā. Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā ir iespējams kredītiestādēm izsniegt juridiskos dokumentus, kas vajadzīgi šādiem pasākumiem.

31. pants

Šīs direktīvas 29. un 30. pants neiespaido uzņēmēju dalībvalstu tiesības veikt piemērotus pasākumus, lai novērstu to teritorijā izdarītos pārkāpumus, kas ir pretrunā ar tiesību aktiem, kurus tās pieņēmušas vispārējās interesēs, vai lai piemērotu sodus par tiem. Tas ietver iespēju liegt pārkāpējām kredītiestādēm veikt jaunus darījumus uzņēmējas dalībvalsts teritorijā.

32. pants

Visus pasākumus, kas veikti atbilstīgi 30. panta 2. un 3. punktam vai 31. pantam un kas paredz sodus vai ierobežojumus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību, atbilstīgi pamato un dara zināmus attiecīgajai kredītiestādei. Ikvienu šādu pasākumu ir tiesības pārsūdzēt tās dalībvalsts tiesā, kuras iestādes to veikušas.

33. pants

Pirms 30. pantā paredzētās procedūras īstenošanas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes ārkārtas gadījumos var veikt visus vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai aizsargātu noguldītāju, ieguldītāju un citu to personu intereses, kam sniedz pakalpojumus. Par šādiem pasākumiem iespējami drīz informē Komisiju un pārējo attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes.

Apspriedusies ar attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Komisija var nolemt, ka attiecīgajai dalībvalstij jāgroza vai jāatceļ šie pasākumi.

34. pants

Uzņēmējas dalībvalstis var īstenot pilnvaras, kas tām ir piešķirtas saskaņā ar šo direktīvu, veicot attiecīgus pasākumus, lai to teritorijā novērstu turpmākus pārkāpumus vai piemērotu sodus par tiem. Tas ietver iespēju liegt pārkāpējām kredītiestādēm veikt jaunus darījumus uzņēmējas dalībvalsts teritorijā.

35. pants

Atļaujas atsaukšanas gadījumā informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, un tās veic attiecīgus pasākumus, lai liegtu pārkāpējai kredītiestādei veikt turpmākus darījumus uzņēmējas dalībvalsts teritorijā un aizsargātu noguldītāju intereses.

36. pants

Dalībvalstis dara Komisijai zināmu to gadījumu skaitu un veidu, kad ir bijis atteikums saskaņā ar 25. pantu un 26. panta 1. līdz 3. punktu vai kad ir veikti pasākumi saskaņā ar 30. panta 3. punktu.

37. pants

Šī iedaļa neliedz kredītiestādēm, kuru galvenais birojs ir kādā citā dalībvalstī, reklamēt uzņēmējā dalībvalstī savus pakalpojumus, izmantojot visus pieejamos saziņas līdzekļus, ņemot vērā jebkādus noteikumus, kas reglamentē šādas reklāmas formu un saturu un kas ir pieņemti vispārējās interesēs.

IV SADAĻA

ATTIECĪBAS AR TREŠĀM VALSTĪM

1. iedaļa

Paziņošana par trešo valstu uzņēmumiem un nosacījumi piekļuvei šo valstu tirgiem

38. pants

1.   Tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenie biroji ir ārpus Kopienas, sākot vai veicot darbību, dalībvalstis nepiemēro noteikumus, kas rada labvēlīgāku režīmu par to, kādu piemēro to kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenie biroji ir Kopienā.

2.   Kompetentās iestādes dara zināmas Komisijai un Eiropas Banku komitejai visas filiāļu atļaujas, kas piešķirtas kredītiestādēm, kuru galvenais birojs ir ārpus Kopienas.

3.   Neskarot 1. punktu, Kopiena var ar nolīgumiem, ko noslēdz ar vienu vai vairākām trešām valstīm, vienoties piemērot noteikumus, kas piešķir vienādu režīmu visā Kopienas teritorijā tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs ir ārpus Kopienas.

2. iedaļa

Sadarbība ar trešo valstu kompetentajām iestādēm konsolidētas uzraudzības jomā

39. pants

1.   Pēc kādas dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumus, lai apspriestu nolīgumus ar vienu vai vairākām trešām valstīm par līdzekļiem konsolidētas uzraudzības īstenošanai attiecībā uz:

| a) | kredītiestādēm, kuru mātesuzņēmumu galvenais birojs ir kādā trešā valstī; vai |
| --- | --- |

a)

kredītiestādēm, kuru mātesuzņēmumu galvenais birojs ir kādā trešā valstī; vai

| b) | trešā valstī esošām kredītiestādēm, kuru mātesuzņēmumu galvenais birojs atrodas Kopienā, neatkarīgi no tā, vai šie mātesuzņēmumi ir kredītiestādes vai finanšu kontrolakciju sabiedrības. |
| --- | --- |

b)

trešā valstī esošām kredītiestādēm, kuru mātesuzņēmumu galvenais birojs atrodas Kopienā, neatkarīgi no tā, vai šie mātesuzņēmumi ir kredītiestādes vai finanšu kontrolakciju sabiedrības.

2.   Ar 1. punktā minētajiem nolīgumiem jo īpaši cenšas nodrošināt, ka:

| a) | dalībvalstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu Kopienā esošu kredītiestāžu vai finanšu kontrolakciju sabiedrību konsolidētai uzraudzībai, pamatojoties uz to konsolidēto finanšu stāvokli, kuru meitasuzņēmumi ir kredītiestādes vai finanšu iestādes, kas atrodas ārpus Kopienas, vai kurām ir līdzdalība šādās iestādēs; un |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu Kopienā esošu kredītiestāžu vai finanšu kontrolakciju sabiedrību konsolidētai uzraudzībai, pamatojoties uz to konsolidēto finanšu stāvokli, kuru meitasuzņēmumi ir kredītiestādes vai finanšu iestādes, kas atrodas ārpus Kopienas, vai kurām ir līdzdalība šādās iestādēs; un

| b) | trešo valstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu mātesuzņēmumu uzraudzībai, kuru galvenais birojs atrodas šo trešo valstu teritorijās un kuru meitasuzņēmumi ir kredītiestādes vai finanšu iestādes, kas atrodas vienā vai vairākās dalībvalstīs, vai kuriem ir līdzdalība šādās iestādēs. |
| --- | --- |

b)

trešo valstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu mātesuzņēmumu uzraudzībai, kuru galvenais birojs atrodas šo trešo valstu teritorijās un kuru meitasuzņēmumi ir kredītiestādes vai finanšu iestādes, kas atrodas vienā vai vairākās dalībvalstīs, vai kuriem ir līdzdalība šādās iestādēs.

3.   Neskarot Līguma 300. panta 1. un 2. punktu, Komisija ar Eiropas Banku komitejas palīdzību izvērtē 1. punktā minēto sarunu rezultātus un radušos situāciju.

V SADAĻA

KONSULTATĪVĀS UZRAUDZĪBAS UN INFORMĀCIJAS SNIEGŠANAS PRINCIPI UN TEHNISKIE INSTRUMENTI

1. nodaļa

Konsultatīvās uzraudzības principi

1. iedaļa

Izcelsmes dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetence

40. pants

1.   Neskarot šīs direktīvas noteikumus, kas paredz uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu atbildību, izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes ir atbildīgas par kredītiestādes uzraudzību, tostarp par to darbību uzraudzību, ko kredītiestāde veic saskaņā ar 23. un 24. pantu.

2.   Šā panta 1. punkts neliedz veikt konsolidētu uzraudzību saskaņā ar šo direktīvu.

41. pants

Līdz turpmākai koordinācijai uzņēmējas dalībvalstis sadarbībā ar izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm joprojām ir atbildīgas par kredītiestāžu filiāļu likviditātes uzraudzību.

Neskarot pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Monetārās sistēmas stiprināšanai, uzņēmējas dalībvalstis joprojām ir pilnībā atbildīgas par pasākumiem, ko veic, īstenojot to monetāro politiku.

Šādi pasākumi nedrīkst noteikt režīmu, kurš diskriminētu vai ierobežotu tādēļ, ka kādai kredītiestādei atļauja ir piešķirta citā dalībvalstī.

42. pants

Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai uzraudzītu tādu kredītiestāžu darbību, kuras ar filiāļu starpniecību darbojas vienā vai vairākās dalībvalstīs, kas nav dalībvalstis, kurās ir to galvenie biroji. Tās cita citai sniedz visu to informāciju par šādu kredītiestāžu vadību un īpašumtiesībām, kura var sekmēt to uzraudzību un izvērtējumu par to atļaušanas nosacījumiem, un visu informāciju, kas var atvieglināt šo iestāžu pārraudzību, jo īpaši attiecībā uz likviditāti, maksātspēju, noguldījumu garantijām, lielu riska darījumu ierobežošanu, vadības un grāmatvedības procedūrām un iekšējās kontroles mehānismiem.

43. pants

1.   Uzņēmējas dalībvalstis nosaka, ka, ja kredītiestāde, kam atļauja piešķirta citā dalībvalstī, ar filiāles starpniecību veic darbības tās teritorijā, tad izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes, iepriekš informējot uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, var 42. pantā minētās informācijas pārbaudi uz vietas veikt pašas vai ar to personu starpniecību, ko tās šim nolūkam norīko.

2.   Lai pārbaudītu filiāles, izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes var arī izmantot kādu no citām procedūrām, kas paredzētas 141. pantā.

3.   Šā panta 1. un 2. punkts neiespaido uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu tiesības, pildot šajā direktīvā paredzētos pienākumus, veikt to teritorijā izveidotu filiāļu pārbaudes uz vietas.

2. iedaļa

Informācijas apmaiņa un dienesta noslēpums

44. pants

1.   Dalībvalstis nosaka, ka visām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs, kā arī revidentiem un ekspertiem, kas darbojas kompetento iestāžu uzdevumā, ir pienākums glabāt dienesta noslēpumu.

Nekādu konfidenciālu informāciju, ko minētās personas var saņemt, pildot pienākumus, nedrīkst izpaust nevienai personai vai iestādei, izņemot pārskata vai apkopojuma formā tā, ka nevar noteikt atsevišķas kredītiestādes, neskarot gadījumus, uz kuriem attiecas krimināltiesību akti.

Tomēr, ja kredītiestādi atzīst par bankrotējušu vai ja to likvidē ar tiesas lēmumu, konfidenciālu informāciju, kas neattiecas uz trešām personām, kuras iesaistītas mēģinājumos kredītiestādi glābt, var izpaust civillietās vai komerclietās.

2.   Šā panta 1. punkts neliedz dažādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm apmainīties ar informāciju saskaņā ar šo direktīvu un citām direktīvām, kas attiecas uz kredītiestādēm. Uz šo informāciju attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, kā norādīts 1. punktā.

45. pants

Kompetentās iestādes, kas saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 44. pantu, var to izmantot vienīgi savu uzdevumu izpildē un vienīgi šādiem mērķiem:

| a) | lai pārbaudītu, vai ir izpildīti nosacījumi, kas reglamentē kredītiestāžu darbības sākšanu, un lai atvieglinātu šādas darbības konsolidētu vai nekonsolidētu pārraudzību, jo īpaši attiecībā uz likviditāti, maksātspēju, lieliem riska darījumiem, vadības un grāmatvedības procedūrām un iekšējās kontroles mehānismiem; |
| --- | --- |

a)

lai pārbaudītu, vai ir izpildīti nosacījumi, kas reglamentē kredītiestāžu darbības sākšanu, un lai atvieglinātu šādas darbības konsolidētu vai nekonsolidētu pārraudzību, jo īpaši attiecībā uz likviditāti, maksātspēju, lieliem riska darījumiem, vadības un grāmatvedības procedūrām un iekšējās kontroles mehānismiem;

| b) | lai piemērotu sankcijas; |
| --- | --- |

b)

lai piemērotu sankcijas;

| c) | administratīvā pārsūdzībā par kompetentās iestādes lēmumu; vai |
| --- | --- |

c)

administratīvā pārsūdzībā par kompetentās iestādes lēmumu; vai

| d) | tiesas procesos, kurus sāk saskaņā ar 55. pantu vai īpašiem noteikumiem, kas paredzēti šajā direktīvā vai citās direktīvās, kuras pieņemtas kredītiestāžu jomā. |
| --- | --- |

d)

tiesas procesos, kurus sāk saskaņā ar 55. pantu vai īpašiem noteikumiem, kas paredzēti šajā direktīvā vai citās direktīvās, kuras pieņemtas kredītiestāžu jomā.

46. pants

Tādus sadarbības nolīgumus ar trešo valstu kompetentajām iestādēm vai ar trešo valstu iestādēm vai struktūrām, kas definētas 47. pantā un 48. panta 1. punktā, kuri paredz informācijas apmaiņu, dalībvalstis var slēgt vienīgi tad, ja uz izpausto informāciju attiecas dienesta noslēpuma garantijas, kas ir vismaz līdzvērtīgas 44. panta 1. punktā minētajām. Šādu informācijas apmaiņu īsteno minēto iestāžu un struktūru uzraudzības uzdevuma veikšanas nolūkā.

Ja informācijas izcelsme ir kādā citā dalībvalstī, to nevar izpaust bez to kompetento iestāžu nepārprotamas piekrišanas, kuras sniegušas šo informāciju, un, attiecīgos gadījumos, vienīgi nolūkiem, kuriem šīs iestādes devušas savu piekrišanu.

47. pants

Šīs direktīvas 44. panta 1. punkts un 45. pants neliedz apmainīties ar informāciju kādā dalībvalstī, ja tajā ir divas vai vairāk kompetentās iestādes, vai dalībvalstu starpā, kā arī starp kompetentajām iestādēm un šādām iestādēm:

| a) | iestādēm, kas ir atbildīgas par citu finanšu organizāciju un apdrošināšanas sabiedrību uzraudzību, un iestādēm, kas ir atbilstīgas par finanšu tirgu uzraudzību; |
| --- | --- |

a)

iestādēm, kas ir atbildīgas par citu finanšu organizāciju un apdrošināšanas sabiedrību uzraudzību, un iestādēm, kas ir atbilstīgas par finanšu tirgu uzraudzību;

| b) | struktūrām, kas iesaistītas kredītiestāžu likvidācijas un bankrota procedūrās un citās līdzīgās procedūrās; un |
| --- | --- |

b)

struktūrām, kas iesaistītas kredītiestāžu likvidācijas un bankrota procedūrās un citās līdzīgās procedūrās; un

| c) | personām, kas ir atbildīgas par kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu pārskatu obligātajām revīzijām, |
| --- | --- |

c)

personām, kas ir atbildīgas par kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu pārskatu obligātajām revīzijām,

veicot šo iestāžu vai struktūru uzraudzības uzdevumus.

Šīs direktīvas 44. panta 1. punkts un 45. pants neliedz izpaust struktūrām, kas vada noguldījumu kompensācijas shēmas, informāciju, kas ir vajadzīga to pienākumu izpildei.

Abos gadījumos uz saņemto informāciju attiecas 44. panta 1. punktā norādītie dienesta noslēpuma nosacījumi.

48. pants

1.   Neskarot no 44. līdz 46. pantu, dalībvalstis var atļaut informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un šādām iestādēm:

| a) | iestādēm, kas pārrauga struktūras, kuras iesaistītas kredītiestāžu likvidācijas un bankrota procedūrās un citās līdzīgās procedūrās; un |
| --- | --- |

a)

iestādēm, kas pārrauga struktūras, kuras iesaistītas kredītiestāžu likvidācijas un bankrota procedūrās un citās līdzīgās procedūrās; un

| b) | iestādēm, kas pārrauga personas, kuras veic apdrošināšanas sabiedrību, kredītiestāžu, ieguldījumu sabiedrību un citu finanšu iestāžu pārskatu obligāto revīziju. |
| --- | --- |

b)

iestādēm, kas pārrauga personas, kuras veic apdrošināšanas sabiedrību, kredītiestāžu, ieguldījumu sabiedrību un citu finanšu iestāžu pārskatu obligāto revīziju.

Šādos gadījumos dalībvalstis prasa, lai būtu izpildīti vismaz šādi nosacījumi:

| a) | informācijai ir paredzēta šā punkta pirmajā daļā minētā uzraudzības uzdevuma izpildei; |
| --- | --- |

a)

informācijai ir paredzēta šā punkta pirmajā daļā minētā uzraudzības uzdevuma izpildei;

| b) | uz šādi saņemto informāciju attiecas 44. panta 1. punktā norādītie dienesta noslēpuma nosacījumi; un |
| --- | --- |

b)

uz šādi saņemto informāciju attiecas 44. panta 1. punktā norādītie dienesta noslēpuma nosacījumi; un

| c) | ja informācijas izcelsme ir kādā citā dalībvalstī, to nevar izpaust bez to kompetento iestāžu nepārprotamas piekrišanas, kuras sniegušas šo informāciju, un, attiecīgos gadījumos, vienīgi nolūkiem, kuriem šīs iestādes devušas savu piekrišanu. |
| --- | --- |

c)

ja informācijas izcelsme ir kādā citā dalībvalstī, to nevar izpaust bez to kompetento iestāžu nepārprotamas piekrišanas, kuras sniegušas šo informāciju, un, attiecīgos gadījumos, vienīgi nolūkiem, kuriem šīs iestādes devušas savu piekrišanu.

Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm to iestāžu nosaukumus, kuras var saņemt informāciju saskaņā ar šo punktu.

2.   Neskarot 44. līdz 46. pantu, nolūkā stiprināt finanšu sistēmas stabilitāti, tostarp tās vienotību, dalībvalstis var atļaut informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un iestādēm vai struktūrām, kas saskaņā ar tiesību aktiem ir atbildīgas par tiesību aktu pārkāpumu atklāšanu un izmeklēšanu uzņēmējdarbības jomā.

Šādos gadījumos dalībvalstis prasa, lai būtu izpildīti vismaz šādi nosacījumi:

| a) | informācija ir paredzēta šā punkta pirmajā daļā minētā uzdevuma izpildei, |
| --- | --- |

a)

informācija ir paredzēta šā punkta pirmajā daļā minētā uzdevuma izpildei,

| b) | uz šādi saņemto informāciju attiecas 44. panta 1. punktā norādītie dienesta noslēpuma nosacījumi; un |
| --- | --- |

b)

uz šādi saņemto informāciju attiecas 44. panta 1. punktā norādītie dienesta noslēpuma nosacījumi; un

| c) | ja informācijas izcelsme ir kādā citā dalībvalstī, to nevar izpaust bez to kompetento iestāžu nepārprotamas piekrišanas, kuras sniegušas šo informāciju, un, attiecīgos gadījumos, vienīgi nolūkiem, kuriem šīs iestādes devušas savu piekrišanu. |
| --- | --- |

c)

ja informācijas izcelsme ir kādā citā dalībvalstī, to nevar izpaust bez to kompetento iestāžu nepārprotamas piekrišanas, kuras sniegušas šo informāciju, un, attiecīgos gadījumos, vienīgi nolūkiem, kuriem šīs iestādes devušas savu piekrišanu.

Ja kādā dalībvalstī šā punkta pirmajā daļā minētajām iestādēm vai struktūrām pārkāpumu atklāšanas vai izmeklēšanas uzdevumu palīdz pildīt personas, kas šim nolūkam norīkotas, ņemot vērā viņu īpašo kompetenci, un kas nestrādā valsts sektorā, tad uz šādām personām var attiecināt šā punkta pirmajā daļā norādīto informācijas apmaiņu ar otrajā daļā paredzētajiem nosacījumiem.

Lai īstenotu šā punkta trešo daļu, pirmajā daļā minētās iestādes vai struktūras paziņo kompetentajām iestādēm, kas sniegušas attiecīgo informāciju, to personu vārdus un tiešos pienākumus, kam tā jānosūta.

Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm to iestāžu nosaukumus, kuras var saņemt informāciju saskaņā ar šo pantu.

Komisija sagatavo ziņojumu par šā panta noteikumu piemērošanu.

49. pants

Šī iedaļa neliedz kompetentai iestādei nosūtīt informāciju šādām iestādēm to uzdevumu veikšanai:

| a) | centrālajām bankām un citām struktūrām, kas pilda monetārām iestādēm līdzīgas funkcijas; un |
| --- | --- |

a)

centrālajām bankām un citām struktūrām, kas pilda monetārām iestādēm līdzīgas funkcijas; un

| b) | attiecīgos gadījumos, citām publiskām iestādēm, kas ir atbildīgas par norēķinu sistēmu pārraudzību. |
| --- | --- |

b)

attiecīgos gadījumos, citām publiskām iestādēm, kas ir atbildīgas par norēķinu sistēmu pārraudzību.

Šī iedaļa neliedz minētajām iestādēm vai struktūrām paziņot kompetentajām iestādēm tādu informāciju, kāda tām var būt vajadzīga 45. panta nolūkiem.

Uz šādi saņemto informāciju attiecas 44. panta 1. punktā norādītie dienesta noslēpuma nosacījumi.

50. pants

Neskarot 44. panta 1. punktu un 45. pantu, dalībvalstis atbilstīgi tiesību aktu noteikumiem var atļaut noteiktu informāciju izpaust citiem valsts pārvaldes departamentiem, kas ir atbildīgi par tiesību aktiem attiecībā uz kredītiestāžu, finanšu iestāžu, ieguldījumu pakalpojumu un apdrošināšanas sabiedrību uzraudzību, un inspektoriem, kas strādā minēto struktūrvienību interesēs.

Tomēr šādu informāciju drīkst izpaust vienīgi tad, ja tas vajadzīgs kontrolei.

51. pants

Dalībvalstis nosaka, ka informāciju, kas saņemta saskaņā ar 44. panta 2. punktu un 47. pantu, un informāciju, kas iegūta 43. panta 1. un 2. punktā minētajās pārbaudēs uz vietas, nekādā gadījumā nedrīkst izpaust 50. pantā minētajos gadījumos citādi, kā vien ar to kompetento iestāžu nepārprotamu piekrišanu, kuras šo informāciju sniegušas, vai ar tās dalībvalsts kompetento iestāžu nepārprotamu piekrišanu, kurā veikta attiecīgā pārbaude uz vietas.

52. pants

Šī iedaļa neliedz dalībvalsts kompetentajām iestādēm 44. līdz 46. pantā minēto informāciju darīt zināmu klīringa iestādei vai citai līdzīgai iestādei, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir atzīta, lai kādam no valsts tirgiem sniegtu klīringa vai norēķinu pakalpojumus, ja minētās kompetentās iestādes uzskata, ka informācija ir jāpaziņo, lai nodrošinātu šo struktūru pareizu darbību sakarā ar tirgus dalībnieku saistību neizpildi vai iespējamu neizpildi. Uz šādi saņemto informāciju attiecas 44. panta 1. punktā norādītie dienesta noslēpuma nosacījumi.

Dalībvalstis tomēr nodrošina, ka saskaņā ar 44. panta 2. punktu saņemtu informāciju šajā pantā paredzētajā gadījumā nevar izpaust bez nepārprotamas to kompetento iestāžu piekrišanas, kas sniegušas attiecīgo informāciju.

3. iedaļa

Par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu juridisko pārraudzību atbildīgo personu pienākumi

53. pants

1.   Dalībvalstis paredz vismaz to, ka katrai saskaņā ar Direktīvu 84/253/EEK (17) pilnvarotai personai, kas kādā kredītiestādē veic uzdevumu, kurš raksturots Direktīvas 78/660/EEK 51. pantā, Direktīvas 83/349/EEK 37. pantā vai Direktīvas 85/611/EEK (18) 31. pantā, vai kādu citu obligātu uzdevumu, ir pienākums tūlīt paziņot kompetentajām iestādēm visus faktus vai lēmumus attiecībā uz šo kredītiestādi, ko tā konstatējusi, veicot savu uzdevumu, un kas:

| a) | var būt tādu normatīvo un administratīvu aktu būtisks pārkāpums, kuri paredz atļaujas piešķiršanas nosacījumus vai īpaši reglamentē kredītiestāžu darbības veikšanu; |
| --- | --- |

a)

var būt tādu normatīvo un administratīvu aktu būtisks pārkāpums, kuri paredz atļaujas piešķiršanas nosacījumus vai īpaši reglamentē kredītiestāžu darbības veikšanu;

| b) | var apdraudēt kredītiestādes darbības nepārtrauktību; vai |
| --- | --- |

b)

var apdraudēt kredītiestādes darbības nepārtrauktību; vai

| c) | var būt par iemeslu pārskatu apstiprināšanai vai atrunām. |
| --- | --- |

c)

var būt par iemeslu pārskatu apstiprināšanai vai atrunām.

Dalībvalstis paredz vismaz to, ka minētai personai tāpat ir pienākums paziņot visus faktus vai lēmumus, ko tā, veicot šā punkta pirmajā daļā raksturoto uzdevumu, konstatējusi uzņēmumā, kuram ir no kontroles attiecībām izrietošas ciešas saiknes ar kredītiestādi, kurā šī persona veic attiecīgo uzdevumu.

2.   Tas, ka Direktīvas 84/253/EEK nozīmē pilnvarotas personas godprātīgi paziņo kompetentajām iestādēm kādu 1. punktā minētu faktu vai lēmumu, nav līgumos vai normatīvos vai administratīvos aktos noteikta informācijas izpaušanas ierobežojuma pārkāpums un nerada šīm personām nekādu atbildību.

4. iedaļa

Pilnvaras piemērot sankcijas un tiesības griezties tiesās

54. pants

Neskarot atļaujas atsaukšanas procedūras un krimināltiesību normas, dalībvalstis paredz, ka to attiecīgās kompetentās iestādes var kredītiestādēm vai personām, kas faktiski kontrolē kredītiestādes darbību, par normatīvo vai administratīvo aktu pārkāpšanu saistībā ar to darbības uzraudzību vai veikšanu paredzēt vai piemērot sankcijas vai piemērot pasākumus, kas īpaši paredzēti, lai izbeigtu konstatētos pārkāpumus vai šādu pārkāpumu cēloņus.

55. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka par lēmumiem, ko attiecībā uz kādu kredītiestādi pieņem atbilstīgi normatīviem un administratīviem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, ir tiesības griezties tiesās. Tas attiecas arī uz gadījumu, ja sešos mēnešos pēc tā iesniegšanas nav pieņemts lēmums par atļaujas pieteikumu, kurā ir visa informācija, kas vajadzīga saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.

2. nodaļa

Konsultatīvās uzraudzības tehniskie instrumenti

1. iedaļa

Pašu kapitāls

56. pants

Ja dalībvalsts, īstenojot Kopienas tiesību aktus par darbojošos kredītiestāžu konsultatīvo uzraudzību, normatīvos vai administratīvos aktos paredz noteikumus, kuros lieto terminu “pašu kapitāls” vai atsaucas pašu kapitāla jēdzienu, tā šo terminu vai jēdzienu saskaņo ar 57. līdz 61. pantā un 63. līdz 66. pantā doto definīciju.

57. pants

Kredītiestāžu nekonsolidētais pašu kapitāls, ņemot vērā 66. pantā noteiktos ierobežojumus, ietver šādus posteņus:

| a) | kapitālu Direktīvas 86/635/EEK 22. panta nozīmē tādā apjomā, kas ir apmaksāts, kā arī akciju emisijas uzcenojuma kontus, bet neietverot kumulatīvas priekšrocību akcijas; |
| --- | --- |

a)

kapitālu Direktīvas 86/635/EEK 22. panta nozīmē tādā apjomā, kas ir apmaksāts, kā arī akciju emisijas uzcenojuma kontus, bet neietverot kumulatīvas priekšrocību akcijas;

| b) | rezerves Direktīvas 86/635/EEK 23. panta nozīmē, kā arī peļņu un zaudējumus, kādi tie ir pēc gala aprēķiniem; |
| --- | --- |

b)

rezerves Direktīvas 86/635/EEK 23. panta nozīmē, kā arī peļņu un zaudējumus, kādi tie ir pēc gala aprēķiniem;

| c) | banku darbības vispārējo riska darījumu līdzekļus Direktīvas 86/635/EEK 38. panta nozīmē; |
| --- | --- |

c)

banku darbības vispārējo riska darījumu līdzekļus Direktīvas 86/635/EEK 38. panta nozīmē;

| d) | pārvērtēšanas rezerves Direktīvas 78/660/EEK 33. panta nozīmē; |
| --- | --- |

d)

pārvērtēšanas rezerves Direktīvas 78/660/EEK 33. panta nozīmē;

| e) | vērtības korekcijas Direktīvas 86/635/EEK 37. panta 2. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

e)

vērtības korekcijas Direktīvas 86/635/EEK 37. panta 2. punkta nozīmē;

| f) | citus posteņus 63. panta nozīmē; |
| --- | --- |

f)

citus posteņus 63. panta nozīmē;

| g) | kredītiestāžu, kas izveidotas kā kooperatīvās sabiedrības, biedru saistības un dažu tādu iestāžu, kas ir organizētas kā fondi, aizņēmēju solidārās saistības, kā minēts 64. panta 1. punktā; un |
| --- | --- |

g)

kredītiestāžu, kas izveidotas kā kooperatīvās sabiedrības, biedru saistības un dažu tādu iestāžu, kas ir organizētas kā fondi, aizņēmēju solidārās saistības, kā minēts 64. panta 1. punktā; un

| h) | noteikta termiņa kumulatīvās priekšrocību akcijas un subordinēto aizņēmumu kapitālu, kā minēts 64. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

h)

noteikta termiņa kumulatīvās priekšrocību akcijas un subordinēto aizņēmumu kapitālu, kā minēts 64. panta 3. punktā.

Saskaņā ar 66. pantu atskaita šādus posteņus:

| i) | kredītiestādei piederošās pašu akcijas to uzskaites vērtībā; |
| --- | --- |

i)

kredītiestādei piederošās pašu akcijas to uzskaites vērtībā;

| j) | nemateriālos aktīvus Direktīvas 86/635/EEK 4. panta (“aktīvi”) 9. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

j)

nemateriālos aktīvus Direktīvas 86/635/EEK 4. panta (“aktīvi”) 9. punkta nozīmē;

| k) | kārtējā finanšu gada faktiskos zaudējumus; |
| --- | --- |

k)

kārtējā finanšu gada faktiskos zaudējumus;

| l) | tādu līdzdalību citās kredītiestādēs un finanšu iestādēs, kas pārsniedz 10 % no šo iestāžu kapitāla; |
| --- | --- |

l)

tādu līdzdalību citās kredītiestādēs un finanšu iestādēs, kas pārsniedz 10 % no šo iestāžu kapitāla;

| m) | 63. pantā un 64. panta 3. punktā minētos subordinētos prasījumus un instrumentus, kas kredītiestādei ir attiecībā uz kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kurās tai ir līdzdalība, kas katrā atsevišķā gadījumā pārsniedz 10 % no šo iestāžu kapitāla; |
| --- | --- |

m)

63. pantā un 64. panta 3. punktā minētos subordinētos prasījumus un instrumentus, kas kredītiestādei ir attiecībā uz kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kurās tai ir līdzdalība, kas katrā atsevišķā gadījumā pārsniedz 10 % no šo iestāžu kapitāla;

| n) | tādu līdzdalību citās kredītiestādēs un finanšu iestādēs, kas ir mazāk nekā 10 % no to kapitāla, 63. pantā un 64. panta 3. punktā minētos subordinētos prasījumus un instrumentus, kas kredītiestādei ir attiecībā uz kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kas nav l) un m) punktā minētās iestādes, par šādas līdzdalības, subordinētu prasījumu un instrumentu kopējo summu, kura pārsniedz 10 % no minētās kredītiestādes pašu kapitāla, kas aprēķināts pirms l) līdz p) punktā paredzēto posteņu atskaitīšanas; |
| --- | --- |

n)

tādu līdzdalību citās kredītiestādēs un finanšu iestādēs, kas ir mazāk nekā 10 % no to kapitāla, 63. pantā un 64. panta 3. punktā minētos subordinētos prasījumus un instrumentus, kas kredītiestādei ir attiecībā uz kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kas nav l) un m) punktā minētās iestādes, par šādas līdzdalības, subordinētu prasījumu un instrumentu kopējo summu, kura pārsniedz 10 % no minētās kredītiestādes pašu kapitāla, kas aprēķināts pirms l) līdz p) punktā paredzēto posteņu atskaitīšanas;

| o) | līdzdalības 4. panta 10. punktā nozīmē, kas kredītiestādei ir:






  i) | apdrošināšanas uzņēmumos Direktīvas 73/239/EEK (19) 6. panta nozīmē, Direktīvas 2002/83/EK (20) 4. panta nozīmē vai Direktīvas 98/78/EK (21) 1. panta b) punkta nozīmē; |
| --- | --- | --- |

o)

līdzdalības 4. panta 10. punktā nozīmē, kas kredītiestādei ir:

i)

apdrošināšanas uzņēmumos Direktīvas 73/239/EEK (19) 6. panta nozīmē, Direktīvas 2002/83/EK (20) 4. panta nozīmē vai Direktīvas 98/78/EK (21) 1. panta b) punkta nozīmē;

| ii) | pārapdrošināšanas uzņēmumos Direktīvas 98/78/EK 1. panta c) punkta nozīmē, vai |
| --- | --- |

ii)

pārapdrošināšanas uzņēmumos Direktīvas 98/78/EK 1. panta c) punkta nozīmē, vai

| iii) | apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībās Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) punkta nozīmē; |
| --- | --- |

iii)

apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībās Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) punkta nozīmē;

| p) | katru no turpmāk minētajiem posteņiem, kas kredītiestādei ir attiecībā uz o) punktā definētajām struktūrām, kurās tai ir līdzdalība:






  i) | instrumenti, kas minēti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 3. punktā, un |
| --- | --- | --- |

p)

katru no turpmāk minētajiem posteņiem, kas kredītiestādei ir attiecībā uz o) punktā definētajām struktūrām, kurās tai ir līdzdalība:

i)

instrumenti, kas minēti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 3. punktā, un

| ii) | instrumenti, kas minēti Direktīvas 2002/83/EK 27. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

ii)

instrumenti, kas minēti Direktīvas 2002/83/EK 27. panta 3. punktā;

| q) | kredītiestādēm, kas riska svērto vērtību aprēķina saskaņā ar 3. iedaļas 2. apakšiedaļu — VII pielikuma 1. daļas 36. punktā paredzētajos aprēķinos iegūtās negatīvās summas un paredzamo zaudējumu summa, kas aprēķināta saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 32. un 33. punktu; un |
| --- | --- |

q)

kredītiestādēm, kas riska svērto vērtību aprēķina saskaņā ar 3. iedaļas 2. apakšiedaļu — VII pielikuma 1. daļas 36. punktā paredzētajos aprēķinos iegūtās negatīvās summas un paredzamo zaudējumu summa, kas aprēķināta saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 32. un 33. punktu; un

| r) | pārvēršanas vērtspapīros pozīciju riska darījumu summa, kam ir 1 250 % riska svērums atbilstoši IX pielikuma 4. daļai un ko aprēķina pēc tajā norādītās metodes. |
| --- | --- |

r)

pārvēršanas vērtspapīros pozīciju riska darījumu summa, kam ir 1 250 % riska svērums atbilstoši IX pielikuma 4. daļai un ko aprēķina pēc tajā norādītās metodes.

Šā panta b) punkta vajadzībām dalībvalstis var atļaut iekļaut starpposma peļņu pirms oficiāla lēmuma pieņemšanas vienīgi tad, ja šo peļņu pārbaudījušas personas, kas ir atbildīgas par finanšu pārskatu pārbaudi, un ja atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām ir pierādīts, ka šīs peļņas apjoms ir novērtēts saskaņā ar Direktīvā 86/635/EEK izklāstītajiem principiem un ka tas ir tīrais apjoms pēc jebkādu paredzamo maksājumu vai dividenžu atskaitīšanas.

Gadījumā, ja kredītiestāde ir iniciatore pārvēršanai vērtspapīros, tad tīro peļņu, kas gūta, kapitalizējot nākotnes ienākumus no vērtspapīros pārvērstajiem aktīviem un nodrošinot kredīta kvalitātes uzlabošanu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijās, neietver b) punktā paredzētajā postenī.

58. pants

Ja akcijas citā kredītiestādē, finanšu iestādē, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībā tiek turētas īslaicīgi sakarā ar finansiālas palīdzības operāciju, kuras nolūks ir reorganizēt un glābt šo struktūru, kompetentā iestāde var atkāpties no noteikumiem par atskaitīšanu, kas minēti 57. panta l) līdz p) punktā.

59. pants

Kā alternatīvu 57. panta o) un p) punktā paredzēto posteņu atskaitīšanai dalībvalstis var atļaut savām kredītiestādēm mutatis mutandis piemērot Direktīvas 2002/87/EK I pielikuma 1., 2. vai 3. metodi. Minēto 1. metodi (grāmatvedības konsolidācija) var piemērot vienīgi tad, ja kompetentā iestāde ir pārliecināta par vienotās pārvaldes un iekšējās kontroles līmeni tajās struktūrās, kas tiktu iekļautas konsolidācijā. Izvēlēto metodi konsekventi piemēro ilgtermiņā.

60. pants

Dalībvalstis var paredzēt, ka pašu kapitāla individuālam aprēķinam kredītiestādēm, uz ko attiecas konsolidēta uzraudzība saskaņā ar 4. nodaļas 1. iedaļu vai papildu uzraudzība saskaņā ar Direktīvu 2002/87/EK, nav jāatskaita 57. panta l) līdz p) punktā minētie posteņi, kas tām ir kredītiestādēs, finanšu iestādēs, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumos vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībās, uz kurām attiecas konsolidētā uzraudzība vai papildu uzraudzība.

Šis noteikums attiecas uz visām piesardzības normām, kas ir saskaņotas ar Kopienas tiesību aktiem.

61. pants

Pašu kapitāla jēdziens, kā tas definēts 57. panta a) līdz h) punktā, ietver maksimālo posteņu un summu skaitu. Šo posteņu izmantošana un zemāku līmeņu noteikšana, kā arī to posteņu atskaitīšana, kas nav 57. panta i) līdz r) punktā minētie posteņi, paliek dalībvalstu izlemšanai.

Šīs direktīvas 57. panta a) līdz e) punktā minētie posteņi ir bez ierobežojumiem un nekavējoties pieejami kredītiestādei, lai segtu riskus vai zaudējumus, tiklīdz tādi rodas. No šīs summas atskaita visus nodokļu maksājumus, kas ir paredzami tās aprēķināšanas brīdī, vai arī šo summu pielāgo atbilstīgi tam, kā šie nodokļi to samazina līdz summai, pēc kuras šos posteņus var izmantot, lai segtu riskus vai zaudējumus.

62. pants

Dalībvalstis var ziņot Komisijai par konverģences panākumiem attiecībā uz pašu kapitāla kopējo definīciju. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija vajadzības gadījumā līdz 2009. gada 1. janvārim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par šīs iedaļas grozījumiem.

63. pants

1.   Dalībvalstī izmantotā pašu kapitāla jēdzienā var ietvert citus posteņus ar noteikumu, ka — neatkarīgi no to juridiskā vai grāmatvedības nosaukuma — attiecīgajiem posteņiem ir šādas iezīmes:

| a) | tie ir brīvi pieejami kredītiestādei, lai segtu parastus banku operacionālos riskus, ja vēl nav noteikti ieņēmumu vai kapitāla zaudējumi; |
| --- | --- |

a)

tie ir brīvi pieejami kredītiestādei, lai segtu parastus banku operacionālos riskus, ja vēl nav noteikti ieņēmumu vai kapitāla zaudējumi;

| b) | to esamība ir atspoguļota iekšējos uzskaites dokumentos; un |
| --- | --- |

b)

to esamība ir atspoguļota iekšējos uzskaites dokumentos; un

| c) | to apjomu nosaka kredītiestādes vadība, pārbauda neatkarīgi revidenti, dara zināmu kompetentajām iestādēm un nodod to uzraudzībā. |
| --- | --- |

c)

to apjomu nosaka kredītiestādes vadība, pārbauda neatkarīgi revidenti, dara zināmu kompetentajām iestādēm un nodod to uzraudzībā.

2.   Kā citus posteņus var pieņemt arī beztermiņa vērtspapīrus un citus instrumentus, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tos nedrīkst atmaksāt pēc turētāja iniciatīvas vai bez kompetentās iestādes iepriekšējas piekrišanas; |
| --- | --- |

a)

tos nedrīkst atmaksāt pēc turētāja iniciatīvas vai bez kompetentās iestādes iepriekšējas piekrišanas;

| b) | parāda līgumā ir paredzēts, ka kredītiestādei ir iespēja atlikt parāda procentu maksājumu; |
| --- | --- |

b)

parāda līgumā ir paredzēts, ka kredītiestādei ir iespēja atlikt parāda procentu maksājumu;

| c) | aizdevēja prasījumi pret kredītiestādi ir pilnīgi subordinēti visu nesubordinēto kreditoru prasījumiem; |
| --- | --- |

c)

aizdevēja prasījumi pret kredītiestādi ir pilnīgi subordinēti visu nesubordinēto kreditoru prasījumiem;

| d) | dokumentos, kas reglamentē vērtspapīru emisiju, paredzēts tāds parāds un nesamaksātie procenti, lai segtu zaudējumus, vienlaikus saglabājot kredītiestādes spēju darboties; un |
| --- | --- |

d)

dokumentos, kas reglamentē vērtspapīru emisiju, paredzēts tāds parāds un nesamaksātie procenti, lai segtu zaudējumus, vienlaikus saglabājot kredītiestādes spēju darboties; un

| e) | ņem vērā tikai pilnīgi samaksātas summas. |
| --- | --- |

e)

ņem vērā tikai pilnīgi samaksātas summas.

Šiem vērtspapīriem un citiem instrumentiem var pievienot kumulatīvās priekšrocību akcijas, kas nav 57. panta h) punktā minētās kumulatīvās priekšrocību akcijas.

3.   Attiecībā uz kredītiestādēm, kas riska svērto vērtību aprēķina atbilstoši 3. iedaļas 2. apakšiedaļai, VII pielikuma 1. daļas 36. punktā paredzētajos aprēķinos iegūtās pozitīvās summas var pieņemt kā citus posteņus līdz 0,6 % no riska svērtās vērtības summām, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. apakšiedaļu. Attiecībā uz šīm kredītiestādēm vērtības korekcijas un uzkrājumus, kas ietverti VII pielikuma 1. daļas 36. punktā minētajā aprēķinā, un vērtības korekcijas un uzkrājumus riska darījumiem, kas minēti 57. panta e) punktā, pašu kapitālā iekļauj vienīgi saskaņā ar šo punktu. Šiem nolūkiem riska svērtās vērtības summās neiekļauj summas, kas aprēķinātas attiecībā uz pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, kuru riska svērums ir 1 250 %.

64. pants

1.   Ja kredītiestāde iz izveidota kā 57. panta g) punktā minētā kooperatīvā sabiedrība, tās biedru saistības veido šo kooperatīvo sabiedrību nepieprasīto kapitālu kopā ar šo kooperatīvo sabiedrību biedru juridiskajām saistībām veikt papildu neatmaksājamas iemaksas, ja kredītiestāde cieš zaudējumus, un šādā gadījumā ir iespējams šos maksājumus pieprasīt nekavējoties.

Ja kredītiestāde ir organizēta kā fonds, aizņēmēju solidārajām saistībām piemēro tos pašus noteikumus kā iepriekšminētajiem posteņiem.

Visus šos posteņus var iekļaut pašu kapitālā tiktāl, ciktāl atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem tos ieskaita šīs kategorijas iestāžu pašu kapitālā.

2.   Publisko kredītiestāžu pašu kapitālā dalībvalstis neiekļauj garantijas, ko šīs dalībvalstis vai to pašvaldības piešķir šādām struktūrām.

3.   Dalībvalstis vai kompetentās iestādes var pašu kapitālā iekļaut 57. panta h) punktā minētās noteikta termiņa kumulatīvās priekšrocību akcijas un tajā pašā punktā minēto subordinēto aizņēmuma kapitālu, ja pastāv saistošas vienošanās, saskaņā ar kurām kredītiestādes bankrota vai likvidācijas gadījumā tos ierindo pēc visu pārējo kreditoru prasījumiem un neatmaksā, kamēr nav atmaksāti visi pārējie šajā laikā nenokārtotie parādi.

Subordinētais aizņēmuma kapitāls atbilst šādiem papildu kritērijiem:

| a) | var ņemt vērā vienīgi pilnīgi apmaksātus līdzekļus; |
| --- | --- |

a)

var ņemt vērā vienīgi pilnīgi apmaksātus līdzekļus;

| b) | attiecīgo aizņēmumu sākotnējais termiņš ir vismaz pieci gadi, un pēc tam tos var atmaksāt; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo aizņēmumu sākotnējais termiņš ir vismaz pieci gadi, un pēc tam tos var atmaksāt;

| c) | vismaz piecos gados pirms atmaksāšanas dienas pakāpeniski samazina subordinētā aizņēmuma kapitāla daļu, ko var iekļaut pašu kapitālā; un |
| --- | --- |

c)

vismaz piecos gados pirms atmaksāšanas dienas pakāpeniski samazina subordinētā aizņēmuma kapitāla daļu, ko var iekļaut pašu kapitālā; un

| d) | aizņēmuma līgumā nav noteikumu par to, ka īpašos apstākļos, izņemot kredītiestādes likvidāciju, parāds jāatmaksā pirms līgumā noteiktās atmaksāšanas dienas. |
| --- | --- |

d)

aizņēmuma līgumā nav noteikumu par to, ka īpašos apstākļos, izņemot kredītiestādes likvidāciju, parāds jāatmaksā pirms līgumā noteiktās atmaksāšanas dienas.

Otrās daļas b) apakšpunkta mērķiem gadījumos, ja atmaksāšanas termiņš nav nenoteikts, attiecīgajiem aizņēmumiem jābūt atmaksājamiem vienīgi pēc pieprasījuma, ko iesniedz piecus gadus iepriekš, izņemot gadījumus, ja aizņēmumu vairs neuzskata par pašu kapitālu vai ja pirmstermiņa atmaksāšanai ir īpaši prasīta kompetento iestāžu iepriekšēja piekrišana. Kompetentās iestādes var piešķirt atļauju šādu aizņēmumu pirmstermiņa atmaksāšanai, ja pieprasījumu iesniedz pēc emitenta iniciatīvas un ja tas neietekmē attiecīgās kredītiestādes maksātspēju;

4.   Kredītiestādes pašu kapitālā neiekļauj ne patiesās vērtības rezerves, kas saistītas ar guvumiem vai zaudējumiem no finanšu instrumentu naudas plūsmas riska ierobežošanas, kas novērtētas pēc amortizācijas izmaksām, ne arī jebkādus guvumus vai zaudējumus no to pasīviem, kas novērtēti pēc patiesās vērtības un kas saistīti ar kredītiestādes kredītspējas izmaiņām.

65. pants

1.   Ja jāveic konsolidēts aprēķins, tad konsolidētās summas, kas attiecas uz 57. pantā uzskaitītajiem posteņiem, izmanto saskaņā ar 4. nodaļas 1. iedaļā izklāstītajiem noteikumiem. Turklāt turpmāk norādītos posteņus, ja tie ir kredīta (“negatīvi”) posteņi, pašu kapitāla aprēķināšanai var uzskatīt par konsolidētajām rezervēm:

| a) | visas akcionāru vai dalībnieku mazākumam piederošās akcijas Direktīvas 83/349/EEK 21. panta nozīmē, ja izmanto vispārējas integrācijas metodi; |
| --- | --- |

a)

visas akcionāru vai dalībnieku mazākumam piederošās akcijas Direktīvas 83/349/EEK 21. panta nozīmē, ja izmanto vispārējas integrācijas metodi;

| b) | pirmās konsolidācijas starpība Direktīvas 83/349/EEK 19., 30. un 31. panta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

pirmās konsolidācijas starpība Direktīvas 83/349/EEK 19., 30. un 31. panta nozīmē;

| c) | pārvēršanas starpība, kas ir iekļauta konsolidētajās rezervēs saskaņā ar Direktīvas 86/635/EEK 39. panta 6. punktu; un |
| --- | --- |

c)

pārvēršanas starpība, kas ir iekļauta konsolidētajās rezervēs saskaņā ar Direktīvas 86/635/EEK 39. panta 6. punktu; un

| d) | jebkāda starpība, ko rada dažu līdzdalības procentu iekļaušana saskaņā ar Direktīvas 83/349/EEK 33. pantā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

d)

jebkāda starpība, ko rada dažu līdzdalības procentu iekļaušana saskaņā ar Direktīvas 83/349/EEK 33. pantā aprakstīto metodi.

2.   Ja 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētie posteņi ir debeta (“pozitīvi”) posteņi, aprēķinot konsolidēto pašu kapitālu, tos atskaita.

66. pants

1.   Uz 57. panta d) līdz h) punktā minētajiem posteņiem attiecas šādi ierobežojumi:

| a) | minētā panta d) līdz h) punkta posteņu kopsumma nevar pārsniegt 100 % no a) un b), un c) punkta posteņu summas, no kuras atņemta i) līdz k) punkta posteņu summa; un |
| --- | --- |

a)

minētā panta d) līdz h) punkta posteņu kopsumma nevar pārsniegt 100 % no a) un b), un c) punkta posteņu summas, no kuras atņemta i) līdz k) punkta posteņu summa; un

| b) | minētā panta g) līdz h) punkta posteņu kopsumma nevar pārsniegt 50 % no a) un b), un c) punkta posteņu summas, no kuras atņemta i) līdz k) punkta posteņu summa. |
| --- | --- |

b)

minētā panta g) līdz h) punkta posteņu kopsumma nevar pārsniegt 50 % no a) un b), un c) punkta posteņu summas, no kuras atņemta i) līdz k) punkta posteņu summa.

2.   Pēc šā panta 1. punktā noteikto ierobežojumu piemērošanas, vienu pusi no 57. panta l) līdz r) punkta posteņu summas atskaita no 57. panta a) līdz c) punkta posteņu kopsummas, no kuras atskaitīta i) līdz k) punkta posteņu kopsumma, un otru pusi atskaita no d) līdz h) punkta posteņu kopsummas. Ja puse no 57. panta l) līdz r) punkta posteņu kopsummas pārsniedz d) līdz h) punkta posteņu kopsummu, starpību atskaita no 57. panta a) līdz c) punkta posteņu kopsummas, no kuras atskaitīta i) līdz k) punkta posteņu kopsumma. Šīs direktīvas 57. panta r) punkta posteņus neatskaita, ja 75. panta nolūkiem tie ir iekļauti riska svērto vērtību aprēķinā, kā norādīts IX pielikuma 4. daļā.

3.   Šīs nodaļas 5. un 6. iedaļas nolūkiem šīs iedaļas noteikumus lasa, neņemot vērā 57. panta q) un r) punktā minētos posteņus un 63. panta 3. punktu.

4.   Kompetentās iestādes var kredītiestādēm atļaut pagaidu un izņēmuma apstākļos pārsniegt 1. punktā noteiktos ierobežojumus.

67. pants

Šajā iedaļā paredzēto nosacījumu ievērošanu pierāda atbilstīgi kompetentu iestāžu prasībām.

2. iedaļa

Noteikumi pret riskiem

1. apakšiedaļa

Piemērošanas pakāpe

68. pants

1.   Kredītiestādes 22. un 75. pantā un 5. iedaļā noteiktās saistības ievēro individuāli.

2.   Katra kredītiestāde, kas nav ne meitasuzņēmums dalībvalstī, kur tā ir saņēmusi atļauju un tiek uzraudzīta, ne mātesuzņēmums, un katra kredītiestāde, kas nav iekļauta konsolidācijā saskaņā ar 73. pantu, 120. un 123. pantā noteiktās saistības izpilda individuāli.

3.   Katra kredītiestāde, kas nav ne mātesuzņēmums, ne meitasuzņēmums, un katra kredītiestāde, kas nav iekļauta konsolidācijā saskaņā ar 73. pantu, šīs sadaļas 5. nodaļā noteiktās saistības izpilda individuāli.

69. pants

1.   Dalībvalstis var izvēlētie 68. panta 1. punktu nepiemērot jebkuram kredītiestādes meitasuzņēmumam, ja attiecīgajā dalībvalstī gan uz meitasuzņēmumu, gan kredītiestādi attiecas atļauju piešķiršana un uzraudzība un ja meitasuzņēmums ir iekļauts tās kredītiestādes konsolidētā uzraudzībā, kas ir mātesuzņēmums, un ja ir izpildīti visi turpmāk norādītie nosacījumi, lai nodrošinātu pašu kapitāla atbilstīgu sadalījumu starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumiem:

| a) | nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai mātesuzņēmums varētu veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību atmaksāšanu; |
| --- | --- |

a)

nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai mātesuzņēmums varētu veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību atmaksāšanu;

| b) | vai nu mātesuzņēmums izpilda kompetentās iestādes prasības attiecībā uz meitasuzņēmuma piesardzīgu pārvaldību un ar kompetentās iestādes piekrišanu ir paziņojis, ka garantē meitasuzņēmuma saistības, vai arī meitasuzņēmumu riski ir nebūtiski; |
| --- | --- |

b)

vai nu mātesuzņēmums izpilda kompetentās iestādes prasības attiecībā uz meitasuzņēmuma piesardzīgu pārvaldību un ar kompetentās iestādes piekrišanu ir paziņojis, ka garantē meitasuzņēmuma saistības, vai arī meitasuzņēmumu riski ir nebūtiski;

| c) | mātesuzņēmuma riska novērtēšanas, aprēķina un kontroles procedūras attiecas arī uz meitasuzņēmumu; un |
| --- | --- |

c)

mātesuzņēmuma riska novērtēšanas, aprēķina un kontroles procedūras attiecas arī uz meitasuzņēmumu; un

| d) | mātesuzņēmumam ir vairāk nekā 50 % balsstiesību, kas saistītas ar meitasuzņēmuma akcijām, un/vai mātesuzņēmumam ir tiesības iecelt vai atcelt meitasuzņēmuma vadības struktūras locekļu vairākumu, kā aprakstīts 11. pantā. |
| --- | --- |

d)

mātesuzņēmumam ir vairāk nekā 50 % balsstiesību, kas saistītas ar meitasuzņēmuma akcijām, un/vai mātesuzņēmumam ir tiesības iecelt vai atcelt meitasuzņēmuma vadības struktūras locekļu vairākumu, kā aprakstīts 11. pantā.

2.   Dalībvalstis var īstenot šā panta 1. punktā minēto iespēju, ja mātesuzņēmums ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas izveidota tajā pašā dalībvalstī, kur kredītiestāde, ja uz to attiecas tāda pati uzraudzība kā uz kredītiestādēm un jo īpaši 71. panta 1. punktā noteiktie standarti.

3.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 68. panta 1. punktu mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde dalībvalstī, ja uz kredītiestādi attiecas atbilstīgās dalībvalsts atļaujas un uzraudzība un ja tā ir iekļauta konsolidētā uzraudzībā, un ja ir izpildīti visi turpmāk norādītie nosacījumi, lai nodrošinātu pašu kapitāla atbilstīgu sadalījumu starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumiem:

| a) | nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tūlītējai pašu kapitāla pārskaitīšanai vai saistību atmaksāšanai mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tūlītējai pašu kapitāla pārskaitīšanai vai saistību atmaksāšanai mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde dalībvalstī;

| b) | uz mātesuzņēmumu, kas ir kredītiestāde dalībvalstī, attiecas konsolidētajai uzraudzībai atbilstīgas riska novērtēšanas, aprēķina un kontroles procedūras. |
| --- | --- |

b)

uz mātesuzņēmumu, kas ir kredītiestāde dalībvalstī, attiecas konsolidētajai uzraudzībai atbilstīgas riska novērtēšanas, aprēķina un kontroles procedūras.

Kompetentā iestāde, kas piemēro šo punktu, informē visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes.

4.   Neskarot 144. panta vispārīgo raksturu, dalībvalstu kompetentā iestāde, kas īsteno šā panta 3. punktā paredzēto iespēju, saskaņā ar 144. pantā paredzēto kārtību publisko šādu informāciju:

| a) | kritērijus, pēc kuriem tās nosaka, ka nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tūlītējai pašu kapitāla pārskaitīšanai vai saistību atmaksāšanai; |
| --- | --- |

a)

kritērijus, pēc kuriem tās nosaka, ka nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tūlītējai pašu kapitāla pārskaitīšanai vai saistību atmaksāšanai;

| b) | uz cik mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, attiecas 3. punktā paredzētās iespējas īstenošana un cik daudziem no tiem ir meitasuzņēmumi kādā trešā valstī; un |
| --- | --- |

b)

uz cik mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, attiecas 3. punktā paredzētās iespējas īstenošana un cik daudziem no tiem ir meitasuzņēmumi kādā trešā valstī; un

| c) | par dalībvalsti kopumā:






  i) | konsolidētu pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde dalībvalstī un uz ko attiecas 3. punktā paredzētās iespējas īstenošana, pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī; |
| --- | --- | --- |

c)

par dalībvalsti kopumā:

i)

konsolidētu pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde dalībvalstī un uz ko attiecas 3. punktā paredzētās iespējas īstenošana, pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī;

| ii) | konsolidētu procentos izteiktu pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes dalībvalstī un uz ko attiecas 3. punktā paredzētās iespējas īstenošana, kā pašu kapitāls pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī; un |
| --- | --- |

ii)

konsolidētu procentos izteiktu pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes dalībvalstī un uz ko attiecas 3. punktā paredzētās iespējas īstenošana, kā pašu kapitāls pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī; un

| iii) | konsolidētu procentos izteiktu 75. pantā noteiktā minimālā pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes dalībvalstī un uz ko attiecas 3. punktā paredzētās iespējas īstenošana, kā pašu kapitāls pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī. |
| --- | --- |

iii)

konsolidētu procentos izteiktu 75. pantā noteiktā minimālā pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes dalībvalstī un uz ko attiecas 3. punktā paredzētās iespējas īstenošana, kā pašu kapitāls pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī.

70. pants

1.   Ievērojot šā panta 2. un 4. punktu, kompetentās iestādes, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var atļaut mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde, iekļaut 68. panta 1. punktā paredzētajā prasības aprēķinā meitasuzņēmumus, kuri atbilst 69. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkta nosacījumiem un kuru būtiskie riska darījumi vai saistības ir pret šo mātesuzņēmumu, kas ir kredītiestāde.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētās darbības atļauj vienīgi tad, ja mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, sniedz kompetentajai iestādei pilnīgu skaidrojumu par apstākļiem un pasākumiem, tostarp juridiskiem pasākumiem, kas nodrošina, ka nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tūlītējai pašu kapitāla pārskaitīšanai vai meitasuzņēmuma saistību savlaicīgai atmaksāšanai mātesuzņēmumam.

3.   Ja kompetentā iestāde īsteno 1. punktā paredzēto iespēju, tā regulāri un ne retāk kā reizi gadā informē visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par 1. punkta piemērošanu un par 2. punktā minētajiem apstākļiem un pasākumiem. Ja meitasuzņēmums atrodas kādā trešā valstī, tad kompetentās iestādes to pašu informāciju sniedz arī šīs trešās valsts kompetentajām iestādēm.

4.   Neskarot 144. panta vispārīgo raksturu, kompetentā iestāde, kas īsteno šā panta 1. punktā paredzēto iespēju, saskaņā ar 144. pantā paredzēto kārtību publisko šādu informāciju:

| a) | kritērijus, pēc kuriem tās nosaka, ka nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tūlītējai pašu kapitāla pārskaitīšanai vai saistību atmaksāšanai; |
| --- | --- |

a)

kritērijus, pēc kuriem tās nosaka, ka nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tūlītējai pašu kapitāla pārskaitīšanai vai saistību atmaksāšanai;

| b) | uz cik mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, attiecas 1. punktā paredzētās iespējas īstenošana un cik daudziem no tiem ir meitasuzņēmumi kādā trešā valstī; un |
| --- | --- |

b)

uz cik mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, attiecas 1. punktā paredzētās iespējas īstenošana un cik daudziem no tiem ir meitasuzņēmumi kādā trešā valstī; un

| c) | par dalībvalsti kopumā:






  i) | konsolidētu pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde dalībvalstī un uz ko attiecas 1. punktā paredzētās iespējas īstenošana, pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī; |
| --- | --- | --- |

c)

par dalībvalsti kopumā:

i)

konsolidētu pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde dalībvalstī un uz ko attiecas 1. punktā paredzētās iespējas īstenošana, pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī;

| ii) | konsolidētu procentos izteiktu pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes dalībvalstī un uz ko attiecas 1. punktā paredzētās iespējas īstenošana, kā pašu kapitāls pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī; un |
| --- | --- |

ii)

konsolidētu procentos izteiktu pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes dalībvalstī un uz ko attiecas 1. punktā paredzētās iespējas īstenošana, kā pašu kapitāls pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī; un

| iii) | konsolidētu procentos izteiktu 75. pantā noteiktā minimālā pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes dalībvalstī un uz ko attiecas 1. punktā paredzētās iespējas īstenošana, kā pašu kapitāls pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī. |
| --- | --- |

iii)

konsolidētu procentos izteiktu 75. pantā noteiktā minimālā pašu kapitāla kopapjomu, kurš mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes dalībvalstī un uz ko attiecas 1. punktā paredzētās iespējas īstenošana, kā pašu kapitāls pieder meitasuzņēmumos kādā trešā valstī.

71. pants

1.   Neskarot 68. līdz 70. pantu, mātesuzņēmumi, kas ir kredītiestādes dalībvalstī, pilda — tādā apjomā un veidā, kā noteikts 133. pantā — pienākumus, kas noteikti 75., 120. un 123. pantā un 5. iedaļā, pamatojoties uz to konsolidēto finanšu stāvokli.

2.   Neskarot 68. līdz 70. pantu, kredītiestādes, kuras kontrolē mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, pilda — tādā apjomā un veidā, kā noteikts 133. pantā — pienākumus, kas noteikti 75., 120. un 123. pantā un 5. iedaļā, pamatojoties uz šīs finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli.

Ja mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, kontrolē vairāk nekā vienu kredītiestādi, šā punkta pirmo daļu piemēro tikai kredītiestādei, uz kuru saskaņā ar 125. un 126. pantu attiecas konsolidēta uzraudzība.

72. pants

1.   ES mātesuzņēmumi, kas ir kredītiestādes, pilda 5. nodaļā noteiktos pienākumus, pamatojoties uz to konsolidēto finanšu stāvokli.

ES mātesuzņēmumu, kas ir kredītiestādes, būtiskie meitasuzņēmumi sniedz XII pielikuma 1. daļas 5. punktā norādīto informāciju, pamatojoties uz individuālo un subkonsolidēto stāvokli.

2.   Kredītiestādes, kuras kontrolē ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, pilda 5. nodaļā noteiktos pienākumus, pamatojoties uz šīs finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli.

ES mātesuzņēmumu, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, būtiskiem meitasuzņēmumi sniedz XII pielikuma 1. daļas 5. punktā norādīto informāciju, pamatojoties uz individuālo un subkonsolidēto stāvokli.

3.   Kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par konsolidētās uzraudzības veikšanu saskaņā ar 125. un 126. pantu, var nolemt šā panta 1. un 2. punktu pilnīgi vai daļēji nepiemērot kredītiestādēm, par kurām mātesuzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, ir sniedzis līdzvērtīgu konsolidētu informāciju.

73. pants

1.   Dalībvalstis vai kompetentās iestādes, kas atbild par konsolidētas uzraudzības īstenošanu saskaņā ar 125. un 126. pantu, turpmāk norādītajos gadījumos var nolemt, ka nav nepieciešams konsolidācijā iekļaut kredītiestādi, finanšu iestādi vai pakalpojumu palīguzņēmumu, kurš ir meitasuzņēmums vai kurā ir līdzdalība:

| a) | ja attiecīgais uzņēmums atrodas kādā trešā valstī, kur pastāv juridiski šķēršļi nepieciešamās informācijas nodošanai; |
| --- | --- |

a)

ja attiecīgais uzņēmums atrodas kādā trešā valstī, kur pastāv juridiski šķēršļi nepieciešamās informācijas nodošanai;

| b) | ja pēc kompetento iestāžu atzinuma attiecīgais uzņēmums ir nebūtisks, ņemot vērā kredītiestāžu pārraudzības mērķus, un — jebkurā gadījumā — ja attiecīgā uzņēmuma kopējā bilance ir mazāka par mazāko no šīm divām summām:






  i) | 10 miljoni euro; vai |
| --- | --- | --- |

b)

ja pēc kompetento iestāžu atzinuma attiecīgais uzņēmums ir nebūtisks, ņemot vērā kredītiestāžu pārraudzības mērķus, un — jebkurā gadījumā — ja attiecīgā uzņēmuma kopējā bilance ir mazāka par mazāko no šīm divām summām:

i)

10 miljoni euro; vai

| ii) | 1 % no mātesuzņēmuma kopējās bilances vai tā uzņēmuma bilances, kuram ir līdzdalība; |
| --- | --- |

ii)

1 % no mātesuzņēmuma kopējās bilances vai tā uzņēmuma bilances, kuram ir līdzdalība;

| c) | ja par konsolidētās uzraudzības īstenošanu atbildīgās kompetentās iestādes uzskata, ka attiecīgā uzņēmuma finanšu stāvokļa konsolidācija būtu neatbilstīga vai maldinoša no kredītiestāžu uzraudzības mērķu viedokļa. |
| --- | --- |

c)

ja par konsolidētās uzraudzības īstenošanu atbildīgās kompetentās iestādes uzskata, ka attiecīgā uzņēmuma finanšu stāvokļa konsolidācija būtu neatbilstīga vai maldinoša no kredītiestāžu uzraudzības mērķu viedokļa.

Ja gadījumos, kas minēti šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, iepriekšminētajiem kritērijiem atbilst vairāki uzņēmumi, tos tomēr iekļauj konsolidācijā, ciktāl kopā tie ir būtiski, ņemot vērā norādītos mērķus.

2.   Kompetentās iestādes prasa, lai kredītiestādes, kas ir meitasuzņēmumi, 75., 120. un 123. pantā un šīs nodaļas 5. iedaļā paredzētās prasības piemēro subkonsolidēti, ja šīm kredītiestādēm vai mātesuzņēmumam, ja tā ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešā valstī ir meitasuzņēmumi, kas ir kredītiestādes, finanšu iestādes vai aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības, kā tās definētas Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 5. punktā, vai ja tām ir līdzdalība šādos uzņēmumos.

3.   Kompetentās iestādes prasa, lai mātesuzņēmumi un meitasuzņēmumi, uz ko attiecas šī direktīva, 22. pantā noteiktās prasības izpilda konsolidēti vai subkonsolidēti, lai nodrošinātu, ka to pasākumi, procedūras un mehānismi ir konsekventi un labi integrēti un ka ir iespējams sagatavot visus datus un informāciju, kas nepieciešami uzraudzības mērķiem.

2. iedaļa

Prasību aprēķināšana

74. pants

1.   Ja vien nav noteikts citādi, aktīvus un ārpusbilances posteņus novērtē atbilstoši pārskatu sistēmai, kura uz kredītiestādi attiecas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 un Direktīvu 86/635/EEK.

2.   Neskarot 68. līdz 72. pantā noteiktās prasības, aprēķinus, ar kuriem pārbauda, vai kredītiestāde izpilda 75. pantā noteiktos pienākumus, veic vismaz divas reizes gadā.

Kredītiestādes paziņo rezultātus un visus vajadzīgos aprēķinu datus kompetentajām iestādēm.

3. apakšiedaļa

Pašu kapitāla minimālais līmenis

75. pants

Neskarot 136. pantu, dalībvalstis prasa, lai kredītiestādes nodrošina pašu kapitālu, kas vienmēr ir lielāks par turpmāk norādīto kapitāla prasību summu vai vienāds ar to:

| a) | kredītriskam un pasliktināšanās riskam attiecībā uz visiem darījumu veidiem, izņemot tirdzniecības portfeļa darījumus un nelikvīdos aktīvus, ja tos atskaita no pašu kapitāla saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 13. panta 2. punkta d) apakšpunktu — 8 % no kredītiestādes riska darījumu svērtās vērtības kopsummas, kas aprēķināta saskaņā ar 3. iedaļu; |
| --- | --- |

a)

kredītriskam un pasliktināšanās riskam attiecībā uz visiem darījumu veidiem, izņemot tirdzniecības portfeļa darījumus un nelikvīdos aktīvus, ja tos atskaita no pašu kapitāla saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 13. panta 2. punkta d) apakšpunktu — 8 % no kredītiestādes riska darījumu svērtās vērtības kopsummas, kas aprēķināta saskaņā ar 3. iedaļu;

| b) | attiecībā uz tirdzniecības portfeļa darījumiem pozīcijas riskam, norēķinu un darījumu partnera riskam un tiktāl, ciktāl ir atļauts pārsniegt 111. līdz 117. pantā noteiktos ierobežojumus, lieliem riska darījumiem, kas pārsniedz šos ierobežojumus — kapitāla prasības, ko nosaka saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 18. pantu un V nodaļas 4. iedaļu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tirdzniecības portfeļa darījumiem pozīcijas riskam, norēķinu un darījumu partnera riskam un tiktāl, ciktāl ir atļauts pārsniegt 111. līdz 117. pantā noteiktos ierobežojumus, lieliem riska darījumiem, kas pārsniedz šos ierobežojumus — kapitāla prasības, ko nosaka saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 18. pantu un V nodaļas 4. iedaļu;

| c) | attiecībā uz visiem darījumu veidiem ārvalstu valūtas riskam un preču riskam — kapitāla prasības, ko nosaka saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 18. pantu; un |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz visiem darījumu veidiem ārvalstu valūtas riskam un preču riskam — kapitāla prasības, ko nosaka saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 18. pantu; un

| d) | attiecībā uz visiem darījumu veidiem operacionālajam riskam — kapitāla prasības, ko nosaka saskaņā ar 4. iedaļu. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz visiem darījumu veidiem operacionālajam riskam — kapitāla prasības, ko nosaka saskaņā ar 4. iedaļu.

3. iedaļa

Minimālās pašu kapitāla prasības kredītriskam

76. pants

Kredītiestādes riska svērtās vērtības aprēķiniem 75. panta a) apakšpunkta nolūkiem piemēro standartizēto pieeju, kas aprakstīta 78. līdz 83. pantā, vai 84. līdz 89. pantā paredzēto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju, ja kompetentās iestādes to ir atļāvušas saskaņā ar 84. pantu.

77. pants

“Riska darījums” šajā iedaļā ir aktīvs vai ārpusbilances postenis.

1. apakšiedaļa

Standartizētā pieeja

78. pants

1.   Ievērojot 2. punktu, aktīvu posteņa riska darījuma vērtība ir tā bilances vērtība un II pielikuma uzskaitīto ārpusbilances posteņu riska darījumu vērtība ir šāda procentuālā daļa no to vērtības: 100 %, ja tas ir pilna riska postenis, 50 %, ja tas ir vidēja riska postenis, 20 %, ja tas ir vidēja/zema riska postenis, 0 %, ja tas ir zema riska postenis. Pirmajā teikumā minētie ārpusbilances posteņi jāiedala riska kategorijās, kā tas norādīts II pielikumā. Gadījumā, ja kredītiestāde izmanto finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi saskaņā ar VIII pielikuma 3. daļu, kur riska darījums ir vērtspapīru vai preču pārdošana, iegrāmatošana vai aizdošana saskaņā ar repo darījumu vai saskaņā ar vērtspapīru vai preču aizdevumiem vai aizņēmumiem, riska darījuma vērtība ir vērtspapīru vai preču vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar 74. panta 1. punktu un ko paaugstina par no svārstīguma izrietošajām korekcijām, kas ir piemērotas šādiem vērtspapīriem vai precēm, kā noteikts VIII pielikuma 3. daļas 34. līdz 59. punktā.

2.   IV pielikumā uzskaitīto atvasināto instrumentu riska darījumu vērtību nosaka saskaņā ar III pielikumā norādītajām metodēm, ņemot vērā pārjaunojuma līgumu un citu ieskaita līgumu ietekmi, ko ņem vērā šo metožu nolūkiem saskaņā ar III pielikumu. Repo darījumu, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumu, ilgstoša norēķina darījumu un drošības iemaksu aizdevuma darījumu riska darījuma vērtību nosaka saskaņā ar III pielikumu vai VIII pielikumu.

3.   Ja riska darījumam ir fondētā kredīta aizsardzība, šim postenim piemērojamo riska darījuma vērtību iespējams grozīt saskaņā ar 3. apakšiedaļu.

4.   Neatkarīgi no 2. punkta nenomaksāto kredīta riska darījumu vērtību atbilstoši kompetento iestāžu noteiktajam ar centrālo darījuma partneri nosaka saskaņā ar III pielikuma 2. daļas 6. punktu, ar noteikumu, ka centrālā darījuma partnera darījumu partnera kredītriska darījumi ar visiem dalībniekiem to noteikumos ir pilnībā nodrošināti katru dienu.

79. pants

1.   Katru riska darījumu attiecina uz vienu no zemāk minētajām riska darījumu kategorijām:

| a) | prasības vai iespējamās prasības pret centrālajām valdībām vai centrālajām bankām; |
| --- | --- |

a)

prasības vai iespējamās prasības pret centrālajām valdībām vai centrālajām bankām;

| b) | prasības vai iespējamās prasības pret reģionu pašvaldībām vai vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

prasības vai iespējamās prasības pret reģionu pašvaldībām vai vietējām iestādēm;

| c) | prasības vai iespējamās prasības pret pārvaldes struktūrām un bezpeļņas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

c)

prasības vai iespējamās prasības pret pārvaldes struktūrām un bezpeļņas uzņēmumiem;

| d) | prasības vai iespējamās prasības pret daudzpusējām attīstības bankām; |
| --- | --- |

d)

prasības vai iespējamās prasības pret daudzpusējām attīstības bankām;

| e) | prasības vai iespējamās prasības pret starptautiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

e)

prasības vai iespējamās prasības pret starptautiskajām organizācijām;

| f) | prasības vai iespējamās prasības pret iestādēm; |
| --- | --- |

f)

prasības vai iespējamās prasības pret iestādēm;

| g) | prasības vai iespējamās prasības pret komercsabiedrībām; |
| --- | --- |

g)

prasības vai iespējamās prasības pret komercsabiedrībām;

| h) | mazo darījumu prasības vai mazo darījumu iespējamās prasības; |
| --- | --- |

h)

mazo darījumu prasības vai mazo darījumu iespējamās prasības;

| i) | prasības vai iespējamās prasības, kas nodrošinātas ar nekustamo īpašumu; |
| --- | --- |

i)

prasības vai iespējamās prasības, kas nodrošinātas ar nekustamo īpašumu;

| j) | kavētie riska darījumi; |
| --- | --- |

j)

kavētie riska darījumi;

| k) | augsta riska kategorijas riska darījumi; |
| --- | --- |

k)

augsta riska kategorijas riska darījumi;

| l) | prasības segto obligāciju veidā; |
| --- | --- |

l)

prasības segto obligāciju veidā;

| m) | pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas; |
| --- | --- |

m)

pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas;

| n) | īstermiņa prasības pret iestādēm un komercsabiedrībām; |
| --- | --- |

n)

īstermiņa prasības pret iestādēm un komercsabiedrībām;

| o) | ieguldījumu fondu prasības; vai |
| --- | --- |

o)

ieguldījumu fondu prasības; vai

| p) | citi riska darījumi. |
| --- | --- |

p)

citi riska darījumi.

2.   Lai riska darījumu varētu ieskaitīt mazo riska darījumu kategorijā, kas minēta 1. punkta h) apakšpunktā, riska darījumam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | riska darījuma partneris ir privātpersona vai privātpersonas, vai arī mazais vai vidējais uzņēmums; |
| --- | --- |

a)

riska darījuma partneris ir privātpersona vai privātpersonas, vai arī mazais vai vidējais uzņēmums;

| b) | riska darījums ir viens no daudziem riska darījumu ar līdzīgām iezīmēm, kur ar šādiem aizdevumiem saistītie riski būtiski samazinās; vai |
| --- | --- |

b)

riska darījums ir viens no daudziem riska darījumu ar līdzīgām iezīmēm, kur ar šādiem aizdevumiem saistītie riski būtiski samazinās; vai

| c) | kopējā summa, ko aizņēmējs klients vai savstarpēji saistītu klientu grupa ir parādā kredītiestādei, mātesuzņēmumiem un to meitasuzņēmumiem, ieskaitot visus kavētos riska darījumus, bet neskaitot prasījumus vai iespējamus prasījumus, kas nodrošināti ar mājokļa hipotēku, ciktāl tas zināms kredītiestādei, nepārsniedz 1 miljonu euro. Kredītiestāde veic pamatotus pasākumus, lai iegūtu šādu informāciju. |
| --- | --- |

c)

kopējā summa, ko aizņēmējs klients vai savstarpēji saistītu klientu grupa ir parādā kredītiestādei, mātesuzņēmumiem un to meitasuzņēmumiem, ieskaitot visus kavētos riska darījumus, bet neskaitot prasījumus vai iespējamus prasījumus, kas nodrošināti ar mājokļa hipotēku, ciktāl tas zināms kredītiestādei, nepārsniedz 1 miljonu euro. Kredītiestāde veic pamatotus pasākumus, lai iegūtu šādu informāciju.

Vērtspapīrus nedrīkst iekļaut mazo riska darījumu kategorijā.

3.   Mazo darījumu minimālo nomas maksājumu pašreizējo vērtību var iekļaut mazo riska darījumu kategorijā.

80. pants

1.   Lai aprēķinātu riska svērto vērtību, saskaņā ar VI pielikuma 1. daļu riska svērumu piemēro visiem riska darījumiem, izņemot tos, ko atskaita no pašu kapitāla. Riska svērumu piemēro, pamatojoties uz riska darījuma kategoriju, kurai pieder riska darījums, un tā kredīta kvalitātes pakāpi tādā apjomā, kā norādīts VI pielikuma 1. daļā. Kredīta kvalitāti var noteikt, atsaucoties uz ārējo kredītu novērtēšanas institūciju (“ĀKNI”) kredītu novērtējumiem atbilstīgi 81. līdz 83. pantam vai eksporta kredītu aģentūru kredītu novērtējumiem, kā aprakstīts VI pielikuma 1. daļā.

2.   Lai piemērotu riska svērumu, kā minēts 1. punktā, riska darījuma vērtību reizina ar riska svērumu, kas noteikts vai aprēķināts saskaņā ar šo apakšiedaļu.

3.   Lai aprēķinātu riska svērtās vērtības summas riska darījumiem ar iestādēm, dalībvalstis lemj par to, vai pieņemt metodi, kuras pamatā ir tās jurisdikcijas centrālās valdības kredītu kvalitāte, kurā ir reģistrēta iestāde, vai arī metodi, kuras pamatā ir darījumu partneres iestādes kredītu kvalitāte saskaņā ar VI pielikumu.

4.   Neskarot 1. punktu, ja riska darījumam ir kredīta aizsardzība, šim postenim piemērojamo riska svērumu var grozīt saskaņā ar 3. apakšiedaļu.

5.   Riska svērtās vērtības summas vērtspapīros pārvērstiem riska darījumiem aprēķina saskaņā ar 4. apakšiedaļu.

6.   Riska darījumiem, kuru riska svērtās vērtības aprēķināšana nav citādi paredzēta šajā apakšiedaļā, piešķir 100 % riska svērumu.

7.   Izņemot riska darījumus, kuri rada saistības, kas ir 57. panta a) līdz h) punktā minētie posteņi, kompetentās iestādes var šā panta 1. punkta prasības nepiemērot kredītiestādes riska darījumiem ar darījumu partneri, kas ir tās mātesuzņēmums, meitasuzņēmums, tās mātesuzņēmuma meitasuzņēmums vai uzņēmums, ar kuru ir saistība Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | darījumu partneris ir iestāde vai finanšu kontrolakciju sabiedrība, finanšu iestāde, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai pakalpojumu palīguzņēmums, kam piemēro atbilstīgas piesardzības prasības; |
| --- | --- |

a)

darījumu partneris ir iestāde vai finanšu kontrolakciju sabiedrība, finanšu iestāde, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai pakalpojumu palīguzņēmums, kam piemēro atbilstīgas piesardzības prasības;

| b) | darījumu partneris ir pilnībā iekļauts tajā pašā konsolidācijā, kurā iekļauta attiecīgā kredītiestāde; |
| --- | --- |

b)

darījumu partneris ir pilnībā iekļauts tajā pašā konsolidācijā, kurā iekļauta attiecīgā kredītiestāde;

| c) | darījumu partnerim piemēro tās pašas riska novērtēšanas, aprēķinu un kontroles procedūras, ko piemēro attiecīgajai kredītiestādei; |
| --- | --- |

c)

darījumu partnerim piemēro tās pašas riska novērtēšanas, aprēķinu un kontroles procedūras, ko piemēro attiecīgajai kredītiestādei;

| d) | darījumu partneris veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic attiecīgā kredītiestāde; un |
| --- | --- |

d)

darījumu partneris veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic attiecīgā kredītiestāde; un

| e) | nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai darījumu partneris varētu veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību atmaksāšanu attiecīgajai kredītiestādei. |
| --- | --- |

e)

nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai darījumu partneris varētu veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību atmaksāšanu attiecīgajai kredītiestādei.

Šādos gadījumos piešķir 0 % riska svērumu.

8.   Izņemot tādus riska darījumus, kas rada saistības, kuras izpaužas 57. panta a) līdz h) punktā minētajos posteņos, kompetentās iestādes var atbrīvot no šā panta 1. punkta prasībām riska darījumus ar pusēm, kas ir to pašu institucionālo aizsardzības shēmu locekles, pie kurām pieder aizdevumu izsniegusī kredītiestāde, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | prasības, kas izklāstītas 7. punkta a), d) un e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

prasības, kas izklāstītas 7. punkta a), d) un e) apakšpunktā;

| b) | starp kredītiestādi un otru līgumslēdzēju pusi pastāv līgumiski un likumā paredzēti atbildības nodrošināšanas pasākumi, kas šīs iestādes aizsargā un jo īpaši nodrošina to likviditāti un maksātspēju, lai vajadzības gadījumā nepieļautu bankrotu (tālāk saukta par institucionālās aizsardzības shēmu); |
| --- | --- |

b)

starp kredītiestādi un otru līgumslēdzēju pusi pastāv līgumiski un likumā paredzēti atbildības nodrošināšanas pasākumi, kas šīs iestādes aizsargā un jo īpaši nodrošina to likviditāti un maksātspēju, lai vajadzības gadījumā nepieļautu bankrotu (tālāk saukta par institucionālās aizsardzības shēmu);

| c) | minētie pasākumi nodrošina, ka institucionālās aizsardzības shēma saskaņā ar tās saistībām spēs sniegt vajadzīgo atbalstu no līdzekļiem, kuri tai pieejami bez kavēšanās; |
| --- | --- |

c)

minētie pasākumi nodrošina, ka institucionālās aizsardzības shēma saskaņā ar tās saistībām spēs sniegt vajadzīgo atbalstu no līdzekļiem, kuri tai pieejami bez kavēšanās;

| d) | minētās institucionālās aizsardzības shēmas rīcībā ir piemērotas un vienādi noteiktas sistēmas riska novērošanai un klasifikācijai, (kas sniedz visu individuālo locekļu riska situāciju un attiecīgās institucionālās aizsardzības shēmas pilnu pārskatu,) ar atbilstošām ietekmēšanas iespējām; šīs sistēmas atbilstoši novēro visus riska darījumus, kuros netiek pildītas saistības, saskaņā ar VII pielikuma 4. daļas 44. punktu; |
| --- | --- |

d)

minētās institucionālās aizsardzības shēmas rīcībā ir piemērotas un vienādi noteiktas sistēmas riska novērošanai un klasifikācijai, (kas sniedz visu individuālo locekļu riska situāciju un attiecīgās institucionālās aizsardzības shēmas pilnu pārskatu,) ar atbilstošām ietekmēšanas iespējām; šīs sistēmas atbilstoši novēro visus riska darījumus, kuros netiek pildītas saistības, saskaņā ar VII pielikuma 4. daļas 44. punktu;

| e) | institucionālās aizsardzības shēma veic sava riska vērtējumu, ko dara zināmu tās individuālajiem locekļiem; |
| --- | --- |

e)

institucionālās aizsardzības shēma veic sava riska vērtējumu, ko dara zināmu tās individuālajiem locekļiem;

| f) | institucionālās aizsardzības shēma reizi gadā sastāda un publicē vai nu konsolidētu atskaiti, kas ietver bilanci, peļņas un zaudējumu pārskatu, situācijas ziņojumu un riska ziņojumu, kas attiecas uz institucionālo aizsardzības shēmu kopumā, vai ziņojumu, kas ietver kopsavilkuma bilanci, kopsavilkuma peļņas un zaudējumu pārskatu, situācijas ziņojumu un riska ziņojumu, kurš attiecas uz institucionālo aizsardzības shēmu kopumā; |
| --- | --- |

f)

institucionālās aizsardzības shēma reizi gadā sastāda un publicē vai nu konsolidētu atskaiti, kas ietver bilanci, peļņas un zaudējumu pārskatu, situācijas ziņojumu un riska ziņojumu, kas attiecas uz institucionālo aizsardzības shēmu kopumā, vai ziņojumu, kas ietver kopsavilkuma bilanci, kopsavilkuma peļņas un zaudējumu pārskatu, situācijas ziņojumu un riska ziņojumu, kurš attiecas uz institucionālo aizsardzības shēmu kopumā;

| g) | ja institucionālās aizsardzības shēmas locekļi vēlas izbeigt šādus pasākumus, tiem ir pienākums par to brīdināt vismaz 24 mēnešus iepriekš; |
| --- | --- |

g)

ja institucionālās aizsardzības shēmas locekļi vēlas izbeigt šādus pasākumus, tiem ir pienākums par to brīdināt vismaz 24 mēnešus iepriekš;

| h) | vairākkārtēja to elementu izmantošana, ar ko drīkst aprēķināt pašu kapitālu (“multiplās saistības”), kā arī jebkāda neatbilstoša pašu kapitāla veidošana starp b) punktā minētās shēmas locekļiem nav pieļaujama; |
| --- | --- |

h)

vairākkārtēja to elementu izmantošana, ar ko drīkst aprēķināt pašu kapitālu (“multiplās saistības”), kā arī jebkāda neatbilstoša pašu kapitāla veidošana starp b) punktā minētās shēmas locekļiem nav pieļaujama;

| i) | institucionālās aizsardzības shēma pamatojas uz tādu kredītiestāžu plašu dalību, kam pārsvarā ir viendabīgs darbības profils; un |
| --- | --- |

i)

institucionālās aizsardzības shēma pamatojas uz tādu kredītiestāžu plašu dalību, kam pārsvarā ir viendabīgs darbības profils; un

| j) | šā punkta d) apakšpunktā minēto sistēmu atbilstību regulāri apstiprina un novēro attiecīgās kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

j)

šā punkta d) apakšpunktā minēto sistēmu atbilstību regulāri apstiprina un novēro attiecīgās kompetentās iestādes.

Šādos gadījumos piešķir 0 % riska svērumu.

81. pants

1.   Lai saskaņā ar 80. pantu noteiktu riska darījuma riska svērumu, ārējos kredītu novērtējumus var izmantot vienīgi tad, ja kompetentās iestādes ĀKNI, kas tos sniedz, ir šim nolūkam atzinušas par piemērotu (turpmāk šajā apakšiedaļā — “piemērota ĀKNI”).

2.   Kompetentās iestādes atzīst ĀKNI par piemērotu 80. panta nolūkiem vienīgi tad, ja tās atzīst, ka ĀKNI novērtējuma metodoloģijas atbilst objektivitātes, neatkarības, pastāvīgas pārskatīšanas un pārredzamības prasībām, un ka sagatavotie kredītu novērtējumi atbilst ticamības un pārredzamības prasībām. Šajā nolūkā kompetentās iestādes ņem vērā VI pielikuma 2. daļā izklāstītos tehniskos kritērijus.

3.   Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes ĀKNI ir atzinušas par piemērotu, citu dalībvalstu kompetentās iestādes var šo ĀKNI atzīt par piemērotu, neveicot savu izvērtēšanas procesu.

4.   Kompetentās iestādes publisko skaidrojumu par atzīšanas procesu un piemēroto ĀKNI sarakstu.

82. pants

1.   Kompetentās iestādes nosaka, ņemot vērā VI pielikuma 2. daļā noteiktos tehnisko kritērijus, kā piemēroto ĀKNI attiecīgos kredītu novērtējumus saistīt ar minētā pielikuma pirmajā daļā noteiktajām kredīta kvalitātes pakāpēm. Šai saistībai jābūt objektīvai un konsekventai.

2.   Ja dalībvalsts kompetentās iestādes ir noteikušas 1. punktā minēto saistību, citu dalībvalstu kompetentās iestādes var atzīt šo saistību, neveicot savu novērtējumu.

83. pants

1.   ĀKNI kredītu novērtējumu lietošanai kredītiestādes riska svērtās vērtības summas aprēķināšanai jābūt konsekventai un jāatbilst VI pielikuma 3. daļas noteikumiem. Kredītu novērtējumus nedrīkst izmantot selektīvi.

2.   Kredītiestādes izmanto paredzētos kredītu novērtējumus. Tomēr tās var izmantot neparedzētus novērtējumus, ja attiecīgā kompetentā iestāde to atļauj.

2. apakšiedaļa

Uz iekšējiem reitingiem balstītā pieeja

84. pants

1.   Saskaņā ar šo apakšiedaļu kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm aprēķināt to riska svērtās vērtības summas, izmantojot uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) pieeju. Katrai kredītiestādei šajā gadījumā jāpieprasa atsevišķa atļauja.

2.   Atļauju dod tikai tādā gadījumā, ja kompetentā iestāde uzskata, ka kredītiestādes vadības un kredīta riska darījumu vērtēšanas sistēmas ir nevainojamas un tiek īstenotas godprātīgi, jo īpaši pārbaudot, vai tās atbilst šādiem standartiem saskaņā ar VII pielikuma 4. daļu:

| a) | kredītiestādes reitingu sistēmas sniedz pamatotu debitora un darījumu iezīmju novērtējumu, pamatotu riska diferencēšanu un precīzu un konsekventu riska kvantitatīvo novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

kredītiestādes reitingu sistēmas sniedz pamatotu debitora un darījumu iezīmju novērtējumu, pamatotu riska diferencēšanu un precīzu un konsekventu riska kvantitatīvo novērtējumu;

| b) | iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu novērtējumiem, ko izmanto kapitāla prasību aprēķināšanai, un ar tiem saistītajām sistēmām un procedūrām ir būtiska nozīme riska pārvaldīšanas un lēmumu pieņemšanas procedūrās, kā arī kredītiestādes kredītu apstiprināšanas, iekšējās kapitāla sadales un korporatīvās vadības funkcijās; |
| --- | --- |

b)

iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu novērtējumiem, ko izmanto kapitāla prasību aprēķināšanai, un ar tiem saistītajām sistēmām un procedūrām ir būtiska nozīme riska pārvaldīšanas un lēmumu pieņemšanas procedūrās, kā arī kredītiestādes kredītu apstiprināšanas, iekšējās kapitāla sadales un korporatīvās vadības funkcijās;

| c) | kredītiestādē ir kredītriska kontroles struktūra, kas ir atbildīga par tās reitingu sistēmām un ir atbilstīgi neatkarīga, un tās darbība netiek ietekmēta; |
| --- | --- |

c)

kredītiestādē ir kredītriska kontroles struktūra, kas ir atbildīga par tās reitingu sistēmām un ir atbilstīgi neatkarīga, un tās darbība netiek ietekmēta;

| d) | kredītiestāde apkopo un uzglabā visus attiecīgos datus, lai efektīvi nodrošinātu tās kredītriska aprēķināšanas un pārvaldīšanas procedūras; un |
| --- | --- |

d)

kredītiestāde apkopo un uzglabā visus attiecīgos datus, lai efektīvi nodrošinātu tās kredītriska aprēķināšanas un pārvaldīšanas procedūras; un

| e) | kredītiestāde dokumentē savas reitingu sistēmas un to uzbūves pamatojumu un apstiprina savas reitingu sistēmas. |
| --- | --- |

e)

kredītiestāde dokumentē savas reitingu sistēmas un to uzbūves pamatojumu un apstiprina savas reitingu sistēmas.

Ja ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi vienoti izmanto IRB pieeju, kompetentās iestādes var atļaut VII pielikuma 4. daļā noteiktās minimālās prasības mātesuzņēmumam un tā meitasuzņēmumiem izpildīt kopīgi.

3.   Kredītiestāde, kas vēlas izmantot IRB pieeju, pierāda, ka tā attiecīgajām IRB pieejas riska darījumu kategorijām izmanto reitingu sistēmas, kas kopumā atbilst VII pielikuma 4. daļā noteiktajām prasībām iekšējā riska aprēķināšanai un vadības nolūkiem, vismaz trīs gadus pirms pieteikuma iesniegšanas par IRB pieejas izmantošanu.

4.   Kredītiestāde, kas vēlas izmantot pašu vērtējumus LGD un/vai konversijas koeficientiem, pierāda, ka tā ir veikusi LGD un/vai konversijas koeficientu novērtēšanu un izmantojusi šos novērtējumus tādā veidā, ka tas kopumā atbilst obligātajām prasībām šo parametru pašu vērtējumu aprēķināšanai, kas noteiktas VII pielikuma 4. daļā, vismaz trīs gadus pirms pieteikuma iesniegšanas par pašu vērtējumu izmantošanu LGD un/vai konversijas koeficientiem.

5.   Ja kredītiestāde pārtrauc pildīt šajā apakšiedaļā noteiktās prasības, tā iesniedz kompetentajai iestādei plānu par savlaicīgu prasību izpildes atsākšanu vai pierāda, ka prasību nepildīšanai ir nebūtiska ietekme.

6.   Ja ir paredzēts, ka IRB pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi, dažādu juridisko personu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, kā paredzēts129. līdz 132. pantā.

85. pants

1.   Neskarot 89. pantu, kredītiestādes un visi mātesuzņēmumi un to meitasuzņēmumi attiecībā uz visiem riska darījumiem īsteno IRB pieeju.

Ņemot vērā kompetento iestāžu apstiprinājumu, īstenošanu var veikt secīgi dažādām 86. pantā minētajām riska darījumu kategorijām vienā darbības vienībā, secīgi dažādās darbības vienībās vienā grupā vai nolūkā izmantot pašu LGD aplēses vai konversijas koeficientus, lai aprēķinātu riska svērumu riska darījumiem ar uzņēmumiem, iestādēm, kā arī centrālajām valdībām un centrālajām bankām.

Mazo riska darījumu kategorijā, kas minēta 86. panta 1. punkta d) apakšpunktā, īstenošanu var veikt secīgi riska darījumu kategorijām, kurām atbilst dažādas korelācijas VII pielikuma 1. daļas 10. līdz 13. punktā.

2.   Ieviešanu, kas minēta 1. punktā, veic pamatotā laika periodā, ko saskaņo ar kompetentajām iestādēm. Īstenošanu veic, stingri ievērojot nosacījumus, ko noteikušas kompetentās iestādes. Šos nosacījumus izstrādā tā, lai nodrošinātu, ka 1. punktā paredzētie elastīgie noteikumi netiek izmantoti minimālo kapitāla prasību samazināšanai attiecībā uz šīm riska darījumu kategorijām vai biznesa struktūrvienībām, kurām vēl netiek piemērota IRB pieeja, vai attiecībā uz pašu vērtējumu izmantošanu LGD un/vai konversijas koeficientiem.

3.   Kredītiestādes, kas izmanto IRB pieeju visām riska darījumu kategorijām, izmanto IRB pieeju arī kapitāla instrumentu riska darījumu kategorijai.

4.   Ievērojot šā panta 1. līdz 3. punktu un 89. pantu, kredītiestādes, kas saskaņā ar 84. pantu ir saņēmušas atļauju izmantot IRB pieeju, nedrīkst atsākt 1. apakšiedaļas piemērošanu riska svērtās vērtības summu aprēķināšanai, izņemot gadījumus, kad tās spēj to atbilstīgi pamatot un ir saņēmušas kompetento iestāžu atļauju.

5.   Ievērojot šā panta 1. un 2. punktu un 89. pantu, kredītiestādes, kas saskaņā ar 89. pantu ir saņēmušas atļauju izmantot pašu vērtējumus LGD un konversijas koeficientiem, nedrīkst atsākt 87. panta 8. punktā minēto LGD vērtību un konversijas koeficientu izmantošanu, izņemot gadījumus, kad tās spēj to attiecīgi pamatot un ir saņēmušas kompetento iestāžu atļauju.

86. pants

1.   Katru riska darījumu iedala vienā no šādām riska darījumu kategorijām:

| a) | prasības vai iespējamās prasības pret centrālajām valdībām un centrālajām bankām; |
| --- | --- |

a)

prasības vai iespējamās prasības pret centrālajām valdībām un centrālajām bankām;

| b) | prasības vai iespējamās prasības pret iestādēm; |
| --- | --- |

b)

prasības vai iespējamās prasības pret iestādēm;

| c) | prasības vai iespējamās prasības pret komercsabiedrībām; |
| --- | --- |

c)

prasības vai iespējamās prasības pret komercsabiedrībām;

| d) | mazo darījumu prasības vai mazo darījumu iespējamās prasības; |
| --- | --- |

d)

mazo darījumu prasības vai mazo darījumu iespējamās prasības;

| e) | kapitāla instrumentu prasības; |
| --- | --- |

e)

kapitāla instrumentu prasības;

| f) | pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas; vai |
| --- | --- |

f)

pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas; vai

| g) | citi aktīvi, kas nav kredītu saistības. |
| --- | --- |

g)

citi aktīvi, kas nav kredītu saistības.

2.   Turpmāk norādītos riska darījumus uzskata par riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām:

| a) | tādi riska darījumi ar reģionālajām valdībām, pašvaldībām vai publiskajām struktūrām, kurus saskaņā ar 1. apakšiedaļu uzskata par riska darījumiem ar centrālajām valdībām; un |
| --- | --- |

a)

tādi riska darījumi ar reģionālajām valdībām, pašvaldībām vai publiskajām struktūrām, kurus saskaņā ar 1. apakšiedaļu uzskata par riska darījumiem ar centrālajām valdībām; un

| b) | tādi riska darījumi ar daudzpusējām attīstības bankām un starptautiskajām organizācijām, kuru riska svērums saskaņā ar 1. apakšiedaļu ir 0 %. |
| --- | --- |

b)

tādi riska darījumi ar daudzpusējām attīstības bankām un starptautiskajām organizācijām, kuru riska svērums saskaņā ar 1. apakšiedaļu ir 0 %.

3.   Turpmāk norādītos riska darījumus uzskata par riska darījumiem ar iestādēm:

| a) | tādi riska darījumi ar reģionālajām valdībām un pašvaldībām, kurus saskaņā ar 1. apakšiedaļu neuzskata par riska darījumiem ar centrālajām valdībām; |
| --- | --- |

a)

tādi riska darījumi ar reģionālajām valdībām un pašvaldībām, kurus saskaņā ar 1. apakšiedaļu neuzskata par riska darījumiem ar centrālajām valdībām;

| b) | tādi riska darījumi ar publiskajām struktūrām, kurus saskaņā ar 1. apakšiedaļu uzskata par riska darījumiem ar iestādēm; un |
| --- | --- |

b)

tādi riska darījumi ar publiskajām struktūrām, kurus saskaņā ar 1. apakšiedaļu uzskata par riska darījumiem ar iestādēm; un

| c) | tādi riska darījumi ar daudzpusējām attīstības bankām, kuru riska svērums saskaņā ar 1. apakšiedaļu nav 0 %. |
| --- | --- |

c)

tādi riska darījumi ar daudzpusējām attīstības bankām, kuru riska svērums saskaņā ar 1. apakšiedaļu nav 0 %.

4.   Lai riska darījumu varētu iedalīt mazo riska darījumu kategorijā, kas minēta 1. punkta d) apakšpunktā, riska darījumam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | riska darījuma partneris ir privātpersona vai privātpersonas, vai arī mazais vai vidējais uzņēmums, ja pēdējā minētajā gadījumā kopējā summa, ko aizņēmējs klients vai savstarpēji saistītu klientu grupa ir parādā kredītiestādei, mātesuzņēmumiem un to meitasuzņēmumiem, ieskaitot visus kavētos riska darījumus, bet neskaitot prasījumus vai iespējamus prasījumus, kas nodrošināti ar mājokļa hipotēku, nepārsniedz 1 miljonu euro, ciktāl tas zināms kredītiestādei, kura veic pamatotus pasākumus, lai iegūtu šādu informāciju; |
| --- | --- |

a)

riska darījuma partneris ir privātpersona vai privātpersonas, vai arī mazais vai vidējais uzņēmums, ja pēdējā minētajā gadījumā kopējā summa, ko aizņēmējs klients vai savstarpēji saistītu klientu grupa ir parādā kredītiestādei, mātesuzņēmumiem un to meitasuzņēmumiem, ieskaitot visus kavētos riska darījumus, bet neskaitot prasījumus vai iespējamus prasījumus, kas nodrošināti ar mājokļa hipotēku, nepārsniedz 1 miljonu euro, ciktāl tas zināms kredītiestādei, kura veic pamatotus pasākumus, lai iegūtu šādu informāciju;

| b) | kredītiestādes riska pārvaldība attiecībā uz šādiem riska darījumiem ir konsekventa ilgtermiņā un notiek līdzīgā veidā; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādes riska pārvaldība attiecībā uz šādiem riska darījumiem ir konsekventa ilgtermiņā un notiek līdzīgā veidā;

| c) | tie netiek pārvaldīti tik atsevišķi, kā riska darījumi uzņēmumu riska darījumu kategorijā; un |
| --- | --- |

c)

tie netiek pārvaldīti tik atsevišķi, kā riska darījumi uzņēmumu riska darījumu kategorijā; un

| d) | katrs no tiem ir viens no daudziem līdzīgi pārvaldītiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

d)

katrs no tiem ir viens no daudziem līdzīgi pārvaldītiem riska darījumiem.

Mazo darījumu minimālo nomas maksājumu pašreizējo vērtību var iekļaut mazo riska darījumu kategorijā.

5.   Šādus riska darījumus ieskaita kapitāla instrumentu riska darījumu kategorijā:

| a) | neparāda riska darījumi, kas satur pakārtotu atlikušu prasījumu pret emitenta aktīviem vai ieņēmumiem; un |
| --- | --- |

a)

neparāda riska darījumi, kas satur pakārtotu atlikušu prasījumu pret emitenta aktīviem vai ieņēmumiem; un

| b) | parāda riska darījumi, kas pēc saimnieciskās būtības ir līdzīgi a) apakšpunktā norādītajiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

b)

parāda riska darījumi, kas pēc saimnieciskās būtības ir līdzīgi a) apakšpunktā norādītajiem riska darījumiem.

6.   Uzņēmumu riska darījumu kategorijā kredītiestādes īpaši izdala kā specializētās kreditēšanas riska darījumus ar šādām iezīmēm:

| a) | riska darījums ir noslēgts ar juridisku personu, kas īpaši izveidota, lai finansētu un/vai veiktu darbības ar fiziskiem aktīviem; |
| --- | --- |

a)

riska darījums ir noslēgts ar juridisku personu, kas īpaši izveidota, lai finansētu un/vai veiktu darbības ar fiziskiem aktīviem;

| b) | līguma noteikumi piešķir aizdevējam būtisku kontroli pār aktīviem un to radītiem ieņēmumiem; un |
| --- | --- |

b)

līguma noteikumi piešķir aizdevējam būtisku kontroli pār aktīviem un to radītiem ieņēmumiem; un

| c) | saistību atmaksas primārais avots ir finansēto aktīvu radītie ieņēmumi nevis plaša apjoma komercuzņēmuma neatkarīgā maksātspēja. |
| --- | --- |

c)

saistību atmaksas primārais avots ir finansēto aktīvu radītie ieņēmumi nevis plaša apjoma komercuzņēmuma neatkarīgā maksātspēja.

7.   Jebkuras kredīta saistības, kas nav iekļautas 1. punkta a), b) un d) līdz f) apakšpunktā minētajās riska darījumu kategorijās tiek iekļautas šā punkta c) apakšpunktā minētajā riska darījumu kategorijā.

8.   Riska darījumu kategorijā, kas nav iekļauta 1. punkta g) apakšpunktā, iekļauj iznomāto īpašumu atlikušo vērtību, ja vien tas nav ietverts nomas riska darījumā, kā noteikts VII pielikuma 3. daļas 4. punktā.

9.   Metodoloģijai, ko kredītiestādes izmanto riska darījumu iedalīšanai dažādās riska darījumu kategorijās jābūt atbilstīgai un ilgtermiņā konsekventai.

87. pants

1.   Riska svērtās vērtības 86. panta 1. punkta a) līdz e) vai g) apakšpunktā minēto riska darījumu kredītriskam, ja vien tās neatskaita no pašu kapitāla, aprēķina saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 1. līdz 27. punktu.

2.   Riska svērtās vērtības nopirkto pircēja parādu pasliktināšanās riskam aprēķina saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 26. punktu. Ja kredītiestādei attiecībā uz nopirktajiem pircēja parādiem pret nopirkto parādu pārdevēju ir pilna apjoma regresa prasījuma tiesības par to pasliktināšanās risku un saistību neizpildes risku, 87. un 88. panta noteikumi par nopirktajiem pircēja parādiem nav jāpiemēro. Tā vietā riska darījumu var uzskatīt par nodrošinātu riska darījumu.

3.   Riska svērtās vērtības aprēķinus kredītriskam un pasliktināšanās riskam pamato ar attiecīgajiem parametriem, kas saistīti ar attiecīgo riska darījumu. Tie ietver PD, LGD, termiņu (M) un riska darījuma vērtību. Saskaņā ar VII pielikuma 2. daļu PD un LGD var ņemt vērā kopā vai atsevišķi.

4.   Neatkarīgi no 3. punkta, riska svērtās vērtības summas aprēķinu kredītriskam visos riska darījumos, kas pieskaitāmi 86. panta 1. punkta e) apakšpunkta riska darījumu kategorijai, veic saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 17. līdz 26. punktu, ja to atļauj kompetentās iestādes. Kompetentās iestādes atļauj kredītiestādei izmantot VII pielikuma 1. daļas 25. un 26. punktā paredzēto pieeju vienīgi tad, ja kredītiestāde izpilda VII pielikuma 4. daļas 115. līdz 123. punktā noteiktās obligātās prasības.

5.   Neskarot šā panta 3. punktu, riska svērtās vērtības aprēķinu kredītriskam specializētās kreditēšanas riska darījumos var veikt saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 6. punktu. Kompetentās iestādes publicē pamatnostādnes, kā kredītiestādēm būtu jāpiešķir riska svērumi specializētās kreditēšanas riska darījumiem saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 6. punktu, un apstiprina kredītiestādēs izmantotās riska svēruma piešķiršanas metodoloģijas.

6.   Riska darījumiem, kas pieskaitāmi 86. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajām riska darījumu kategorijām, kredītiestādes nodrošina pašu vērtējumus PD saskaņā ar 84. pantu un VII pielikuma 4. daļu.

7.   Riska darījumiem, kas pieskaitāmi 86. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajai riska darījumu kategorijai, kredītiestādes nodrošina pašu vērtējumus LGD un konversijas koeficientiem saskaņā ar 84. pantu un VII pielikuma 4. daļu.

8.   Riska darījumiem, kas pieder 86. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunktā minētajām riska darījumu kategorijām, kredītiestādes piemēro LGD vērtības, kas noteiktas VII pielikuma 2. daļas 8. punktā, un konversijas koeficientus, kas noteikti VII pielikuma 3. daļas 9. punkta a) līdz d) apakšpunktā.

9.   Neskarot 8. punktu, visiem riska darījumiem, kas pieskaitāmi 86. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunktā minētajām riska darījumu kategorijām, kredītiestādes var atļaut izmantot pašu vērtējumus LGD un konversijas koeficientiem saskaņā ar 84. pantu un VII pielikuma 4. daļu.

10.   Riska svērtās vērtības summas pārvēršanas vērtspapīros riska darījumiem un riska darījumiem, kas pieskaitāmi 86. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētajām riska darījumu kategorijām, aprēķina saskaņā ar 4. apakšiedaļu.

11.   Ja riska darījumi kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (KIU) formā atbilst VI pielikuma 1. daļas 77. un 78. punkta kritērijiem un ja kredītiestādei ir zināmi visi KIU bāzes riska darījumi, kredītiestāde izskata visus šos bāzes riska darījumus, lai aprēķinātu riska svērtās vērtības un paredzamos zaudējumus saskaņā ar šajā apakšiedaļā izklāstītajām metodēm.

Ja kredītiestāde neatbilst nosacījumiem, lai varētu izmantot šajā apakšiedaļā minētās metodes, riska svērtās vērtības un paredzamos zaudējumus aprēķina saskaņā ar šādām pieejām:

| a) | riska darījumiem, kas pieder 86. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajai riska darījumu kategorijai, izmanto VII pielikuma 1. daļas 19. līdz 21. punktā izklāstīto pieeju. Ja šiem nolūkiem kredītiestāde nespēj izšķirt privāto kapitāla instrumentu, biržā tirgojamos un citus kapitāla instrumentu riska darījumus, tā attiecīgos riska darījumus pielīdzina citiem kapitāla instrumentu riska darījumiem; |
| --- | --- |

a)

riska darījumiem, kas pieder 86. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajai riska darījumu kategorijai, izmanto VII pielikuma 1. daļas 19. līdz 21. punktā izklāstīto pieeju. Ja šiem nolūkiem kredītiestāde nespēj izšķirt privāto kapitāla instrumentu, biržā tirgojamos un citus kapitāla instrumentu riska darījumus, tā attiecīgos riska darījumus pielīdzina citiem kapitāla instrumentu riska darījumiem;

| b) | visiem pārējiem bāzes riska darījumiem izmanto 1. apakšiedaļā izklāstīto pieeju ar šādām izmaiņām:






  i) | riska darījumus iedala attiecīgajās riska darījumu kategorijās, un tiem piešķir tās kredīta kvalitātes pakāpes riska svērumu, kas ir par vienu kredīta kvalitātes pakāpi augstāka nekā tā, kuru parasti piešķirtu šim riska darījumam; un |
| --- | --- | --- |

b)

visiem pārējiem bāzes riska darījumiem izmanto 1. apakšiedaļā izklāstīto pieeju ar šādām izmaiņām:

i)

riska darījumus iedala attiecīgajās riska darījumu kategorijās, un tiem piešķir tās kredīta kvalitātes pakāpes riska svērumu, kas ir par vienu kredīta kvalitātes pakāpi augstāka nekā tā, kuru parasti piešķirtu šim riska darījumam; un

| ii) | riska darījumiem, kas iedalīti augstākās kredīta kvalitātes pakāpēs, kam parasti tiktu piešķirts 150 % riska svērums, piešķir 200 % riska svērumu. |
| --- | --- |

ii)

riska darījumiem, kas iedalīti augstākās kredīta kvalitātes pakāpēs, kam parasti tiktu piešķirts 150 % riska svērums, piešķir 200 % riska svērumu.

12.   Ja riska darījumi KIU formā neatbilst VI pielikuma 1. daļas 77. un 78. punkta kritērijiem un ja kredītiestādei nav zināmi visi KIU bāzes riska darījumi, kredītiestāde izskata visus šos bāzes riska darījumus, lai aprēķinātu riska svērtās vērtības un paredzamos zaudējumus saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 19. līdz 21. punktā izklāstīto pieeju. Ja šiem nolūkiem kredītiestāde nespēj izšķirt privāto kapitāla instrumentu, biržā tirgojamos un citus kapitāla instrumentu riska darījumus, tā attiecīgos riska darījumus pielīdzina citiem kapitāla instrumentu riska darījumiem. Šiem nolūkiem riska darījumus, kas nav kapitāla instrumentu riska darījumi, iedala vienā no VII pielikuma 1. daļas 19. punktā minētajām kategorijām (privātie kapitāla instrumenti, biržā tirgojamie instrumenti un citi kapitāla instrumenti), un nezināmos riska darījumus iedala citu kapitāla instrumentu kategorijā.

Kā alternatīvu iepriekš aprakstītajai metodei kredītiestādes var pašas aprēķināt vai izmantot trešo personu aprēķinātās un paziņotās vidējām riska svērtās vērtības, kuru pamatā ir KIU bāzes riska darījumi, saskaņā ar šādām pieejām, ja tiek pietiekami nodrošināta aprēķinu un ziņojumu precizitāte:

| a) | riska darījumiem, kas pieder 86. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajai riska darījumu kategorijai, izmanto VII pielikuma 1. daļas 19. līdz 21. punktā izklāstīto pieeju. Ja šiem nolūkiem kredītiestāde nespēj izšķirt privāto kapitāla instrumentu, biržā tirgojamos un citus kapitāla instrumentu riska darījumus, tā attiecīgos riska darījumus pielīdzina citiem kapitāla instrumentu riska darījumiem; vai |
| --- | --- |

a)

riska darījumiem, kas pieder 86. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajai riska darījumu kategorijai, izmanto VII pielikuma 1. daļas 19. līdz 21. punktā izklāstīto pieeju. Ja šiem nolūkiem kredītiestāde nespēj izšķirt privāto kapitāla instrumentu, biržā tirgojamos un citus kapitāla instrumentu riska darījumus, tā attiecīgos riska darījumus pielīdzina citiem kapitāla instrumentu riska darījumiem; vai

| b) | visiem pārējiem bāzes riska darījumiem izmanto 1. apakšiedaļā izklāstīto pieeju ar šādām izmaiņām:






  i) | riska darījumus iedala attiecīgajās riska darījumu kategorijās, un tiem piešķir tās kredīta kvalitātes pakāpes riska svērumu, kas ir par vienu kredīta kvalitātes pakāpi augstāka nekā tā, kuru parasti piešķirtu šim riska darījumam; un |
| --- | --- | --- |

b)

visiem pārējiem bāzes riska darījumiem izmanto 1. apakšiedaļā izklāstīto pieeju ar šādām izmaiņām:

i)

riska darījumus iedala attiecīgajās riska darījumu kategorijās, un tiem piešķir tās kredīta kvalitātes pakāpes riska svērumu, kas ir par vienu kredīta kvalitātes pakāpi augstāka nekā tā, kuru parasti piešķirtu šim riska darījumam; un

| ii) | riska darījumiem, kas iedalīti augstākās kredīta kvalitātes pakāpēs, kam parasti tiktu piešķirts 150 % riska svērums, piešķir 200 % riska svērumu. |
| --- | --- |

ii)

riska darījumiem, kas iedalīti augstākās kredīta kvalitātes pakāpēs, kam parasti tiktu piešķirts 150 % riska svērums, piešķir 200 % riska svērumu.

88. pants

1.   Paredzamo zaudējumu summas riska darījumiem, kas iedalīti vienā no riska darījumu kategorijām, kas minētas 86. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktam, aprēķina atbilstoši metodēm, kas izklāstītas VII pielikuma 1. daļas 29. līdz 35. punktā.

2.   Paredzamo zaudējumu summu aprēķins, ko veic atbilstoši VII pielikuma 1. daļas 29. līdz 35. punktam, balstās uz tiem pašiem ievades skaitļiem PD, LGD un riska darījuma vērtībai, kurus izmanto riska svērtās vērtības aprēķinam saskaņā ar 87. pantu. Riska darījumos, kuros nav izpildītas saistības. kad kredītiestādes piemēro savus iekšējos LGD aprēķinus, EL atbilst visprecīzākajam kredītiestādes aprēķinam, ko tā pielieto paredzamo zaudējumu (ELBE) noteikšanai riska darījuma saistību neizpildes dēļ saskaņā ar VII pielikuma 4. daļas 80. punktu.

3.   Paredzamo zaudējumu summas pārvēršanas vērtspapīros riska darījumiem aprēķina saskaņā ar 4. apakšiedaļu.

4.   Paredzamo zaudējumu summa riska darījumiem, kas iedalīti 86. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētajā riska darījumu kategorijā, ir nulle.

5.   Paredzamo zaudējumu summas nopirkto pircēja parādu pasliktināšanās riskam aprēķina saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 35. punktu.

6.   Paredzamo zaudējumu summas riska darījumiem, kas minēti 87. panta 11. un 12. punktā, aprēķina saskaņā ar metodēm, kas izklāstītas VII pielikuma 1. daļas 29. līdz 35. punktā.

89. pants

1.   Ja kompetentās iestādes to atļauj, kredītiestādes, kurām ir atļauts izmantot IRB pieeju riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu aprēķināšanai vienai vai vairākām riska darījumu kategorijām, var piemērot 1. apakšiedaļu šādos gadījumos:

| a) | riska darījumu kategorijai, kas minēta 86. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ja nozīmīgo darījumu partneru skaits ir ierobežots un reitingu sistēmas ieviešana šiem darījumu partneriem kredītiestādei būtu nesamērīgi apgrūtinoša; |
| --- | --- |

a)

riska darījumu kategorijai, kas minēta 86. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ja nozīmīgo darījumu partneru skaits ir ierobežots un reitingu sistēmas ieviešana šiem darījumu partneriem kredītiestādei būtu nesamērīgi apgrūtinoša;

| b) | riska darījumu kategorijai, kas minēta 86. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ja nozīmīgo darījumu partneru skaits ir ierobežots un reitingu sistēmas ieviešana šiem darījumu partneriem kredītiestādei būtu nesamērīgi apgrūtinoša; |
| --- | --- |

b)

riska darījumu kategorijai, kas minēta 86. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ja nozīmīgo darījumu partneru skaits ir ierobežots un reitingu sistēmas ieviešana šiem darījumu partneriem kredītiestādei būtu nesamērīgi apgrūtinoša;

| c) | riska darījumi nebūtiskās biznesa struktūrvienībās, kā arī riska darījumu kategorijas, kas pēc sava lieluma un riska profila ir nebūtiskas; |
| --- | --- |

c)

riska darījumi nebūtiskās biznesa struktūrvienībās, kā arī riska darījumu kategorijas, kas pēc sava lieluma un riska profila ir nebūtiskas;

| d) | riska darījumi ar izcelsmes dalībvalsts centrālajām valdībām un to reģionālajām valdībām, pašvaldībām un administratīvajām struktūrām, ja:






  i) | nepastāv risku atšķirības starp riska darījumiem ar šo centrālo valdību un citiem šāda veida riska darījumiem, pamatojoties uz īpašiem valsts pasākumiem; un |
| --- | --- | --- |

d)

riska darījumi ar izcelsmes dalībvalsts centrālajām valdībām un to reģionālajām valdībām, pašvaldībām un administratīvajām struktūrām, ja:

i)

nepastāv risku atšķirības starp riska darījumiem ar šo centrālo valdību un citiem šāda veida riska darījumiem, pamatojoties uz īpašiem valsts pasākumiem; un

| ii) | riska darījumiem ar centrālo valdību saskaņā ar 1. apakšiedaļu ir piešķirts 0 % riska svērums. |
| --- | --- |

ii)

riska darījumiem ar centrālo valdību saskaņā ar 1. apakšiedaļu ir piešķirts 0 % riska svērums.

| e) | kredītiestādes riska darījumi ar darījumu partneri, kas ir tās mātesuzņēmums, meitasuzņēmums vai tās mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, ja darījumu partneris ir iestāde vai finanšu kontrolakciju sabiedrība, finanšu iestāde, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai pakalpojumu palīguzņēmums, kuram piemēro atbilstīgas piesardzības prasības, vai uzņēmums, ar kuru ir saistība Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē, un riska darījumi starp kredītiestādēm, kas atbilst 80. panta 8. punktā izklāstītajām prasībām; |
| --- | --- |

e)

kredītiestādes riska darījumi ar darījumu partneri, kas ir tās mātesuzņēmums, meitasuzņēmums vai tās mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, ja darījumu partneris ir iestāde vai finanšu kontrolakciju sabiedrība, finanšu iestāde, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība vai pakalpojumu palīguzņēmums, kuram piemēro atbilstīgas piesardzības prasības, vai uzņēmums, ar kuru ir saistība Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē, un riska darījumi starp kredītiestādēm, kas atbilst 80. panta 8. punktā izklāstītajām prasībām;

| f) | kapitāla instrumentu riska darījumi ar struktūrām, kuru kredītsaistībām saskaņā ar 1. apakšiedaļu var piešķirt 0 % riska svērumu (tostarp valsts finansētās struktūras, kurām var piemērot nulles riska svērumu). |
| --- | --- |

f)

kapitāla instrumentu riska darījumi ar struktūrām, kuru kredītsaistībām saskaņā ar 1. apakšiedaļu var piešķirt 0 % riska svērumu (tostarp valsts finansētās struktūras, kurām var piemērot nulles riska svērumu).

| g) | kapitāla instrumentu riska darījumi, kas saistīti ar likumdošanas programmām īpašu ekonomikas nozaru veicināšanai, kur kredītiestāde saņem ievērojamas subsīdijas saviem ieguldījumiem un kur noteikta zināma valdības pārraudzība un ierobežojumi kapitāla ieguldījumiem. Šis izņēmums ir ierobežots līdz 10 % no sākotnējā pašu kapitāla un pašu rezerves kapitāla kopsummas; |
| --- | --- |

g)

kapitāla instrumentu riska darījumi, kas saistīti ar likumdošanas programmām īpašu ekonomikas nozaru veicināšanai, kur kredītiestāde saņem ievērojamas subsīdijas saviem ieguldījumiem un kur noteikta zināma valdības pārraudzība un ierobežojumi kapitāla ieguldījumiem. Šis izņēmums ir ierobežots līdz 10 % no sākotnējā pašu kapitāla un pašu rezerves kapitāla kopsummas;

| h) | riska darījumi saskaņā ar VI pielikuma 1. daļas 40. punktu, kas atbilst tajā izteiktajiem nosacījumiem; vai |
| --- | --- |

h)

riska darījumi saskaņā ar VI pielikuma 1. daļas 40. punktu, kas atbilst tajā izteiktajiem nosacījumiem; vai

| i) | valsts un valsts pārapdrošinātas garantijas saskaņā ar VII pielikuma 2. daļas 19. punktu. |
| --- | --- |

i)

valsts un valsts pārapdrošinātas garantijas saskaņā ar VII pielikuma 2. daļas 19. punktu.

Šis punkts neaizliedz citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm atļaut 1. apakšiedaļas noteikumu piemērošanu kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuriem šīs pieejas izmantošana jau ir atļauta citās dalībvalstīs.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkiem kredītiestādes kapitāla instrumentu riska darījumu kategoriju uzskata par nozīmīgu, ja to kopējā vērtība, atņemot kapitāla instrumentu riska darījumus, kas radušies saistībā ar 1. punkta g) apakšpunktā minētajām likumdošanas programmām, pārsniedz 10 % no kredītiestādes pašu kapitāla, salīdzinot ar iepriekšējā gada vidējo rādītāju. Ja šo kapitāla instrumentu riska darījumu skaits ir mazāks par 10, iepriekšminētais slieksnis ir 5 % no kredītiestādes pašu kapitāla.

3. apakšiedaļa

Kredītriska mazināšana

90. pants

Šīs apakšiedaļas nolūkiem “aizdevēja kredītiestāde” ir kredītiestāde, kurai ir attiecīgais riska darījums, neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav saistīts ar aizdevumu.

91. pants

Kredītiestādes, kas izmanto standartizēto pieeju saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai izmanto IRB pieeju saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, bet neizmanto pašu vērtējumus LGD un konversijas koeficientiem saskaņā ar 87. un 88. pantu, var atzīt kredītriska mazināšanu atbilstoši šai apakšiedaļai attiecībā uz riska svērtās vērtības aprēķināšanu 75. panta a) punkta nolūkiem vai attiecīgās paredzamo zaudējumu summas to aprēķinu nolūkiem, kas minēti 57. panta q) punktā un 63. panta 3. punktā.

92. pants

1.   Metodēm, ko aizdevēja kredītiestāde izmanto kredīta aizsardzībai kopā ar veiktajiem pasākumiem un soļiem un ieviestajām procedūrām un darba kārtību, ir jābūt tādām, lai kredīta aizsardzības pasākumi būtu tiesiski un izpildāmi visās attiecīgajās jurisdikcijās.

2.   Aizdevēja kredītiestāde veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu kredīta aizsardzības pasākumu efektivitāti un ņemtu vērā attiecīgos riskus.

3.   Izmantojot fondēto kredīta aizsardzību, lai aktīvus varētu atzīt par atbilstošiem, tiem jābūt pietiekami likvīdiem, un to vērtībai laika gaitā jābūt pietiekami stabilai, lai nodrošinātu pietiekamu noteiktību attiecībā uz sasniegto kredīta aizsardzību, ņemot vērā pieeju, ko izmanto riska svērtās vērtības aprēķināšanai, un pieļaujamo atzīšanas līmeni. Atbilstība attiecas vienīgi uz VIII pielikuma 1. daļā noteiktajiem aktīviem.

4.   Izmantojot fondēto kredīta aizsardzību, aizdevējai kredītiestādei ir tiesības savlaicīgi likvidēt vai paturēt aktīvus, kas nodrošina aizsardzību debitora saistību nepildīšanas, maksātnespējas vai bankrota gadījumā — vai citos kredīta notikumos, kas norādīti darījuma dokumentācijā, vajadzības gadījumā attiecinot šo noteikumu arī uz nodrošinājuma turētāju. Korelācijas pakāpe starp aizsardzībai paredzēto aktīvu vērtību un debitora kredīta kvalitāti nedrīkst būt pārāk augsta.

5.   Izmantojot nefondēto kredīta aizsardzību, pusei, kas sniedz nodrošinājumu, lai to atzītu par atbilstošu, jābūt pietiekami uzticamai, un kredīta aizsardzības līgumam ir jābūt tiesiskam un izpildāmam visās attiecīgajās jurisdikcijās, lai nodrošinātu noteiktību attiecībā uz sasniegto kredīta aizsardzību, ņemot vērā riska svērtās vērtības aprēķināšanas metodes, un attiecībā uz pieļaujamo atzīšanas līmeni. Par piemērotiem atzīst tikai tos nodrošinājuma sniedzējus un aizsardzības nolīgumu veidus, kas paredzēti VIII pielikuma 1. daļā.

6.   Jāizpilda VIII pielikuma 2. daļā paredzētās minimālās prasības.

93. pants

1.   Ja ir izpildītas 92. panta prasības, riska svērtās vērtības aprēķinu un, vajadzības gadījumā, paredzamo zaudējumu aprēķinu iespējams grozīt atbilstoši VIII pielikuma 3. līdz 6. daļai.

2.   Nevienam riska darījumam, attiecībā uz kuru ir panākta kredītriska mazināšana, nedrīkst būt augstāka riska svērtā vērtība vai paredzamo zaudējumu summa kā identiskam riska darījumam, kuram nav piemērota kredītriska mazināšana.

3.   Ja riska svērtās vērtības aprēķinā jau ir ņemta vērā kredīta aizsardzība atbilstīgi 78. līdz 83. pantam vai atbilstīgi 84. līdz 89. pantam, kredīta aizsardzības aprēķinam vairs nav vajadzīgs apstiprinājums atbilstoši šai apakšiedaļai.

4. apakšiedaļa

Pārvēršana vērtspapīros

94. pants

Ja kredītiestāde izmanto 78. līdz 83. pantā aprakstīto standartizēto pieeju riska svērtās vērtības aprēķināšanai riska darījumu kategorijai, uz kuru atbilstoši 79. pantam būtu attiecināmi vērtspapīros pārvērstie riska darījumi, tā aprēķina riska svērto vērtību pozīcijai, kas saistīta ar pārvēršanu vērtspapīros, saskaņā ar IX pielikuma 4. daļas 1. līdz 36. punktu.

Visos citos gadījumos kredītiestāde aprēķina riska svērto vērtību saskaņā ar IX pielikuma 4. daļas 1. līdz 5. un 37. līdz 76. punktu.

95. pants

1.   Ja būtisks kredītrisks, kas saistīts ar pārvēršanas vērtspapīros riska darījumiem, ir pārņemts no iniciatores kredītiestādes saskaņā ar IX pielikuma 2. daļu, šī kredītiestāde var:

| a) | tradicionālās pārvēršanas vērtspapīros gadījumā izslēgt no riska svērtās vērtības aprēķina vai, attiecīgajos gadījumos, paredzamo zaudējumu aprēķina riska darījumus, kas pakļauti pārvēršanai vērtspapīros; un |
| --- | --- |

a)

tradicionālās pārvēršanas vērtspapīros gadījumā izslēgt no riska svērtās vērtības aprēķina vai, attiecīgajos gadījumos, paredzamo zaudējumu aprēķina riska darījumus, kas pakļauti pārvēršanai vērtspapīros; un

| b) | sintētiskās pārvēršanas vērtspapīros gadījumā aprēķināt riska svērto vērtību un, attiecīgajos gadījumos, paredzamo zaudējumu summu pārvēršanas vērtspapīros riska darījumiem atbilstoši IX pielikuma 2. daļai. |
| --- | --- |

b)

sintētiskās pārvēršanas vērtspapīros gadījumā aprēķināt riska svērto vērtību un, attiecīgajos gadījumos, paredzamo zaudējumu summu pārvēršanas vērtspapīros riska darījumiem atbilstoši IX pielikuma 2. daļai.

2.   Ja tiek piemērots 1. punkts, iniciatore kredītiestāde aprēķina IX pielikumā paredzētās riska svērtās vērtības pozīcijām, kuras var būt ietvertas pārvēršanā vērtspapīros.

Ja iniciatore kredītiestāde nevar nodot būtisku kredītrisku saskaņā ar 1. punktu, tai nav jāaprēķina riska svērtā vērtība pozīcijām, kuras var būt ietvertas pārvēršanā vērtspapīros.

96. pants

1.   Lai aprēķinātu riska svērto vērtību pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai, pozīcijas riska darījuma vērtībai piešķir riska svērumu saskaņā ar IX pielikumu, pamatojoties uz pozīcijas kredīta kvalitāti, ko var noteikt, atsaucoties uz ĀKNI kredīta novērtējumu, vai citādi, kā izklāstīts IX pielikumā.

2.   Ja riska darījums notiek ar vairākiem pārvēršanas vērtspapīros laidieniem, riska darījumu katrā laidienā uzskata par atsevišķu pārvēršanas vērtspapīros pozīciju. Uzskata, ka pārvēršanas vērtspapīros pozīciju kredīta aizsardzības nodrošinātāji ir pārvēršanas vērtspapīros pozīciju turētāji. Pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas ietver arī pārvēršanas vērtspapīros riska darījumus ar procentu likmēm vai valūtas atvasināto instrumentu līgumiem.

3.   Ja pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai izmanto fondēto vai nefondēto kredīta aizsardzību, šai pozīcijai piemērojamo riska pakāpi iespējams mainīt saskaņā ar 90. līdz 93. pantu saistībā ar IX pielikumu.

4.   Piemērojot 57. panta r) punktu un 66. panta 2. punktu, riska svērto vērtību iekļauj kredītiestādes riska svērto vērtību kopsummā, kas aprēķināta 75. panta a) punkta nolūkiem.

97. pants

1.   Lai saskaņā ar 96. pantu noteiktu riska svērumu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai, ĀKNI kredītu novērtējumu var izmantot vienīgi tad, ja kompetentās iestādes ĀKNI ir šim nolūkam atzinušas par piemērotu (turpmāk — “piemērota ĀKNI”).

2.   Kompetentās iestādes atzīst ĀKNI par piemērotu 1. punkta nolūkiem vienīgi tad, ja tās atzīst, ka ĀKNI atbilst 81. pantā noteiktajām prasībām, ņemot vērā VI pielikuma 2. daļā izklāstītos tehniskos kritērijus, un ka ĀKNI ir pierādījusi savu spēju strādāt pārvēršanas vērtspapīros jomā, un to apliecina sekmīga darbība tirgū.

3.   Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes ĀKNI ir atzinušas par piemērotu 1. punkta nolūkiem, citu dalībvalstu kompetentās iestādes var šo ĀKNI atzīt par piemērotu šiem nolūkiem, neveicot savu izvērtēšanas procesu.

4.   Kompetentās iestādes publisko skaidrojumu par atzīšanas procesu un piemēroto ĀKNI sarakstu.

5.   Lai to varētu izmantot 1. punkta nolūkiem, piemērotas ĀKNI kredīta novērtējumam jāatbilst ticamības un pārredzamības prasībām, kā tās izskaidrotas IX pielikuma 3. daļā.

98. pants

1.   Lai riska svērumu piemērotu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, kompetentās iestādes nosaka, kurai no IX pielikumā izklāstītajām kredīta kvalitātes pakāpēm atbilst attiecīgie piemērotās ĀKNI kredītu novērtējumi. Šai atbilstības noteikšanai jābūt objektīvai un konsekventai.

2.   Ja dalībvalsts kompetentās iestādes ir noteikušas atbilstību saskaņā ar 1. punktu, citu dalībvalstu kompetentās iestādes var atzīt šo atbilstību, neveicot savu atbilstības noteikšanu.

99. pants

ĀKNI kredītu novērtējumu lietošanai kredītiestādes riska svērtās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar 96. pantu jābūt konsekventai un jāatbilst IX pielikuma 3. daļas noteikumiem. Kredītu novērtējumus nedrīkst izmantot selektīvi.

100. pants

1.   Ja notiek tādu atjaunojamu riska darījumu pārvēršana vērtspapīros, kuriem piemēro priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu, tad iniciatore kredītiestāde atbilstoši IX pielikumam aprēķina papildu riska svērto vērtību, ņemot vērā, ka kredītriska līmenis var palielināties priekšlaicīgas amortizācijas nosacījuma piemērošanas rezultātā.

2.   Šiem nolūkiem “atjaunojams riska darījums” ir riska darījums, kur klientu atlikumu pārskatiem ir pieļaujamas svārstības, pamatojoties uz viņu lēmumu aizņemties un atmaksāt noteiktās robežās, un priekšlaicīgas amortizācijas nosacījums ir līguma pants, kas, iestājoties noteiktiem gadījumiem, pieprasa, lai ieguldītāju pozīcijas tiktu atpirktas pirms emitēto vērtspapīru sākotnējā termiņa beigām.

101. pants

1.   Iniciatore kredītiestāde, kas attiecībā uz pārvēršanu vērtspapīros aprēķinājusi riska darījuma riska svērto vērtību saskaņā ar 95. pantu, vai sponsore kredītiestāde neatbalsta pārvēršanu vērtspapīros, kas pārsniedz tās līgumsaistības, lai mazinātu iespējamos vai faktiskos ieguldītāju zaudējumus.

2.   Ja iniciatore kredītiestāde vai sponsore kredītiestāde neievēro 1. punkta noteikumus attiecībā uz pārvēršanu vērtspapīros, kompetentās iestādes pieprasa, lai tās rīcībā būtu vismaz tāds kapitāls par visiem pārvēršanas vērtspapīros riska darījumiem, it kā tiem nebūtu piemērota pārvēršana vērtspapīros. Kredītiestāde sniedz publisku informāciju par sniegto ārpuslīguma atbalstu un tā ietekmi uz pašu kapitāla prasībām.

4. iedaļa

Operacionālā riska minimālās pašu kapitāla prasības

102. pants

1.   Kompetentās iestādes prasa, lai kredītiestādēm būtu pašu kapitāls operacionālā riska nodrošināšanai saskaņā ar pieejām, kas izklāstītas 103., 104. un 105. pantā.

2.   Neskarot šā panta 4. punktu, kredītiestādes, kas izmanto 104. pantā izklāstīto pieeju, nedrīkst atsākt 103. pantā izklāstītās pieejas izmantošanu, izņemot gadījumus, kad tās pierāda pamatotus iemeslus un kad to atļauj kompetentās iestādes.

3.   Neskarot šā panta 4. punktu, kredītiestādes, kas izmanto 105. pantā izklāstīto pieeju, nedrīkst atsākt 103. vai 104. pantā izklāstīto pieeju izmantošanu, izņemot gadījumus, kad tās pierāda pamatotus iemeslus un kad to atļauj kompetentās iestādes.

4.   Kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm izmantot vairākas pieejas saskaņā ar X pielikuma 4. daļu.

103. pants

Izmantojot pamatrādītāja pieeju, operacionālā riska kapitāla prasība ir procentuālā daļa no atbilstīga rādītāja saskaņā ar X pielikuma 1. daļā izklāstītajiem parametriem.

104. pants

1.   Izmantojot standartizēto pieeju, kredītiestādes iedala savas darbības vairākās darījumu līnijās, kā izklāstīts X pielikuma 2. daļā.

2.   Katrai darījumu līnijai kredītiestādes aprēķina operacionālā riska kapitāla prasību kā procentuālo daļu no atbilstīga rādītāja saskaņā ar X pielikuma 1. daļā izklāstītajiem parametriem.

3.   Attiecībā uz dažām darījumu līnijām kompetentās iestādes var, ievērojot konkrētus nosacījumus, saskaņā ar X pielikuma 2. daļas 5. līdz 11. punktu atļaut kredītiestādei izmantot citu atbilstīgu rādītāju, lai noteiktu operacionālā riska kapitāla prasību.

4.   Izmantojot standartizēto pieeju, operacionālā riska kapitāla prasība ir visu atsevišķo darījumu līniju operacionālā riska kapitāla prasību summa.

5.   Standartizētās pieejas parametri ir izklāstīti X pielikuma 2. daļā.

6.   Lai kredītiestādes varētu izmantot standartizēto pieeju, tām jāatbilst X pielikuma 2. daļā izklāstītajiem kritērijiem.

105. pants

1.   Kredītiestādes var izmantot uzlaboto rādītāju pieeju, kuras pamatā ir to iekšējās operacionālā riska aprēķina sistēmas, ja kompetentā iestāde nepārprotami atļauj attiecīgos modeļus izmantot pašu kapitāla prasības aprēķinam.

2.   Kredītiestādes pierāda to attiecīgajām kompetentajām iestādēm, ka tās atbilst X pielikuma 3. daļā izklāstītajiem kvalifikācijas kritērijiem.

3.   Ja ir paredzēts, ka uzlaboto rādītāju pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, dažādu juridisko personu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, kā paredzēts 129. līdz 132. pantā. Piemērošana ietver X pielikuma 3. daļā uzskaitītos elementus.

4.   Ja ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi vienoti izmanto uzlaboto rādītāju pieeju, kompetentās iestādes var atļaut X pielikuma 3. daļā noteiktos kvalifikācijas kritērijus mātesuzņēmumam un tā meitasuzņēmumiem izpildīt kopīgi.

5. iedaļa

Lieli riska darījumi

106. pants

1.   Šīs iedaļas nolūkiem “riska darījumi” ir visi 3. iedaļas 1. apakšiedaļā minētie aktīvi vai ārpusbilances posteņi, nepiemērojot tur noteiktos riska svērumus vai riska apjomus.

Riska darījumus no posteņiem, kas minēti IV pielikumā, aprēķina saskaņā ar kādu no III pielikumā izklāstītajām metodēm. Šīs iedaļas nolūkā piemēro III pielikuma 2. daļas 2. punktu.

Riska darījuma definīciju ar kompetento iestāžu piekrišanu var neattiecināt uz visiem elementiem, ko pilnībā sedz pašu kapitāls, ar noteikumu, ka šādu pašu kapitālu neiekļauj kredītiestādes pašu kapitālā 75. panta nolūkiem vai citu Kopienas tiesību aktos noteiktu uzraudzības koeficientu aprēķinā.

2.   Riska darījumi nav:

| a) | darījumos ar ārzemju valūtu — riska darījumi, ko veic parastajā norēķinu kārtībā 48 stundās pēc maksājuma; vai |
| --- | --- |

a)

darījumos ar ārzemju valūtu — riska darījumi, ko veic parastajā norēķinu kārtībā 48 stundās pēc maksājuma; vai

| b) | vērtspapīru pirkšanas vai pārdošanas darījumos — riska darījumi, ko veic parastajā norēķinu kārtībā piecās darbadienās pēc maksājuma vai pēc vērtspapīru piegādes, atkarībā no tā, kas notiek agrāk. |
| --- | --- |

b)

vērtspapīru pirkšanas vai pārdošanas darījumos — riska darījumi, ko veic parastajā norēķinu kārtībā piecās darbadienās pēc maksājuma vai pēc vērtspapīru piegādes, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

107. pants

Šīs iedaļas piemērošanas nolūkiem termins “kredītiestāde” ietver:

| a) | kredītiestādi, tostarp tās filiāles trešās valstīs; un |
| --- | --- |

a)

kredītiestādi, tostarp tās filiāles trešās valstīs; un

| b) | jebkuru privātu vai valsts uzņēmumu, tostarp tā filiāles, kas atbilst “kredītiestādes” definīcijai un kam atļauja piešķirta trešā valstī. |
| --- | --- |

b)

jebkuru privātu vai valsts uzņēmumu, tostarp tā filiāles, kas atbilst “kredītiestādes” definīcijai un kam atļauja piešķirta trešā valstī.

108. pants

Kredītiestādes riska darījumu ar kādu klientu vai saistītu klientu grupu uzskata par lielu riska darījumu, ja tā vērtība ir 10 % vai vairāk no tās pašu kapitāla.

109. pants

Kompetentās iestādes prasa, lai katrai kredītiestādei būtu pareiza vadības un grāmatvedības organizācija un atbilstīgi iekšējās kontroles mehānismi, lai noteiktu un uzskaitītu visus lielos riska darījumus un to turpmākās izmaiņas saskaņā ar šo direktīvu, kā arī lai pārraudzītu šos riska darījumus, ņemot vērā katras kredītiestādes politiku attiecībā uz riska darījumiem.

110. pants

1.   Kredītiestāde ziņo kompetentajām iestādēm par katru lielu riska darījumu.

Dalībvalstis nosaka, ka ziņojumus tās sniedz, pēc saviem ieskatiem, saskaņā ar vienu no šīm divām metodēm:

| a) | vismaz reizi gadā ziņo par lieliem riska darījumiem, kā arī gada gaitā ziņo par visiem jauniem lieliem riska darījumiem un par visu esošo lielo riska darījumu palielināšanos par vismaz 20 % salīdzinājumā ar iepriekšējo ziņojumu; vai |
| --- | --- |

a)

vismaz reizi gadā ziņo par lieliem riska darījumiem, kā arī gada gaitā ziņo par visiem jauniem lieliem riska darījumiem un par visu esošo lielo riska darījumu palielināšanos par vismaz 20 % salīdzinājumā ar iepriekšējo ziņojumu; vai

| b) | vismaz četras reizes gadā ziņo par visiem lieliem riska darījumiem. |
| --- | --- |

b)

vismaz četras reizes gadā ziņo par visiem lieliem riska darījumiem.

2.   Izņemot kredītiestādes, kas aprakstītas 114. pantā par nodrošinājuma atzīšanu, aprēķinot riska darījumu vērtību 111. panta 1., 2. un 3. punkta nolūkiem, par riska darījumiem, kas ir atbrīvoti saskaņā ar 113. panta 3. punkta a) līdz d) apakšpunktu un f) līdz h) apakšpunktu, nav jāziņo, kā noteikts šā panta 1. punktā, un šā panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto ziņošanas biežumu var samazināt līdz divām reizēm gadā attiecībā uz 113. panta 3. punkta e) un i) apakšpunktā, kā arī 115. un 116. pantā minētajiem riska darījumiem.

Ja kredītiestāde piemēro šo punktu, tai vismaz gadu pēc notikuma, uz ko pamatojas atbrīvojums, jāglabā dokumentācija par pamatojumu, lai kompetentās iestādes var konstatēt, vai atbrīvojums bijis pamatots.

3.   Dalībvalstis var pieprasīt kredītiestādēm analizēt to riska darījumus ar nodrošinājuma devējiem attiecībā uz iespējamu koncentrāciju un, ja vajadzīgs, veikt pasākumus vai ziņot attiecīgajai kompetentajai iestādei par būtiskiem atklājumiem.

111. pants

1.   Kredītiestāde nedrīkst veikt riska darījumu ar kādu klientu vai saistītu klientu grupu, ja šāda darījuma vērtība pārsniedz 25 % no tās pašu kapitāla.

2.   Ja klients vai saistītu klientu grupa ir kredītiestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums, un/vai viens vai vairāki šā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumi, tad 1. punktā minēto procentuālo daļu samazina līdz 20 %. Dalībvalstis tomēr var no 20 % ierobežojuma atbrīvot riska darījumus ar šādiem klientiem, ja tās nodrošina šādu riska darījumu īpašu pārraudzību, izmantojot citus pasākumus vai procedūras. Tās informē Eiropas Banku komiteju par šādu pasākumu vai procedūru saturu.

3.   Kredītiestādes lielo riska darījumu kopapjoms nedrīkst pārsniegt 800 % no tās pašu kapitāla.

4.   Kredītiestāde attiecībā uz tās riska darījumiem vienmēr ievēro 1., 2. un 3. punktā noteiktos ierobežojumus. Ja kādā izņēmuma gadījumā riska darījumi pārsniedz minētos ierobežojumus, par to tūlīt ziņo kompetentajām iestādēm, kuras — ja apstākļi to pamato — dot kredītiestādei ierobežotu laiku, lai panāktu atbilstību ierobežojumiem.

112. pants

1.   Direktīvas 113. līdz 117. panta nolūkiem termins “garantija” ietver kredītu atvasinātos instrumentus, kas atzīti saskaņā ar 90. līdz 93. pantu un kas nav ar kredītu saistītas parādzīmes.

2.   Ievērojot 3. punktu, gadījumos, kad saskaņā ar113. līdz 117. punktu var atļaut fondēto vai nefondēto kredīta aizsardzību, piemēro nosacījumu, ka ir izpildītas atbilstības prasības un citas obligātās prasības, kas 90. līdz 93. pantā noteiktas attiecībā uz riska svērtās vērtības aprēķināšanu saskaņā ar 78. līdz 83. pantu.

3.   Ja kredītiestāde izmanto 114. panta 2. punktu, fondētas kredīta aizsardzības atzīšanai piemēro 84. līdz 89. pantā paredzētās attiecīgās prasības.

113. pants

1.   Dalībvalstis var piemērot stingrākus ierobežojumus nekā 111. pantā noteiktie ierobežojumi.

2.   Dalībvalstis var pilnīgi vai daļēji atbrīvot no 111. panta 1., 2. un 3. punkta piemērošanas riska darījumus, ko kredītiestāde veic ar savu mātesuzņēmumu, citiem šā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem vai saviem meitasuzņēmumiem, ja saskaņā ar šo direktīvu vai saskaņā ar kādā trešā valstī spēkā esošiem līdzvērtīgiem standartiem uz šiem uzņēmumiem attiecas konsolidētā uzraudzība, kas attiecas arī uz pašu kredītiestādi.

3.   Dalībvalstis var pilnīgi vai daļēji atbrīvot no 111. panta piemērošanas šādus riska darījumus:

| a) | aktīvu posteņus, kas ir prasījumi pret centrālajām valdībām vai centrālajām bankām un kam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu bez nodrošinājuma būtu piešķirts 0 % riska svērums; |
| --- | --- |

a)

aktīvu posteņus, kas ir prasījumi pret centrālajām valdībām vai centrālajām bankām un kam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu bez nodrošinājuma būtu piešķirts 0 % riska svērums;

| b) | aktīvu posteņus, kas ir prasījumi pret starptautiskām organizācijām vai daudzpusējām attīstības bankām un kam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu bez nodrošinājuma būtu piešķirts 0 % riska svērums; |
| --- | --- |

b)

aktīvu posteņus, kas ir prasījumi pret starptautiskām organizācijām vai daudzpusējām attīstības bankām un kam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu bez nodrošinājuma būtu piešķirts 0 % riska svērums;

| c) | aktīvu posteņus, kas ir prasījumi, kurus pilnībā garantē centrālās valdības, centrālās bankas, starptautiskās organizācijas, daudzpusējās attīstības bankas vai publiskās struktūras, ja nenodrošinātiem prasījumiem pret struktūru, kas sniedz garantiju, saskaņā ar 78. līdz 83. pantu būtu piešķirts 0 % riska svērums; |
| --- | --- |

c)

aktīvu posteņus, kas ir prasījumi, kurus pilnībā garantē centrālās valdības, centrālās bankas, starptautiskās organizācijas, daudzpusējās attīstības bankas vai publiskās struktūras, ja nenodrošinātiem prasījumiem pret struktūru, kas sniedz garantiju, saskaņā ar 78. līdz 83. pantu būtu piešķirts 0 % riska svērums;

| d) | citus riska darījumus, kas ir attiecināmi uz centrālajām valdībām, centrālajām bankām, starptautiskām organizācijām, daudzpusējās attīstības bankām vai publiskām struktūrām vai ko tās garantē, ja nenodrošinātiem prasījumiem pret struktūru, uz ko ir attiecināms riska darījums vai kas to garantē, saskaņā ar 78. līdz 83. pantu būtu piešķirts 0 % riska svērums; |
| --- | --- |

d)

citus riska darījumus, kas ir attiecināmi uz centrālajām valdībām, centrālajām bankām, starptautiskām organizācijām, daudzpusējās attīstības bankām vai publiskām struktūrām vai ko tās garantē, ja nenodrošinātiem prasījumiem pret struktūru, uz ko ir attiecināms riska darījums vai kas to garantē, saskaņā ar 78. līdz 83. pantu būtu piešķirts 0 % riska svērums;

| e) | aktīvu posteņus, kas ir tādi a) apakšpunktā neminēti prasījumi pret centrālajām valdībām vai centrālajām bankām vai citi riska darījumi ar tām, kuri ir denominēti un, attiecīgos gadījumos, finansēti aizņēmēju valstu valūtās; |
| --- | --- |

e)

aktīvu posteņus, kas ir tādi a) apakšpunktā neminēti prasījumi pret centrālajām valdībām vai centrālajām bankām vai citi riska darījumi ar tām, kuri ir denominēti un, attiecīgos gadījumos, finansēti aizņēmēju valstu valūtās;

| f) | aktīvu posteņus un citus riska darījumus, ko atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nodrošina ar centrālo valdību vai centrālo banku, starptautisku organizāciju, daudzpusējo attīstības banku, dalībvalstu reģionālo valdību, pašvaldību vai publisko struktūru emitētiem parāda vērtspapīriem, kuru vērtspapīri ir tāds prasījums pret emitentu, kam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu būtu piešķirts 0 % riska svērums; |
| --- | --- |

f)

aktīvu posteņus un citus riska darījumus, ko atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nodrošina ar centrālo valdību vai centrālo banku, starptautisku organizāciju, daudzpusējo attīstības banku, dalībvalstu reģionālo valdību, pašvaldību vai publisko struktūru emitētiem parāda vērtspapīriem, kuru vērtspapīri ir tāds prasījums pret emitentu, kam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu būtu piešķirts 0 % riska svērums;

| g) | aktīvu posteņus un citus riska darījumus, ko atbilstīgi kompetentu iestāžu prasībām nodrošina ar skaidras naudas noguldījumiem aizdevējā kredītiestādē vai kādā kredītiestādē, kas ir aizdevējas iestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

g)

aktīvu posteņus un citus riska darījumus, ko atbilstīgi kompetentu iestāžu prasībām nodrošina ar skaidras naudas noguldījumiem aizdevējā kredītiestādē vai kādā kredītiestādē, kas ir aizdevējas iestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums;

| h) | aktīvu posteņus un citus riska darījumus, ko atbilstīgi kompetentu iestāžu prasībām nodrošina ar noguldījumu sertifikātiem, kurus izdod aizdevēja kredītiestāde vai kāda kredītiestāde, kas ir aizdevējas kredītiestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums, un kuri glabājas kādā no tām; |
| --- | --- |

h)

aktīvu posteņus un citus riska darījumus, ko atbilstīgi kompetentu iestāžu prasībām nodrošina ar noguldījumu sertifikātiem, kurus izdod aizdevēja kredītiestāde vai kāda kredītiestāde, kas ir aizdevējas kredītiestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums, un kuri glabājas kādā no tām;

| i) | aktīvu posteņus, kas ir prasījumi pret un citi riska darījumi ar iestādēm, ja to termiņš ir viens gads vai mazāk un ja tie nav šādu iestāžu pašu kapitāls; |
| --- | --- |

i)

aktīvu posteņus, kas ir prasījumi pret un citi riska darījumi ar iestādēm, ja to termiņš ir viens gads vai mazāk un ja tie nav šādu iestāžu pašu kapitāls;

| j) | aktīvu posteņus, kas ir prasījumi pret un citi riska darījumi ar iestādēm, kas nav kredītiestādes, bet kuras atbilst VI pielikuma 1. daļas 85. punkta nosacījumiem, ja to termiņš ir viens gads vai mazāk un ja tie ir nodrošināti atbilstīgi minētajam punktam; |
| --- | --- |

j)

aktīvu posteņus, kas ir prasījumi pret un citi riska darījumi ar iestādēm, kas nav kredītiestādes, bet kuras atbilst VI pielikuma 1. daļas 85. punkta nosacījumiem, ja to termiņš ir viens gads vai mazāk un ja tie ir nodrošināti atbilstīgi minētajam punktam;

| k) | tirdzniecības vekseļus un citus līdzīgus vekseļus, kuru termiņš ir viens gads vai mazāk un kurus parakstījusi cita kredītiestāde; |
| --- | --- |

k)

tirdzniecības vekseļus un citus līdzīgus vekseļus, kuru termiņš ir viens gads vai mazāk un kurus parakstījusi cita kredītiestāde;

| l) | segtās obligācijas, kas definētas VI pielikuma 1. daļas 68. līdz 70. punktā; |
| --- | --- |

l)

segtās obligācijas, kas definētas VI pielikuma 1. daļas 68. līdz 70. punktā;

| m) | līdz turpmākai koordinācijai — līdzdalību apdrošināšanas sabiedrībās, kas minētas 122. panta 1. punktā, ja tā nepārsniedz 40 % no tās kredītiestādes pašu kapitāla, kura iegādājas šādu līdzdalību; |
| --- | --- |

m)

līdz turpmākai koordinācijai — līdzdalību apdrošināšanas sabiedrībās, kas minētas 122. panta 1. punktā, ja tā nepārsniedz 40 % no tās kredītiestādes pašu kapitāla, kura iegādājas šādu līdzdalību;

| n) | aktīvu posteņus, kas ir prasījumi pret reģionu kredītiestādēm vai centrālām kredītiestādēm, ar ko aizdevēja kredītiestāde ir saistīta tīklā saskaņā ar normatīvajos aktos paredzētiem noteikumiem un kas saskaņā ar šiem noteikumiem ir atbildīgas par skaidras naudas ieskaita operācijām tīklā; |
| --- | --- |

n)

aktīvu posteņus, kas ir prasījumi pret reģionu kredītiestādēm vai centrālām kredītiestādēm, ar ko aizdevēja kredītiestāde ir saistīta tīklā saskaņā ar normatīvajos aktos paredzētiem noteikumiem un kas saskaņā ar šiem noteikumiem ir atbildīgas par skaidras naudas ieskaita operācijām tīklā;

| o) | riska darījumus, ko atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nodrošina ar vērtspapīriem, kuri nav f) apakšpunktā minētie vērtspapīri, |
| --- | --- |

o)

riska darījumus, ko atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nodrošina ar vērtspapīriem, kuri nav f) apakšpunktā minētie vērtspapīri,

| p) | aizdevumus, ko atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nodrošina ar mājokļa hipotēkām vai ar daļām Somijas māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, un nomas darījumiem, saskaņā ar kuriem iznomātājs saglabā pilnas īpašumtiesības uz iznomāto mājokli, kamēr nomnieks nav izmantojis izpirkuma tiesības, visos gadījumos nepārsniedzot 50 % attiecīgā mājokļa vērtības. |
| --- | --- |

p)

aizdevumus, ko atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nodrošina ar mājokļa hipotēkām vai ar daļām Somijas māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, un nomas darījumiem, saskaņā ar kuriem iznomātājs saglabā pilnas īpašumtiesības uz iznomāto mājokli, kamēr nomnieks nav izmantojis izpirkuma tiesības, visos gadījumos nepārsniedzot 50 % attiecīgā mājokļa vērtības.

| q) | šādus darījumus, ja saskaņā ar 78. līdz 83. pantu tiem būtu piešķirts 50 % riska svērums, un tikai līdz 50 % no attiecīgā īpašuma vērtības:






  i) | riska darījumi, kas nodrošināti ar biroju vai citu komerciālo telpu hipotēkām vai daļām Somijas Māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, attiecībā uz birojiem vai citām komerciālām telpām; un |
| --- | --- | --- |

q)

šādus darījumus, ja saskaņā ar 78. līdz 83. pantu tiem būtu piešķirts 50 % riska svērums, un tikai līdz 50 % no attiecīgā īpašuma vērtības:

i)

riska darījumi, kas nodrošināti ar biroju vai citu komerciālo telpu hipotēkām vai daļām Somijas Māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, attiecībā uz birojiem vai citām komerciālām telpām; un

| ii) | riska darījumi, kas saistīti ar īpašuma izpirkumnomas darījumiem, attiecībā uz birojiem vai citām komerciālām telpām. |
| --- | --- |

ii)

riska darījumi, kas saistīti ar īpašuma izpirkumnomas darījumiem, attiecībā uz birojiem vai citām komerciālām telpām.

Līdz 2011. gada 31. decembrim katras dalībvalsts kompetentās iestādes ii) punkta nolūkiem var atļaut kredītiestādēm atzīt 100 % no attiecīgā īpašuma vērtības. Minētā perioda beigās šo pieeju pārskata. Dalībvalstis dara zināmu Komisijai, kā tās izmanto šos atvieglojumus.

| r) | vidēja/zema riska ārpusbilances posteņus, kas ir minēti II pielikumā, — 50 % apjomā; |
| --- | --- |

r)

vidēja/zema riska ārpusbilances posteņus, kas ir minēti II pielikumā, — 50 % apjomā;

| s) | ar kompetento iestāžu piekrišanu — garantijas, kas nav aizdevumu garantijas, kas pamatojas uz normatīviem aktiem un ko saviem dalībniekiem dod savstarpējo garantiju sabiedrības ar kredītiestādes statusu, to summai piemērojot 20 % riska svērumu; un |
| --- | --- |

s)

ar kompetento iestāžu piekrišanu — garantijas, kas nav aizdevumu garantijas, kas pamatojas uz normatīviem aktiem un ko saviem dalībniekiem dod savstarpējo garantiju sabiedrības ar kredītiestādes statusu, to summai piemērojot 20 % riska svērumu; un

| t) | II pielikumā minētos zema riska ārpusbilances posteņus apjomā, par kādu ar klientu vai saistītu klientu grupu ir panākta vienošanās, saskaņā ar kuru riska darījumus var veikt vienīgi tad, ja ir noskaidrots, ka tādējādi netiks pārsniegti ierobežojumi, kas jāpiemēro saskaņā ar 111. panta 1. līdz 3. punktu. |
| --- | --- |

t)

II pielikumā minētos zema riska ārpusbilances posteņus apjomā, par kādu ar klientu vai saistītu klientu grupu ir panākta vienošanās, saskaņā ar kuru riska darījumus var veikt vienīgi tad, ja ir noskaidrots, ka tādējādi netiks pārsniegti ierobežojumi, kas jāpiemēro saskaņā ar 111. panta 1. līdz 3. punktu.

Skaidra nauda, kas saņemta pēc kredītiestādes emitētas ar kredītrisku saistītas parādzīmes, un darījumu partnera aizdevumi vai ieguldījumi kredītiestādē vai no kredītiestādes, par kuriem noslēgts 90. līdz 93. pantā paredzētais bilances posteņu savstarpējas dzēšanas līgums, attiecināmi uz g) punkta darbības jomu.

Šā panta o) apakšpunkta nolūkos vērtspapīrus, ko izmanto kā nodrošinājumu, novērtē pēc tirgus cenas, to vērtība pārsniedz garantēto riska darījumu vērtību, un tie ir vai nu kotēti kādā biržā, vai arī faktiski tirgojami un tiek regulāri kotēti profesionālu mākleru tirgū, un — atbilstīgi kredītiestādes izcelsmes dalībvalsts kompetento iestāžu prasībām — ļauj noteikt objektīvu cenu, lai vienmēr varētu pārbaudīt šo vērtspapīru virsvērtību. Prasītā virsvērtība ir 100 %. Tomēr tā ir 150 % akcijām un 50 % obligācijām, ko emitējušas iestādes, dalībvalstu reģionālās valdības vai vietējās varas iestādes, izņemot f) apakšpunktā paredzētās iestādes, un obligācijām, ko emitējušas daudzpusējas attīstības bankas, izņemot tās, kam saskaņā 78. līdz 83. pantu ir piešķirts 0 % riska svērums. Ja pastāv nesakritība starp riska darījuma termiņu un kredīta aizsardzības termiņu, nodrošinājums nav atzīstams. Vērtspapīri, kas tiek izmantoti kā nodrošinājumu, nevar veidot kredītiestādes pašu kapitālu.

Šā panta p) apakšpunkta nolūkos īpašuma vērtību aprēķina atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām, pamatojoties uz stingriem vērtēšanas standartiem, kas noteikti ar normatīviem un administratīviem aktiem. Vērtēšanu veic vismaz reizi gadā. Šajā p) apakšpunktā mājoklis ir mājoklis, kuru aizņēmējs apdzīvo vai izīrē vai aizņems vai izīrēs nākotnē.

Dalībvalstis informē Komisiju par izņēmumiem, kas piešķirti saskaņā ar s) apakšpunktu, lai nodrošinātu, ka nerodas konkurences traucējumi.

114. pants

1.   Ievērojot 3. punktu, dalībvalstis var atļaut kredītiestādēm, kas izmanto finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi saskaņā ar 90. līdz 93. pantu, riska darījuma vērtības aprēķināšanai 111. panta 1. līdz 3. punkta nolūkiem, kā alternatīvu 113. panta 3. punkta f), g), h) un o) apakšpunktā paredzētajiem pilnīgiem vai daļējiem izņēmumiem, izmantot vērtību, kas ir zemāka nekā riska darījuma vērtība, tomēr nav zemāka par kopējo pilnībā pielāgoto riska darījuma vērtību riska darījumiem ar klientu vai saistītu klientu grupu.

Šiem nolūkiem “pilnībā pielāgotā riska darījuma vērtība” ir vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar 90. līdz 93. pantu, ievērojot kredītriska mazināšanu, no svārstībām izrietošās korekcijas un jebkura veida termiņu nesakritību (E*).

Ja šo punktu piemēro kredītiestādei, attiecīgajai kredītiestādei nepiemēro 113. panta 3. punkta f), g), h) un o) apakšpunktu.

2.   Ievērojot 3. punktu, kredītiestādei, kurai ir atļauts izmantot pašu vērtējumus LGD un konversijas koeficientus riska darījumu kategorijai saskaņā ar 84. līdz 89. pantu un kura spēj izpildīt kompetento iestāžu prasības attiecībā uz savu riska darījumu finanšu nodrošinājumu ietekmes novērtēšanu atsevišķi no citiem LGD aspektiem, var atļaut piemērot šo ietekmi, aprēķinot riska darījumu vērtību 111. panta 1. līdz 3. punkta nolūkiem.

Kompetentajām iestādēm jāpārliecinās, ka kredītiestādes izstrādātie novērtējumi ir piemēroti riska darījuma vērtības samazināšanai, lai panāktu atbilstību 111. panta noteikumiem.

Ja kredītiestādei ir atļauts izmantot pašu vērtējumus finanšu nodrošinājuma ietekmei, kredītiestāde to dara saderīgi ar pieeju, ko izmanto kapitāla prasību aprēķināšanai.

Kredītiestādēm, kurām ir atļauts izmantot pašu vērtējumus LGD un konversijas koeficientiem riska darījumu kategorijā saskaņā ar 84. līdz 89. pantu un kuras riska darījumu vērtības aprēķināšanai neizmanto pirmajā daļā minēto metodi, riska darījumu vērtības aprēķināšanai var atļaut izmantot 1. punktā paredzēto metodi vai 113. panta 3. punkta o) apakšpunktā paredzēto metodi. Kredītiestāde izmanto tikai vienu no šīm divām metodēm.

3.   Kredītiestāde, kurai ir atļauts izmantot 1. un 2. punktā aprakstītās metodes riska darījumu vērtības aprēķināšanai 111. panta 1. līdz 3. punkta nolūkiem, regulāri veic kredītrisku koncentrācijas stresa testus, tostarp attiecībā uz jebkāda pieņemtā nodrošinājuma realizējamo vērtību.

Regulārajos stresa testos ņem vērā riskus, ko rada iespējamās tirgus nosacījumu izmaiņas, kuras varētu nelabvēlīgi ietekmēt kredītiestādes pašu kapitāla pietiekamību, un riskus, ko rada nodrošinājuma izmantošana stresa situācijās.

Kompetentās iestādes pārliecinās, ka kredītiestādes veiktie stresa testi ir piemēroti un atbilstīgi šādu risku novērtēšanai.

Gadījumā, ja šāds stresa tests uzrāda pieņemtā nodrošinājuma realizējamo vērtību, kas ir zemāka par vērtību, kura saskaņā ar, attiecīgi, 1. un 2. punktu tiktu atzīta par piemērotu, ir attiecīgi jāsamazina nodrošinājuma vērtība, ko var atzīt riska darījumu vērtības aprēķināšanai 111. panta 1. līdz 3. punkta nolūkiem.

Šādas kredītiestādes savā koncentrācijas risku stratēģijā iekļauj:

| a) | darba kārtību un procedūras attiecībā uz riskiem, ko rada termiņu nesakritības starp riska darījumiem un jebkuru kredīta aizsardzību šiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

a)

darba kārtību un procedūras attiecībā uz riskiem, ko rada termiņu nesakritības starp riska darījumiem un jebkuru kredīta aizsardzību šiem riska darījumiem.

| b) | darbības plāni un procedūras gadījumiem, kad stresa tests uzrāda nodrošinājuma realizējamo vērtību, kas ir zemāka nekā tā, ko ņem vērā saskaņā ar 1. un 2. punktu; un |
| --- | --- |

b)

darbības plāni un procedūras gadījumiem, kad stresa tests uzrāda nodrošinājuma realizējamo vērtību, kas ir zemāka nekā tā, ko ņem vērā saskaņā ar 1. un 2. punktu; un

| c) | darba kārtību un procedūras attiecībā uz koncentrācijas risku, ko rada kredītriska mazināšanas metožu piemērošana, jo īpaši lieliem netiešiem kredītu riska darījumiem (piemēram, viena emitenta vērtspapīri, kas pieņemti kā nodrošinājums). |
| --- | --- |

c)

darba kārtību un procedūras attiecībā uz koncentrācijas risku, ko rada kredītriska mazināšanas metožu piemērošana, jo īpaši lieliem netiešiem kredītu riska darījumiem (piemēram, viena emitenta vērtspapīri, kas pieņemti kā nodrošinājums).

4.   Ja nodrošinājuma ietekme ir atzīta saskaņā ar 1. un 2. punktu, dalībvalstis var uzskatīt, ka jebkura riska darījuma segtā daļa ir darījums ar nodrošinājuma devēju, nevis klientu.

115. pants

1.   Šīs direktīvas 111. panta 1. līdz 3. punkta mērķiem dalībvalstis var piešķirt 20 % riska svērumu aktīvu posteņiem, kas ir prasījumi pret dalībvalsts reģionālajām valdībām vai pašvaldībām, ja saskaņā ar 78. līdz 83. pantu šiem prasījumiem tiktu piešķirts 20 % riska svērums, un citiem riska darījumiem, kas ir veikti ar šādām iestādēm vai ko tās ir garantējušas, ja prasījumiem pret tām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu tiek piešķirts 20 % riska svērums. Tomēr dalībvalstis var šo likmi samazināt līdz 0 % attiecībā uz aktīvu posteņiem, kas ir prasījumi pret dalībvalstu reģionālajām valdībām un pašvaldībām, ja saskaņā ar 78. līdz 83. pantu šiem prasījumiem tiktu piešķirts 0 %riska svērums, un citiem riska darījumiem, kas ir veikti ar šādām iestādēm vai ko tās ir garantējušas, ja prasījumiem pret tām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu tiek piešķirts 0 % riska svērums.

2.   Šīs direktīvas 111. panta 1. līdz 3. punkta mērķiem dalībvalstis var piešķirt 20 % riska svērumu aktīvu posteņiem, kas ir tādi prasījumi pret iestādēm un tādi citi tādi riska darījumi ar tām, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu, bet nepārsniedz trīs gadus, kā arī 50 % riska svērumu aktīvu posteņiem, kas ir tādi prasījumi pret iestādēm, kuru termiņš pārsniedz trīs gadus, ja pēdējos minētos pārstāv kādas iestādes emitēti parāda instrumenti un ja šie parāda instrumenti pēc kompetento iestāžu atzinuma ir faktiski tirgojami profesionālu mākleru tirgū, un ja tos katru dienu kotē šajā tirgū, vai arī ja to emisiju apstiprinājušas kompetentās iestādes emitentes iestādes izcelsmes dalībvalstī. Šos posteņus nekādā gadījumā nevar iekļaut pašu kapitālā.

116. pants

Atkāpjoties no 113. panta 3. punkta i) apakšpunkta un 115. panta 2. punkta, dalībvalstis var piešķirt 20 % riska svērumu aktīvu posteņiem, kas ir prasījumi pret iestādēm un citi riska darījumi ar tām, neatkarīgi no to termiņa.

117. pants

1.   Ja riska darījumu ar kādu klientu garantē trešā persona vai ja tas ir nodrošināts ar trešās personas emitētiem vērtspapīriem saskaņā ar 113. panta 3. punkta o) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem, dalībvalstis var:

| a) | uzskatīt, ka riska darījums ir ar garantijas sniedzēju, nevis klientu; vai |
| --- | --- |

a)

uzskatīt, ka riska darījums ir ar garantijas sniedzēju, nevis klientu; vai

| b) | uzskatīt, kas riska darījums ir ar trešo personu, nevis klientu, ja 113. panta 3. punkta o) apakšpunktā definēto riska darījumu garantē nodrošinājums saskaņā ar minētajā apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

uzskatīt, kas riska darījums ir ar trešo personu, nevis klientu, ja 113. panta 3. punkta o) apakšpunktā definēto riska darījumu garantē nodrošinājums saskaņā ar minētajā apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Ja dalībvalstis izmanto 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto pieeju:

| a) | gadījumos, kad galvojums ir denominēts valūtā, kas nav riska darījuma denominācijas valūta, par nodrošinātu uzskatāmo riska darījuma summu aprēķina saskaņā ar VIII pielikumā paredzētajiem noteikumiem par valūtu nesakritību nefondētajai kredīta aizsardzībai; |
| --- | --- |

a)

gadījumos, kad galvojums ir denominēts valūtā, kas nav riska darījuma denominācijas valūta, par nodrošinātu uzskatāmo riska darījuma summu aprēķina saskaņā ar VIII pielikumā paredzētajiem noteikumiem par valūtu nesakritību nefondētajai kredīta aizsardzībai;

| b) | nesakritībai starp riska darījuma termiņu un kredīta aizsardzības termiņu piemēro VIII pielikumā paredzētos noteikumus par termiņu nesakritību; un |
| --- | --- |

b)

nesakritībai starp riska darījuma termiņu un kredīta aizsardzības termiņu piemēro VIII pielikumā paredzētos noteikumus par termiņu nesakritību; un

| c) | daļēju nodrošinājumu var atzīt atbilstoši VIII pielikumā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

daļēju nodrošinājumu var atzīt atbilstoši VIII pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

118. pants

Ja saskaņā ar 69. panta 1. punktu kredītiestādei vairs nepiemēro iespēju šajā iedaļā noteiktos pienākumus izpildīt individuāli vai subkonsolidēti vai ja mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes dalībvalstī, piemēro 70. pantu, ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu riska pietiekamu sadali attiecīgajā grupā.

119. pants

Komisija līdz 2007. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs iedaļas darbību, pievienojot piemērotus priekšlikumus.

6. iedaļa

Būtiska līdzdalība ārpus finanšu nozares

120. pants

1.   Nevienai kredītiestādei nedrīkst būt būtiska līdzdalība, kas pārsniedz 15 % no tās pašu kapitāla, uzņēmumā, kas nav ne kredītiestāde, ne finanšu iestāde, ne uzņēmums, kurš veic darbības, kas tieši izriet no banku darbības vai nodrošina ar banku darbību saistītus pakalpojumus, piemēram, līzingu, faktoringu, kopīgu ieguldījumu fondu pārvaldību, datu apstrādes pakalpojumu pārvaldību, vai citu līdzīgu darbību.

2.   Kredītiestādes būtiskas līdzdalības kopējais apjoms uzņēmumos, kas nav kredītiestādes, finanšu iestādes vai uzņēmumi, kuri veic darbības, tieši izriet no banku darbības vai nodrošina ar banku darbību saistītus pakalpojumus, piemēram, līzingu, faktoringu, kopīgu ieguldījumu fondu pārvaldību, datu apstrādes pakalpojumu pārvaldību, vai citu līdzīgu darbību, nedrīkst pārsniegt 60 % no kredītiestādes pašu kapitāla.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā noteiktos ierobežojumus drīkst pārsniegt vienīgi izņēmuma gadījumos. Šādos gadījumos kompetentās iestādes tomēr prasa, lai kredītiestāde vai nu palielina pašu kapitālu, vai veic citus līdzvērtīgus pasākumus.

121. pants

Akcijas, kas ir turējumā uz laiku sakarā ar finansiālās palīdzības operāciju vai sanācijas nolūkā vai sakarā ar vērtspapīru emisijas parakstīšanu, vai iestādes vārdā, bet uz citu rēķina, neuzskata par būtisku līdzdalību, aprēķinot 120. panta 1. un 2. punktā paredzētos ierobežojumus. Aprēķinā neiekļauj akcijas, kas nav ilgtermiņa ieguldījumi, kā tie definēti Direktīvas 86/635/EEK 35. panta 2. punktā.

122. pants

1.   Dalībvalstis var 120. panta 1. un 2. punktā noteiktos ierobežojumus nepiemērot attiecībā uz līdzdalību apdrošināšanas uzņēmumos, kā tie definēti Direktīvā 73/239/EEK un Direktīvā 2002/83/EK, vai pārapdrošināšanas uzņēmumos, kā tie definēti Direktīvā 98/78/EK.

2.   Dalībvalstis drīkst noteikt, ka kompetentās iestādes nepiemēro 120. panta 1. un 2. punktā noteiktos ierobežojumus, ja tās nosaka, ka summas, par kādām kredītiestādes būtiskā līdzdalība pārsniedz šos ierobežojumus, 100 % apjomā sedz ar pašu kapitālu un ka šo pašu kapitāla daļu neiekļauj 75. pantā paredzētajā aprēķinā. Ja ir pārsniegti abi 120. panta 1. un 2. punktā noteiktie ierobežojumi, summa, ko sedz ar pašu kapitālu, ir lielākā no pārsnieguma summām.

3. nodaļa

Kredītiestādes novērtēšanas process

123. pants

Kredītiestādes izveido pamatotas, efektīvas un pilnīgas stratēģijas un procedūras, lai pastāvīgi novērtētu un uzturētu iekšējā kapitāla summas, veidus un sadali, ko tās uzskata par tās uzskata par atbilstošām risku raksturam un līmenim esošajos vai paredzamos riska darījumos.

Šīm stratēģijām un procedūrām nepieciešama regulāra iekšēja pārskatīšana, lai nodrošinātu, ka tās paliek visaptverošas un proporcionālas attiecībā pret kredītiestādes darbību raksturu, apjomu un sarežģītību.

4. nodaļa

Uzraudzība un informācijas sniegšana, ko veic kompetentās iestādes

1. iedaļa

Uzraudzība

124. pants

1.   Ņemot vērā XI pielikumā izklāstītos tehniskos kritērijus, kompetentās iestādes pārskata pasākumus, stratēģijas, procedūras un mehānismus, ko kredītiestādes ir ieviesušas, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, un novērtē riskus, kuriem ir pakļautas vai varētu tikt pakļautas šīs kredītiestādes.

2.   Šā panta 1. punktā minētajai pārskatīšanai un novērtējumam jāatbilst šīs direktīvas prasībām.

3.   Pamatojoties uz 1. punktā minēto pārskatu un novērtējumu, kompetentās iestādes nosaka, vai kredītiestāžu īstenotie pasākumi, stratēģijas, procedūras un mehānismi un to rīcībā esošais pašu kapitāls nodrošina nevainojamu vadību un riska segumu.

4.   Kompetentās iestādes nosaka 1. punktā minētā pārskata un novērtējuma biežumu un intensitāti, ņemot vērā attiecīgās kredītiestādes lielumu, darbību sistēmisko nozīmi, raksturu, apjomu un sarežģītību un ievēro proporcionalitātes principu. Pārskatu un novērtējumu atjaunina vismaz reizi gadā.

5.   Kompetento iestāžu veiktais pārskats un novērtējums iekļauj kredītiestāžu riska darījumus, kas izriet no procentu likmes riska, ar tirdzniecības portfeli nesaistītajos darījumus. Kompetentās iestādes pieprasa, lai kredītiestādes veic attiecīgus pasākumus, ja šo kredītiestāžu ekonomiskā vērtība pazeminās par vairāk nekā 20 % no to pašu kapitāla pēkšņu un negaidītu procentu likmju izmaiņu gadījumā; šo pasākumu apjomu nosaka kompetentās iestādes un tie nedrīkst būt atšķirīgi dažādām kredītiestādēm.

125. pants

1.   Ja mātesuzņēmums ir mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde dalībvalstī, vai ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, konsolidēto uzraudzību veic kompetentās iestādes, kas šim mātesuzņēmumam izsniegušas atļauju saskaņā ar 6. pantu.

2.   Ja kredītiestādes mātesuzņēmums ir mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic kompetentās iestādes, kas šai kredītiestādei izsniegušas atļauju saskaņā ar 6. pantu.

126. pants

1.   Ja kredītiestādēm, kam atļauja izsniegta divās vai vairāk dalībvalstīs, mātesuzņēmums ir viens un tas pats mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai viens un tas pats ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic tās kredītiestādes kompetentās iestādes, kurai atļauja izsniegta dalībvalstī, kurā izveidota finanšu kontrolakciju sabiedrība.

Ja kredītiestādēm, kam atļauja izsniegta divās vai vairāk dalībvalstīs, mātesuzņēmumi ir vairāk nekā viena finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galvenajiem birojiem dažādās dalībvalstīs, un ja katrā no šīm dalībvalstīm ir kredītiestāde, tad konsolidēto uzraudzību veic tās kredītiestādes kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība.

2.   Ja vairāk nekā vienai kredītiestādei, kam atļauja piešķirta Kopienā, mātesuzņēmums ir viena un tā pati finanšu kontrolakciju sabiedrība un ja nevienai no šīm kredītiestādēm nav piešķirta atļauja dalībvalstī, kurā izveidota finanšu kontrolakciju sabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic tā kompetentā iestāde, kas izsniegusi atļauju kredītiestādei ar lielāko bilances vērtību, kuru šīs direktīvas nolūkos uzskata par kredītiestādi, ko kontrolē ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība.

3.   Atsevišķos gadījumus kompetentās iestādes var pēc savstarpējas vienošanās atteikties no 1. un 2. punktā minētajiem kritērijiem, ja to piemērošana būtu neatbilstīga, ņemot vērā attiecīgās kredītiestādes un to darbības relatīvo nozīmību dažādās valstīs, un norīkot citu kompetento iestādi konsolidētās uzraudzības veikšanai. Šajos gadījumos pirms lēmuma pieņemšanas kompetentās iestādes dod iespēju, attiecīgi, ES mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde, vai ES mātesuzņēmumam, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai kredītiestādei ar lielāko bilances vērtību, izteikt savu viedokli par šo lēmumu.

4.   Kompetentās iestādes paziņo Komisijai par jebkuru vienošanos, uz ko attiecas 3. punkts.

127. pants

1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis paredz pasākumus, lai iekļautu finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidētajā uzraudzībā. Neskarot 135. panta noteikumus, finanšu kontrolakciju sabiedrības finanšu stāvokļa konsolidācija nekādā veidā nenozīmē, ka kompetentajām iestādēm būtu individuāli jāuzrauga finanšu kontrolakciju sabiedrība.

2.   Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes konsolidētā uzraudzībā neietver kādas kredītiestādes meitasuzņēmumu saskaņā ar vienu no 73. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem gadījumiem, tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā atrodas šis kredītiestādes meitasuzņēmums, var lūgt mātesuzņēmumam informāciju, kas var tām atvieglot šīs kredītiestādes uzraudzību.

3.   Dalībvalstis paredz, ka to kompetentās iestādes, kas atbild par konsolidētu uzraudzību, no kādas kredītiestādes vai finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmumiem, kas nav iekļauti konsolidētajā uzraudzībā, var prasīt 137. pantā minēto informāciju. Šādos gadījumos piemēro šajā pantā noteikto informācijas nodošanas un pārbaudes kārtību.

128. pants

Ja dalībvalstī ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde, kas atbild par kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzību, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai šādas iestādes darbotos koordinēti.

129. pants

1.   Papildus pienākumiem, ko uzliek šī direktīva, kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par konsolidētās uzraudzības veikšanu attiecībā uz ES mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, un kredītiestādēm, ko kontrolē ES mātesuzņēmumi, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, veic šādus uzdevumus:

| a) | tādas informācijas apkopošana vai izplatīšana, kas ir noderīga vai būtiska parastajās un ārkārtas situācijās; un |
| --- | --- |

a)

tādas informācijas apkopošana vai izplatīšana, kas ir noderīga vai būtiska parastajās un ārkārtas situācijās; un

| b) | uzraudzības darbību plānošana un koordinācija parastajās un ārkārtas situācijās, kā arī saistībā ar 124. pantā minētajām darbībām, sadarbojoties ar iesaistītajām kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

b)

uzraudzības darbību plānošana un koordinācija parastajās un ārkārtas situācijās, kā arī saistībā ar 124. pantā minētajām darbībām, sadarbojoties ar iesaistītajām kompetentajām iestādēm.

2.   Attiecībā uz pieteikumiem 84. panta 1. punktā, 87. panta 9. punktā un 105. pantā, un III pielikuma 6. daļā minēto atļauju saņemšanai, kurus iesniedz ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi kopīgi, kompetentās iestādes sadarbojas, pilnībā apspriežoties, lai lemtu par pieprasītās atļaujas izsniegšanu vai neizsniegšanu un lai paredzētu noteikumus un nosacījumus, ja tādi būtu, kuriem būtu jāattiecas uz šādu atļauju.

Šā punkta pirmajā daļā minētos iesniegumus iesniedz vienīgi 1. punktā minētajām kompetentajām iestādēm.

Kompetentās iestādes veic visus pasākumus, kas ir to kompetencē, lai sešos mēnešos panāktu kopīgu lēmumu attiecībā uz pieteikumu. Šo kopīgo lēmumu izklāsta dokumentā, kurā iekļauts pilnīgi pamatots lēmums, un 1. punktā minētā kompetentā iestāde to nosūta pieteikuma iesniedzējam.

Šā punkta trešajā daļā minētais termiņš sākas datumā, kad 1. punktā minētā kompetentā iestāde ir saņēmusi pilnīgu pieteikumu. Šā panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde pilnīgo iesniegumu nekavējoties nosūta pārējām kompetentajām iestādēm.

Ja kompetentās iestādes sešos mēnešos nepieņem kopīgu lēmumu, 1. punktā minētā kompetentā iestāde pieņem pati savu lēmumu attiecībā uz pieteikumu. Šo lēmumu izklāsta dokumentā, kurā iekļauts pilnīgi pamatots lēmums, un tajā ņem vērā pārējo kompetento iestāžu viedokļus un atrunas, kas izteiktas sešu mēnešu termiņā. Šā panta 1. punktā minētā kompetentā iestādē lēmumu nosūta pieteikuma iesniedzējam un pārējām kompetentajām iestādēm.

Šā punkta trešajā un piektajā daļā minētos lēmumus uzskata par galīgiem, un kompetentās iestādes tos piemēro attiecīgajās dalībvalstīs.

130. pants

1.   Ja banku grupā rodas ārkārtas situācija, kas var apdraudēt finanšu sistēmas stabilitāti kādā no dalībvalstīm, kur atļauts darboties grupas uzņēmumiem, par konsolidēto uzraudzību atbildīgā kompetentā iestāde, ievērojot V daļas 1. nodaļas 2. iedaļu, pēc iespējas ātrāk brīdina par to 49. panta a) punktā un 50. pantā minētās iestādes. Šis pienākums attiecas uz visām kompetentajām iestādēm, kas īpašām grupām noteiktas 125. un 126. pantā, un uz kompetento iestādi, kas minēta 129. panta 1. punktā. Kompetentās iestādes pēc iespējas izmanto esošos informācijas kanālus.

2.   Kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par konsolidēto uzraudzību, ja tai ir nepieciešama informācija, kas jau ir citas kompetentās iestādes rīcībā, vēršas pie šīs iestādes, kad vien tas ir iespējams, lai novērstu ziņojumu dublēšanu dažādām uzraudzībā iesaistītajām iestādēm.

131. pants

Lai izveidotu un veicinātu efektīvu uzraudzību, par konsolidēto uzraudzību atbildīgā iestāde un pārējās kompetentās iestādes izstrādā rakstiskus koordinācijas un sadarbības plānus.

Atbilstīgi šiem plāniem kompetentajai iestādei, kas ir atbildīga par konsolidēto uzraudzību, var uzticēt citus uzdevumus, un tajos var precizēt procedūras lēmumu pieņemšanai un sadarbībai ar citām kompetentajām iestādēm.

Kompetentās iestādes, kas atbild par atļaujas piešķiršanu tāda mātesuzņēmuma meitasuzņēmumam, kurš atrodas citā dalībvalstī, divpusējā nolīgumā var deleģēt savu atbildību par maksātspējas uzraudzību kompetentajām iestādēm, kas ir piešķīrušas atļauju mātesuzņēmumam un veic tā uzraudzību, tā, ka tās uzņemas atbildību par meitasuzņēmuma uzraudzību saskaņā ar šo direktīvu. Komisiju informē par šādu nolīgumu esamību un to saturu. Tā šādu informāciju nosūta pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Eiropas Banku komitejai.

132. pants

1.   Kompetentās iestādes cieši sadarbojas savā starpā. Tās sniedz vienai otrai jebkādu informāciju, kas ir būtiska vai noderīga pārējo iestāžu uzraudzības uzdevumu veikšanai saskaņā ar šo direktīvu. Šai sakarā kompetentās iestādes pēc pieprasījuma sniedz visu noderīgo informāciju un pēc savas iniciatīvas sniedz visu būtisko informāciju.

Šā punkta pirmajā daļā minēto informāciju uzskata par būtisku, ja tā varētu praktiski ietekmēt kredītiestādes vai finanšu iestādes finansiālās uzticamības vērtējumu citā dalībvalstī.

Jo īpaši kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par konsolidēto uzraudzību attiecībā uz ES mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, un kredītiestādēm, ko kontrolē ES mātesuzņēmumi, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, sniedz visu noderīgo informāciju citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas veic šo mātesuzņēmumu meitasuzņēmumu uzraudzību. Nosakot noderīgās informācijas apjomu, ņem vērā minēto meitasuzņēmumu nozīmību attiecīgo dalībvalstu finanšu sistēmā.

Pirmajā teikumā minētā būtiskā informācija, cita starpā, ietver šādu informāciju:

| a) | grupas struktūras identifikāciju visām galvenajām kredītiestādēm, kas ietilpst grupā, kā arī grupas kredītiestāžu kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

a)

grupas struktūras identifikāciju visām galvenajām kredītiestādēm, kas ietilpst grupā, kā arī grupas kredītiestāžu kompetentās iestādes;

| b) | informācijas ievākšanas procedūras no kredītiestādēm, kas ietilpst grupā, un šīs informācijas pārbaude; |
| --- | --- |

b)

informācijas ievākšanas procedūras no kredītiestādēm, kas ietilpst grupā, un šīs informācijas pārbaude;

| c) | kredītiestādes vai citu grupas uzņēmumu nelabvēlīga attīstība, kas var nopietni ietekmēt kredītiestādes; un |
| --- | --- |

c)

kredītiestādes vai citu grupas uzņēmumu nelabvēlīga attīstība, kas var nopietni ietekmēt kredītiestādes; un

| d) | galvenās sankcijas un ārkārtas pasākumi, ko kompetentās iestādes veic saskaņā ar šo direktīvu, tostarp papildu kapitāla maksājumu noteikšana atbilstoši 136. pantam un jebkādu ierobežojumu noteikšana uzlaboto rādītāju pieejas izmantošanai pašu kapitāla prasību aprēķināšanai saskaņā ar 105. pantu. |
| --- | --- |

d)

galvenās sankcijas un ārkārtas pasākumi, ko kompetentās iestādes veic saskaņā ar šo direktīvu, tostarp papildu kapitāla maksājumu noteikšana atbilstoši 136. pantam un jebkādu ierobežojumu noteikšana uzlaboto rādītāju pieejas izmantošanai pašu kapitāla prasību aprēķināšanai saskaņā ar 105. pantu.

2.   Kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par uzraudzību attiecībā uz kredītiestādēm, kuras kontrolē ES mātesuzņēmumi, kas ir kredītiestādes, kad vien iespējams vēršas pie 129. panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes, ja tām ir nepieciešama informācija par šajā direktīvā izklāstīto pieeju un metožu īstenošanu, kas jau varētu būt minētās kompetentās iestādes rīcībā.

3.   Kompetentās iestādes pirms lēmumu pieņemšanas, ja šie lēmumi ir būtiski otras kompetentās iestādes uzraudzības uzdevumu veikšanai, apspriežas viena ar otru par šādiem jautājumiem:

| a) | izmaiņas akcionāru sastāvā un izmaiņas kredītiestādes grupas organizatoriskajā vai pārvaldes struktūrā, kurām nepieciešams kompetento iestāžu apstiprinājums vai atļauja; un |
| --- | --- |

a)

izmaiņas akcionāru sastāvā un izmaiņas kredītiestādes grupas organizatoriskajā vai pārvaldes struktūrā, kurām nepieciešams kompetento iestāžu apstiprinājums vai atļauja; un

| b) | galvenās sankcijas un ārkārtas pasākumi, ko veic kompetentās iestādes, tostarp papildu kapitāla maksājumu noteikšana atbilstoši 136. pantam un jebkādu ierobežojumu noteikšana uzlaboto rādītāju pieejas izmantošanai pašu kapitāla prasību aprēķināšanai saskaņā ar 105. pantu. |
| --- | --- |

b)

galvenās sankcijas un ārkārtas pasākumi, ko veic kompetentās iestādes, tostarp papildu kapitāla maksājumu noteikšana atbilstoši 136. pantam un jebkādu ierobežojumu noteikšana uzlaboto rādītāju pieejas izmantošanai pašu kapitāla prasību aprēķināšanai saskaņā ar 105. pantu.

Šā punkta b) apakšpunkta nolūkiem vienmēr jāapspriežas ar kompetento iestādi, kas ir atbildīga par konsolidēto uzraudzību.

Tomēr kompetentā iestāde var nolemt atteikties no šādas apspriedes steidzamības gadījumos vai gadījumos, kad šāda apspriede varētu apdraudēt lēmuma efektivitāti. Šādos gadījumos kompetentā iestāde bez kavēšanās informē citas kompetentās iestādes.

133. pants

1.   Kompetentajām iestādēm, kas atbild par konsolidētas uzraudzības veikšanu, uzraudzības nolūkā pieprasa visu kredītiestāžu un finanšu iestāžu, kas ir mātesuzņēmuma meitasuzņēmumi, pilnu konsolidācija.

Tomēr kompetentās iestādes var pieprasīt tikai proporcionālu konsolidāciju, ja pēc to atzinuma tāda mātesuzņēmuma atbildība, kas tur kādu kapitāla daļu, aprobežojas ar šo kapitāla daļu, ņemot vērā citu akcionāru vai dalībnieku atbildību un to apmierinošo maksātspēju. Citu akcionāru un dalībnieku atbildību skaidri nosaka, vajadzības gadījumā ar oficiālām parakstītām saistībām.

Ja uzņēmumi ir saistīti atbilstīgi 12. panta 1. punktam Direktīvā 83/349/EEK, kompetentās iestādes nosaka to, kā veicama konsolidācija.

2.   Kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par konsolidēto uzraudzību, prasa, lai proporcionāli tiktu konsolidēta līdzdalība kredītiestādēs vai finanšu iestādēs, ko pārvalda kāds konsolidācijā iekļauts uzņēmums, kopā ar vienu vai vairākiem uzņēmumiem, kas nav iekļauti konsolidācijā, ja šo uzņēmumu atbildību ierobežo to turētā līdzdalība.

3.   Cita veida līdzdalības vai kapitāla saikņu gadījumos, kas nav minēti 1. un 2. punktā, kompetentajām iestādēm jānosaka, vai un kā ir veicama konsolidācija. Cita starpā tās var pieļaut vai pieprasīt pielīdzināšanas metodes izmantojumu. Tomēr šī metode nenozīmē attiecīgo uzņēmumu iekļaušanu konsolidētajā uzraudzībā.

134. pants

1.   Neskarot 133. pantu, kompetentās iestādes nosaka, vai un kā ir veicama konsolidācija šādos gadījumos:

| a) | ja pēc kompetento iestāžu atzinuma kredītiestādei ir būtiska ietekme vienā vai vairākās kredītiestādēs vai finanšu iestādēs, bet tai nav līdzdalības vai citu kapitāla saikņu šajās iestādēs; un |
| --- | --- |

a)

ja pēc kompetento iestāžu atzinuma kredītiestādei ir būtiska ietekme vienā vai vairākās kredītiestādēs vai finanšu iestādēs, bet tai nav līdzdalības vai citu kapitāla saikņu šajās iestādēs; un

| b) | ja divām vai vairāk kredītiestādēm vai finanšu iestādēm ir viena vadība, kas nav vadība, kura izveidota saskaņā ar dibināšanas dokumentiem vai statūtiem. |
| --- | --- |

b)

ja divām vai vairāk kredītiestādēm vai finanšu iestādēm ir viena vadība, kas nav vadība, kura izveidota saskaņā ar dibināšanas dokumentiem vai statūtiem.

Kompetentās iestādes var jo īpaši atļaut vai prasīt Direktīvas 83/349/EEK 12. pantā paredzētās metodes izmantojumu. Tomēr minētā metode nenozīmē attiecīgo uzņēmumu iekļaušanu konsolidētajā uzraudzībā.

2.   Ja konsolidētā uzraudzība ir prasīta saskaņā ar 125. un 126. pantu, pakalpojumu palīguzņēmumus un aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības, kā tās definētas Direktīvā 2002/87/EK, iekļauj konsolidācijā 133. pantā un šā panta 1. punktā noteiktajos gadījumos un saskaņā ar tur noteiktajām metodēm.

135. pants

Dalībvalstis prasa, lai personām, kas faktiski vada finanšu kontrolakciju sabiedrības, būtu pietiekami laba reputācija un pietiekama pieredze šo pienākumu veikšanai.

136. pants

1.   Kompetentās iestādes pieprasa, lai katra kredītiestāde, kas nav izpildījuši šīs direktīvas prasības, savlaicīgi veiktu nepieciešamos pasākumus šādas situācijas novēršanai.

Šiem nolūkiem pasākumi, kurus var piemērot kompetentās iestādes, ietver:

| a) | noteikt kredītiestādei pienākumu turēt pašu kapitālu, kas pārsniedz 75. pantā paredzēto minimālo līmeni; |
| --- | --- |

a)

noteikt kredītiestādei pienākumu turēt pašu kapitālu, kas pārsniedz 75. pantā paredzēto minimālo līmeni;

| b) | pieprasīt nostiprināt pasākumus, procesus, mehānismus un stratēģijas, kas ieviestas 22. un 123. panta prasību izpildei; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt nostiprināt pasākumus, procesus, mehānismus un stratēģijas, kas ieviestas 22. un 123. panta prasību izpildei;

| c) | pieprasīt kredītiestādēm piemērot īpašu finansēšanas kārtību vai noteikt īpašu pieeju aktīviem saistībā ar pašu kapitāla prasībām; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt kredītiestādēm piemērot īpašu finansēšanas kārtību vai noteikt īpašu pieeju aktīviem saistībā ar pašu kapitāla prasībām;

| d) | ierobežot vai sašaurināt kredītiestādes darījumus, operācijas vai iestāžu tīklu; un |
| --- | --- |

d)

ierobežot vai sašaurināt kredītiestādes darījumus, operācijas vai iestāžu tīklu; un

| e) | pieprasīt mazināt risku, kas saistīts ar kredītiestāžu darbībām, pakalpojumiem un sistēmām. |
| --- | --- |

e)

pieprasīt mazināt risku, kas saistīts ar kredītiestāžu darbībām, pakalpojumiem un sistēmām.

Šo pasākumus pieņem, ievērojot V daļas 1. nodaļas 2. iedaļu.

2.   Kompetentās iestādes nosaka īpašas pašu kapitāla prasības, kas pārsniedz 75. pantā noteikto minimālo līmeni, vismaz tām kredītiestādēm, kas neatbilst 22., 109. un 123. panta prasībām vai kam konstatēts negatīvs rezultāts attiecībā uz 124. panta 3. punktu, ja nav paredzams, ka citu pasākumu piemērošana pati par sevi pietiekami uzlabos plānus, procedūras, mehānismus un stratēģijas piemērotā termiņā.

137. pants

1.   Līdz turpmākai konsolidācijas metožu koordinēšanai dalībvalstis paredz, ka, ja vienas vai vairāku kredītiestāžu mātesuzņēmums ir jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība, tad kompetentās iestādes, kas atbild par šo kredītiestāžu atļaušanu un uzraudzību, vai nu tieši vai caur meitasuzņēmumiem pieprasa, lai jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība un tās meitasuzņēmumi sniegtu jebkādu informāciju, kas ir būtiska kredītiestāžu — meitasuzņēmumu — uzraudzībai.

2.   Dalībvalstis paredz, ka kompetentās iestādes var veikt pārbaudes uz vietas vai uzdot to veikšanu ārējiem inspektoriem, lai pārbaudītu informāciju, kas saņemta no jauktas darbības kontrolakciju sabiedrībām un to meitasuzņēmumiem. Ja jauktās darbības kontrolakciju sabiedrība vai kāds no tās meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas sabiedrība, tad var izmantot arī 140. panta 1. punktā noteikto kārtību. Ja jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība vai kāds no tās meitasuzņēmumiem atrodas kādā dalībvalstī, kas nav kredītiestādes — meitasuzņēmuma — atrašanās dalībvalsts, tad informācijas pārbaude uz vietas jāveic saskaņā ar 141. pantā noteikto kārtību.

138. pants

1.   Neskarot V daļas 2. nodaļas 5. iedaļu, dalībvalstis nosaka, ka gadījumos, kad vienas vai vairāku kredītiestāžu mātesuzņēmums ir jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība, kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par šo kredītiestāžu uzraudzību, vispārēji uzrauga darījumus, ko tās veic ar jauktas darbības kontrolakciju sabiedrību un tās meitasuzņēmumiem.

2.   Kompetentās iestādes liek kredītiestādēm ieviest piemērotas riska pārvaldīšanas procedūras un iekšējās kontroles mehānismus, tostarp pareizas administratīvās un grāmatvedības procedūras, lai atbilstīgi noteiktu, novērtētu, novērotu un kontrolētu darījumus ar jauktas darbības kontrolakciju sabiedrību, kas ir to mātesuzņēmums, un tās meitasuzņēmumiem. Kompetentās iestādes kredītiestādēm liek ziņot par visiem nozīmīgiem darījumiem ar šīm vienībām, izņemot gadījumus, kas minēti 110. pantā. Kompetentās iestādes kontrolē šīs procedūras un nozīmīgos darījumus.

Ja šie grupas iekšēji darījumi apdraud kredītiestādes finanšu stāvokli, par iestādes uzraudzību atbildīgā kompetentā iestāde veic atbilstīgus pasākumus.

139. pants

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nav nekādu juridisku šķēršļu, kas konsolidētajā uzraudzībā ietvertajiem uzņēmumiem, jauktas darbības kontrolakciju sabiedrībām un to meitasuzņēmumiem vai 127. panta 3. punktā minētajiem meitasuzņēmumiem neļauj saskaņā ar 124. līdz 138. pantu un šo pantu savstarpēji nodot informāciju, kas ir nozīmīga uzraudzībā.

2.   Ja mātesuzņēmums un kāds no tā meitasuzņēmumiem, kas ir kredītiestāde, atrodas dažādās dalībvalstīs, katras dalībvalsts kompetentās iestādēs savstarpēji paziņo visu nozīmīgo informāciju, kas var ļaut vai palīdzēt veikt konsolidēto uzraudzību.

Ja mātesuzņēmuma atrašanās vietas dalībvalsts kompetentās iestādes pašas neveic konsolidētu uzraudzību saskaņā ar 125. un 126. pantu, tad par šādas uzraudzības veikšanu atbildīgās kompetentās iestādes var lūgt, lai pirmās minētās kompetentās iestādes pieprasa no mātesuzņēmuma jebkādu informāciju, kas varētu būt nozīmīga konsolidētajai uzraudzībai, un nosūta to atbildīgajām kompetentajām iestādēm.

3.   Dalībvalstis atļauj to kompetentajām iestādēm savstarpēji nodot 2. punktā minēto informāciju, apzinoties, ka attiecībā uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām, finanšu iestādēm vai pakalpojumu palīguzņēmumiem gadījumā informācijas vākšana vai glabāšana nekādā gadījumā nenozīmē to, ka kompetentajām iestādēm jāpilda uzraudzības funkcijas attiecībā uz pašām šīm iestādēm vai uzņēmumiem.

Tāpat dalībvalstis atļauj to kompetentajām iestādēm savstarpēji nodot 137. pantā minēto informāciju, apzinoties, ka informācijas vākšana vai glabāšana nekādā gadījumā nenozīmē, ka kompetentās iestādes veic uzraudzības funkcijas attiecībā uz jauktas darbības kontrolakciju sabiedrību un tādiem tās meitasuzņēmumiem, kas nav kredītiestādes vai 127. panta 3. punktā minētie meitasuzņēmumi.

140. pants

1.   Ja kredītiestāde, finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība kontrolē vienu vai vairākus meitasuzņēmumus, kas ir apdrošināšanas sabiedrības vai citi uzņēmumi, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kuriem ir vajadzīga atļauja, tad kompetentās iestādes cieši sadarbojas ar iestādēm, kuras pilda publisko tiesību uzdevumu uzraudzīt apdrošināšanas sabiedrības un citus ieguldījumu pakalpojumu uzņēmumus. Neierobežojot attiecīgo iestāžu kompetenci, šīs iestādes savstarpēji sniedz jebkādu informāciju, kas var vienkāršot to uzdevumu un ļaut veikt uzraugāmo uzņēmumu darbības un finanšu stāvokļa pārraudzību.

2.   Uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar konsolidēto uzraudzību, un jo īpaši uz jebkādu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, kas ir paredzēta šajā direktīvā, attiecas V sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļā definētais dienesta noslēpums.

3.   Kompetentās iestādes, kas atbild par konsolidēto uzraudzību, izveido 71. panta 2. punktā minētos finanšu kontrolakciju sabiedrību sarakstus. Šos sarakstus iesniedz pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai.

141. pants

Ja, piemērojot šo direktīvu, kādas dalībvalsts kompetentās iestādes īpašos gadījumos vēlas pārbaudīt informāciju par kādu kredītiestādi, finanšu kontrolakciju sabiedrību, finanšu iestādi, pakalpojumu palīguzņēmumu, jauktas darbības kontrolakciju sabiedrību, 137. pantā minētu meitasuzņēmumu vai 127. panta 3. punktā minētu meitasuzņēmumu, kas atrodas kādā citā dalībvalstī, tad tās lūdz šīs citas dalībvalsts kompetentajām iestādēm veiktu šādu pārbaudi. Iestādes, kas saņem šādu lūgumu, atbilstīgi savai kompetencei reaģē uz to, pašas veicot pārbaudi vai ļaujot to veikt iestādēm, kas izteikušas šo lūgumu, vai ļaujot to veikt revidentam vai ekspertam. Kompetentā iestāde, kas lūgumu izteikusi, pēc savas vēlēšanās var piedalīties pārbaudē, ja tā pati pārbaudi neveic.

142. pants

Neskarot savas krimināltiesību normas, dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām un jauktas darbības kontrolakciju sabiedrībām vai to faktiskajiem vadītājiem, kas pārkāpj normatīvos un administratīvos aktus, kuri pieņemti, lai īstenotu 124. līdz 141. pantu un šo pantu, var piemērot sankcijas vai pasākumus, kas paredzēti šādu pārkāpumu vai to cēloņu novēršanai. Kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu minēto sankciju vai pasākumu vēlamo rezultātu, jo īpaši, ja kādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas darbības kontrolakciju sabiedrības atrašanās vieta nesakrīt ar galvenā biroja atrašanās vietu.

143. pants

1.   Ja uz kredītiestādi, kuras mātesuzņēmums ir kredītiestāde vai finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju trešā valstī, neattiecas konsolidēta uzraudzība atbilstīgi 125. un 126. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai uz kredītiestādi attiecas trešās valsts kompetentas iestādes konsolidēta uzraudzība, kas ir līdzvērtīga tai uzraudzībai, kuru paredz šajā direktīvā izstrādātie principi.

Pārbaudi pēc lūguma, ko iesniedzis mātesuzņēmums vai kāda regulēta vienība, kas ir saņēmusi licenci Kopienā, vai pēc savas ierosmes veic tā kompetentā iestāde, kura būtu atbildīga par konsolidēto uzraudzību, ja būtu piemērojams 3. punkts. Šī kompetentā iestāde apspriežas ar pārējām attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

2.   Komisija var pieprasīt, lai Eiropas Banku komiteja sniedz vispārējas pamatnostādnes attiecībā uz to, vai trešo valstu kompetento iestāžu konsolidētās uzraudzības režīms varētu sasniegt šajā nodaļā noteiktos konsolidētās uzraudzības mērķus attiecībā uz kredītiestādēm, kuru mātesuzņēmuma galvenais birojs atrodas trešā valstī. Komiteja pastāvīgi pārskata šīs pamatnostādnes un ievēro izmaiņas šo kompetento iestāžu veiktajā konsolidētās uzraudzības režīmā.

Kompetentā iestāde, kas veic 1. punkta pirmajā daļā paredzēto pārbaudi, ņem vērā minētās pamatnostādnes. Šim nolūkam kompetentā iestāde pirms lēmuma pieņemšanas apspriežas ar minēto komiteju.

3.   Ja līdzvērtīgā uzraudzība nepastāv, dalībvalstis kredītiestādei pēc analoģijas piemēro šīs direktīvas noteikumus vai ļauj savām kompetentajām iestādēm piemērot citas piemērotas uzraudzības metodes, ar ko sasniedz kredītiestāžu konsolidētas uzraudzības mērķus.

Kompetentā iestāde, kas būtu atbildīga par konsolidēto uzraudzību, pēc apspriešanās ar pārējām attiecīgajām kompetentajām iestādēm apstiprina šīs uzraudzības metodes.

Kompetentās iestādes var, jo īpaši, noteikt, ka jāizveido finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju Kopienā, un piemērot noteikumus par konsolidētu uzraudzību šīs finanšu kontrolakciju sabiedrības stāvoklim kopumā.

Ar šīm uzraudzības metodēm sasniedz šajā nodaļā noteiktos konsolidētās uzraudzības mērķus, un par tām paziņo pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm un Komisijai.

2. iedaļa

Informācijas sniegšana, ko veic kompetentās iestādes

144. pants

Kompetentās iestādes sniedz šādu informāciju:

| a) | likumu, noteikumu, administratīvo normu un vispārējo pamatnostādņu teksti, kas dalībvalstī ir pieņemti uzraudzības jomā; |
| --- | --- |

a)

likumu, noteikumu, administratīvo normu un vispārējo pamatnostādņu teksti, kas dalībvalstī ir pieņemti uzraudzības jomā;

| b) | Kopienas tiesību aktos paredzēto iespēju un izvēļu īstenošanas veids; |
| --- | --- |

b)

Kopienas tiesību aktos paredzēto iespēju un izvēļu īstenošanas veids;

| c) | vispārējie kritēriji un metodes, ko tās izmanto 124. pantā minēto pārskatu un novērtējumu sagatavošanai; un |
| --- | --- |

c)

vispārējie kritēriji un metodes, ko tās izmanto 124. pantā minēto pārskatu un novērtējumu sagatavošanai; un

| d) | apkopotie statistikas dati par uzraudzības sistēmas ieviešanas galvenajiem aspektiem katrā dalībvalstī, neskarot V daļas 1.nodaļas 2. iedaļas noteikumus. |
| --- | --- |

d)

apkopotie statistikas dati par uzraudzības sistēmas ieviešanas galvenajiem aspektiem katrā dalībvalstī, neskarot V daļas 1.nodaļas 2. iedaļas noteikumus.

Pirmajā daļā paredzētajai informācijai jābūt pietiekamai, lai būtu iespējams pamatots salīdzinājums kompetento iestāžu īstenotajām pieejām dažādās dalībvalstīs. Informāciju publisko vienotā formātā un to regulāri atjaunina. Informācija ir pieejama elektroniskā formātā vienā piekļuves adresē.

5. nodaļa

Informācijas sniegšana, ko veic kredītiestādes

145. pants

1.   Šīs direktīvas nolūkiem kredītiestādes publiski sniedz informāciju, kas paredzēta XII pielikuma 2. daļā, ievērojot 146. panta noteikumus.

2.   Informāciju par XII pielikuma 3. daļā minētajiem instrumentiem un metodēm, ko kompetentās iestādes ir atzinušas saskaņā ar 2. nodaļas 3. iedaļas 2. un 3. apakšiedaļu un 105. pantu, kredītiestādes publicē šajā pielikumā noteiktajā apjomā.

3.   Kredītiestādes nosaka formālu kārtību 1. un 2. punktā izklāstīto informācijas sniegšanas prasību izpildei, kā arī kārtību, kādā veicams informācijas atbilstības novērtējums, tostarp tās pārbaudes un publicēšanas biežumu.

4.   Kredītiestādēm, ja tām pieprasa, būtu jāpaskaidro savi reitingu lēmumi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un citām juridiskām personām, kas vēlas saņemt aizdevumus, pēc pieprasījuma sniedzot rakstisku paskaidrojumu. Ja kāds šīs nozares uzņēmums šajā sakarā nav atbilstošs, jāveic valsts pasākumi. Paskaidrojuma administratīvajām izmaksām jābūt proporcionālām aizdevuma lielumam.

146. pants

1.   Neatkarīgi no 145. panta, kredītiestāde var nesniegt informāciju par vienu vai vairākiem XII pielikuma 2. daļā uzskaitītajiem jautājumiem, ja šī informācija, ņemot vērā XII pielikuma 1. daļas 1. punkta kritērijus, nav uzskatāma par būtisku.

2.   Neatkarīgi no 145. panta, kredītiestādes var nesniegt informāciju par vienu vai vairākiem XII pielikuma 2. un 3. daļā uzskaitītajiem jautājumiem, ja šie jautājumi ietver informāciju, kas, ņemot vērā XII pielikuma 1. daļas 2. un 3. punktu, uzskatāma par aizsargājamu vai konfidenciālu.

3.   Izņēmuma gadījumos, kas minēti 2. punktā, attiecīgā kredītiestāde, sniedzot informāciju, norāda faktu, ka tās sniegtajā informācijā atsevišķi jautājumi nav izpausti, iemeslus informācijas neizpaušanai, kā arī publicē vispārīgākas ziņas par pieprasītās informācijas jautājumu, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar XII pielikuma 1. daļas 2. un 3. punktā iekļautajiem kritērijiem informācija tiek klasificēta kā aizsargājama vai konfidenciāla.

147. pants

1.   Kredītiestādes publicē informāciju, kas sniedzama saskaņā ar 145. pantu, vismaz vienu reizi gadā. Informāciju publicē, cik vien ātri tas ir iespējams.

2.   Kredītiestādes nosaka, vai ņemot vērā XII pielikuma 1. daļas 4. punkta kritērijus, ir nepieciešamas biežākas publikācijas nekā noteikts 1. punktā.

148. pants

1.   Kredītiestādes var pašas noteikt piemērotus informācijas nesējus, vietu un pārbaudes līdzekļus, lai efektīvi izpildītu 145. pantā noteiktās informācijas sniegšanas prasības. Visa sniegtā informācija publicējama vienā informācijas nesējā vai vietā, ciktāl tas ir iespējams.

2.   Līdzvērtīgu informācijas sniegšanu, ko kredītiestādes veic atbilstoši grāmatvedības, biržas vai citām prasībām, var uzskatīt par 145. panta prasību izpildi. Ja informācija netiek sniegta finanšu pārskatos, kredītiestādes norāda, kur tā ir atrodama.

149. pants

Neatkarīgi no 146. līdz 148. panta prasībām, dalībvalstis pilnvaro kompetentās iestādes prasīt, lai kredītiestādes:

| a) | sniedz informāciju par vienu vai vairākiem jautājumiem, kas minēti XII pielikuma 2. un 3. daļā; |
| --- | --- |

a)

sniedz informāciju par vienu vai vairākiem jautājumiem, kas minēti XII pielikuma 2. un 3. daļā;

| b) | publicē informāciju par vienu vai vairākiem jautājumiem biežāk nekā vienu reizi gadā, un noteikt šo publikāciju termiņus; |
| --- | --- |

b)

publicē informāciju par vienu vai vairākiem jautājumiem biežāk nekā vienu reizi gadā, un noteikt šo publikāciju termiņus;

| c) | izmanto īpašus informācijas nesējus un vietas tādas informācijas sniegšanai, kas nav finanšu pārskati; un |
| --- | --- |

c)

izmanto īpašus informācijas nesējus un vietas tādas informācijas sniegšanai, kas nav finanšu pārskati; un

| d) | izmanto īpašus pārbaudes līdzekļus tādas informācijas sniegšanai, kas nav iekļauta obligātajā revīzijā. |
| --- | --- |

d)

izmanto īpašus pārbaudes līdzekļus tādas informācijas sniegšanai, kas nav iekļauta obligātajā revīzijā.

VI SADAĻA

IZPILDES TIESĪBAS

150. pants

1.   Neskarot priekšlikumu, ko Komisija iesniedz atbilstīgi 62. pantam, tehniskos pielāgojumus attiecībā uz pašu kapitālu pieņem saskaņā ar 151. panta 2. punktā minēto procedūru, ja tie attiecas uz:

| a) | definīciju skaidrojumiem, lai šīs direktīvas īstenošanā ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību; |
| --- | --- |

a)

definīciju skaidrojumiem, lai šīs direktīvas īstenošanā ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību;

| b) | definīciju skaidrojumu, lai nodrošinātu šīs direktīvas vienādu piemērošanu; |
| --- | --- |

b)

definīciju skaidrojumu, lai nodrošinātu šīs direktīvas vienādu piemērošanu;

| c) | definīcijās lietotās terminoloģijas saskaņošanu un definīciju izstrādi atbilstīgi turpmākiem aktiem par kredītiestādēm un jautājumiem, kas ar to saistīti; |
| --- | --- |

c)

definīcijās lietotās terminoloģijas saskaņošanu un definīciju izstrādi atbilstīgi turpmākiem aktiem par kredītiestādēm un jautājumiem, kas ar to saistīti;

| d) | 2. pantā dotā saraksta tehniskos pielāgojumus; |
| --- | --- |

d)

2. pantā dotā saraksta tehniskos pielāgojumus;

| e) | 9. pantā noteiktā sākumkapitāla apjoma grozījumu, ņemot vērā pārmaiņas ekonomikas un monetārajā jomā; |
| --- | --- |

e)

9. pantā noteiktā sākumkapitāla apjoma grozījumu, ņemot vērā pārmaiņas ekonomikas un monetārajā jomā;

| f) | 23. un 24. pantā minētā un I pielikumā izklāstītā saraksta paplašināšanu vai tajā lietotās terminoloģijas labojumiem, ņemot vērā pārmaiņas finanšu tirgos; |
| --- | --- |

f)

23. un 24. pantā minētā un I pielikumā izklāstītā saraksta paplašināšanu vai tajā lietotās terminoloģijas labojumiem, ņemot vērā pārmaiņas finanšu tirgos;

| g) | jomām, kurās kompetentajām iestādes apmainās ar informāciju, kā uzskaitīts 42. pantā; |
| --- | --- |

g)

jomām, kurās kompetentajām iestādes apmainās ar informāciju, kā uzskaitīts 42. pantā;

| h) | tehniskiem pielāgojumiem 56. līdz 67. pantā un 74. pantā, kas īstenoti grāmatvedības standartu attīstības vai prasību rezultātā saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, vai ņemot vērā uzraudzības metožu konverģenci; |
| --- | --- |

h)

tehniskiem pielāgojumiem 56. līdz 67. pantā un 74. pantā, kas īstenoti grāmatvedības standartu attīstības vai prasību rezultātā saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, vai ņemot vērā uzraudzības metožu konverģenci;

| i) | 79. un 86. pantā riska darījumu kategoriju saraksta grozījumiem, lai ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību; |
| --- | --- |

i)

79. un 86. pantā riska darījumu kategoriju saraksta grozījumiem, lai ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību;

| j) | summu, kas norādīta 79. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 86. panta 4. punkta a) apakšpunktā, VII pielikuma 1. daļas 5. punktā, kā arī VII pielikuma 2. daļas 15. punktā, lai ņemtu vērā inflācijas ietekmi; |
| --- | --- |

j)

summu, kas norādīta 79. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 86. panta 4. punkta a) apakšpunktā, VII pielikuma 1. daļas 5. punktā, kā arī VII pielikuma 2. daļas 15. punktā, lai ņemtu vērā inflācijas ietekmi;

| k) | II un IV pielikuma ārpusbilances posteņu sarakstiem un klasifikāciju, un to noteikumiem, nosakot riska darījumu vērtību V sadaļas 2. nodaļas 3. iedaļas nolūkiem; vai |
| --- | --- |

k)

II un IV pielikuma ārpusbilances posteņu sarakstiem un klasifikāciju, un to noteikumiem, nosakot riska darījumu vērtību V sadaļas 2. nodaļas 3. iedaļas nolūkiem; vai

| l) | pielāgojumiem V līdz XII pielikuma noteikumos, lai ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību un jo īpaši jaunus finanšu pakalpojumus vai izmaiņas grāmatvedības standartos vai prasībās, kur ņemti vērā Kopienas tiesību akti, vai ņemot vērā uzraudzības metožu konverģenci. |
| --- | --- |

l)

pielāgojumiem V līdz XII pielikuma noteikumos, lai ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību un jo īpaši jaunus finanšu pakalpojumus vai izmaiņas grāmatvedības standartos vai prasībās, kur ņemti vērā Kopienas tiesību akti, vai ņemot vērā uzraudzības metožu konverģenci.

2.   Komisija var pieņemt šādus īstenošanas pasākumus saskaņā ar 151. panta 2. punktā minēto procedūru:

| a) | apjoma aprakstu pēkšņām un negaidītām procentu likmju izmaiņām, kas minētas 124. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

a)

apjoma aprakstu pēkšņām un negaidītām procentu likmju izmaiņām, kas minētas 124. panta 5. punktā;

| b) | 75. pantā noteiktā minimālā pašu kapitāla līmeņa un/vai V daļas 2. nodaļas 3. iedaļā noteikto riska svērumu pagaidu samazinājumu, lai ņemtu vērā īpašus apstākļus; |
| --- | --- |

b)

75. pantā noteiktā minimālā pašu kapitāla līmeņa un/vai V daļas 2. nodaļas 3. iedaļā noteikto riska svērumu pagaidu samazinājumu, lai ņemtu vērā īpašus apstākļus;

| c) | neskarot 119. pantā minēto ziņojumu, 114. panta 3. punktā, 113. un 115. pantā paredzēto atbrīvojumu precizēšanu; |
| --- | --- |

c)

neskarot 119. pantā minēto ziņojumu, 114. panta 3. punktā, 113. un 115. pantā paredzēto atbrīvojumu precizēšanu;

| d) | galveno aspektu aprakstu apkopoto statistikas datu publicēšanai saskaņā ar 144. panta 1. punkta d) apakšpunktu; vai |
| --- | --- |

d)

galveno aspektu aprakstu apkopoto statistikas datu publicēšanai saskaņā ar 144. panta 1. punkta d) apakšpunktu; vai

| e) | aprakstu 144. pantā paredzētās informācijas formātam, uzbūvei, satura rādītājam un ikgadējās publikācijas datumam. |
| --- | --- |

e)

aprakstu 144. pantā paredzētās informācijas formātam, uzbūvei, satura rādītājam un ikgadējās publikācijas datumam.

3.   Neviens no pieņemtajiem īstenošanas pasākumiem nedrīkst būtiski mainīt šīs direktīvas noteikumus.

4.   Neskarot jau pieņemtos īstenošanas noteikumus, beidzoties divu gadu termiņam pēc šīs direktīvas pieņemšanas un, vēlākais, 2008. gada 1. aprīlī, pārtrauc piemērot tos šīs direktīvas noteikumus, kas paredz saskaņā ar 2. punktu pieņemt tehniskos noteikumus, grozījumus un lēmumus. Pēc Komisijas priekšlikuma Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru var atjaunot attiecīgos noteikumus, un tālab minētās iestādes tos pārskata pirms termiņa beigām vai pirms šajā punktā minētā datuma, atkarībā no tā, kurš ir agrāk.

151. pants

1.   Komisijai palīdz Eiropas Banku komiteja, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/10/EK (22).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā noteikto procedūru, ņemot vērā tā 7. panta 3. punktu un 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

VII SADAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

1. nodaļa

Pārejas noteikumi

152. pants

1.   Kredītiestādes, kas riska svērto vērtību aprēķina saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, pirmajā, otrajā un trešajā divpadsmit mēnešu laikposmā pēc 2006. gada 31. decembra nodrošina pašu kapitālu, kas vienmēr ir lielāks par šā panta 2., 3. un 4. punktā norādītajām summām vai vienāds ar tām.

2.   Kredītiestādes, kas operacionālā riska kapitāla prasību aprēķinam izmanto uzlaboto rādītāju pieeju, kā noteikts 105. pantā, otrajā un trešajā divpadsmit mēnešu laikposmā pēc 2006. gada 31. decembra nodrošina pašu kapitālu, kas vienmēr ir lielāks par 3. un 4. punktā norādītajām summām vai vienāds ar tām.

3.   Pirmajā divpadsmit mēnešu laikposmā, kas minēts 1. punktā, pašu kapitāls ir 95 % no kopējā minimālā pašu kapitāla, kuram attiecīgajā laikposmā vajadzētu būt kredītiestādes rīcībā saskaņā ar 4. pantu Padomes Direktīvā 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (23), kā minētā direktīva un Direktīva 2000/12/EK bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim.

4.   Otrajā divpadsmit mēnešu laikposmā, kas minēts 1. punktā, pašu kapitāls ir 90 % no kopējā minimālā pašu kapitāla, kuram attiecīgajā laikposmā vajadzētu būt kredītiestādes rīcībā saskaņā ar Direktīvas 93/6/EEK 4. pantu, kā minētā direktīva un Direktīva 2000/12/EK bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim.

5.   Trešajā divpadsmit mēnešu laikposmā, kas minēts 1. punktā, pašu kapitāls ir 80 % no kopējā minimālā pašu kapitāla, kuram attiecīgajā laikposmā vajadzētu būt kredītiestādes rīcībā saskaņā ar Direktīvas 93/6/EEK 4. pantu, kā minētā direktīva un Direktīva 2000/12/EK bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim.

6.   Atbilstība 1. līdz 4. punktā paredzētajām prasībām pamatojas uz pašu kapitāla apjomiem, kas pilnībā pielāgoti, lai atspoguļotu tās atšķirības pašu kapitāla aprēķināšanā saskaņā ar Direktīvu 2000/12/EK un Direktīvu 93/6/EEK, kā minētās direktīvas bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim, un pašu kapitāla aprēķināšanā saskaņā ar šo direktīvu, kuras izriet no atsevišķu noteikumu piemērošanas paredzamiem zaudējumiem un neparedzamiem zaudējumiem saskaņā ar šīs direktīvas 84. līdz 89. pantu.

7.   Šā panta 1. līdz 6. punkta nolūkos piemēro 68. līdz 73. pantu.

8.   Līdz 2008. gada 1. janvārim kredītiestādes var uzskatīt, ka V daļas 2. nodaļas 3. iedaļas 1. apakšiedaļas panti, kas nosaka standartizēto pieeju, ir aizstāti ar Direktīvas 2000/12/EK 42. līdz 46. pantu, kā tie bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim.

9.   Izmantojot 8. punktā minēto iespēju, uz Direktīvu 2000/12/EK attiecas šādi noteikumi:

| a) | piemēro minētās direktīvas noteikumus, kas norādīti šīs direktīvas 42. līdz 46. pantā, kā tie bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim; |
| --- | --- |

a)

piemēro minētās direktīvas noteikumus, kas norādīti šīs direktīvas 42. līdz 46. pantā, kā tie bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim;

| b) | minētās direktīvas 42. panta 1. punktā nosauktā “vērtība, kam piemērots riska svērums” nozīmē “riska darījuma vērtību, kam piemērots riska svērums”; |
| --- | --- |

b)

minētās direktīvas 42. panta 1. punktā nosauktā “vērtība, kam piemērots riska svērums” nozīmē “riska darījuma vērtību, kam piemērots riska svērums”;

| c) | skaitļus, ko iegūst saskaņā ar minētās direktīvas 42. panta 2. punktu, uzskata par riska darījuma vērtību, kam piemērots riska svērums; |
| --- | --- |

c)

skaitļus, ko iegūst saskaņā ar minētās direktīvas 42. panta 2. punktu, uzskata par riska darījuma vērtību, kam piemērots riska svērums;

| d) | “kredītu atvasinātos instrumentus” iekļauj minētās direktīvas II pielikumā pilna riska posteņu sarakstā; un |
| --- | --- |

d)

“kredītu atvasinātos instrumentus” iekļauj minētās direktīvas II pielikumā pilna riska posteņu sarakstā; un

| e) | minētās direktīvas 43. panta 3. punktā izklāstīto režīmu piemēro atvasinātajiem instrumentiem, kas uzskaitīti minētās direktīvas IV pielikumā, neatkarīgi no tā, vai tie ir bilances vai ārpusbilances posteņi, un skaitļus, ko iegūst saskaņā ar III pielikumā izklāstīto režīmu, uzskata par riska darījuma vērtību, kam piemērots riska svērums. |
| --- | --- |

e)

minētās direktīvas 43. panta 3. punktā izklāstīto režīmu piemēro atvasinātajiem instrumentiem, kas uzskaitīti minētās direktīvas IV pielikumā, neatkarīgi no tā, vai tie ir bilances vai ārpusbilances posteņi, un skaitļus, ko iegūst saskaņā ar III pielikumā izklāstīto režīmu, uzskata par riska darījuma vērtību, kam piemērots riska svērums.

10.   Izmantojot 8. punktā minēto iespēju, uz riska darījumiem, kuriem izmanto standartizēto pieeju, attiecas šādi noteikumi:

| a) | attiecībā uz kredītriska mazināšanas atzīšanu nepiemēro V daļas 2. nodaļas 3. iedaļas 3. apakšiedaļu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz kredītriska mazināšanas atzīšanu nepiemēro V daļas 2. nodaļas 3. iedaļas 3. apakšiedaļu;

| b) | kompetentās iestādes var nepiemērot V daļas 2. nodaļas 3. iedaļas 3. apakšiedaļu attiecībā uz pārvēršanu vērtspapīros. |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes var nepiemērot V daļas 2. nodaļas 3. iedaļas 3. apakšiedaļu attiecībā uz pārvēršanu vērtspapīros.

11.   Izmantojot šā panta 8. punktā minēto iespēju, 75. panta d) apakšpunktā paredzēto operacionālā riska kapitāla prasību samazina par procentuālo daļu, kas ir attiecība starp to kredītiestādes riska darījumu vērtību, kuriem riska svērtā vērtība ir aprēķināta saskaņā ar 8. punktā minēto iespēju, un kredītiestādes riska darījumu kopējo vērtību.

12.   Ja kredītiestāde riska svērto vērtību visiem riska darījumiem aprēķina, izmantojot šā panta 8. punktā minēto iespēju, tad attiecībā uz lieliem riska darījumiem var piemērot Direktīvas 2000/12/EK 48. līdz 50. pantu, kā tie bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim.

13.   Izmantojot šā panta 8. punktā minēto iespēju, atsauces uz šīs direktīvas 78. līdz 83. pantu uzskata par atsaucēm uz Direktīvas 2000/12/EK 42. līdz 46. pantu, kā tie bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim.

14.   Ja izmanto 8. punktā minēto iespēju, 123., 124., 145. un 149. pantu nepiemēro līdz minētajā punktā norādītajam datumam.

153. pants

Aprēķinot riska svērto vērtību riska darījumiem īpašuma līzinga darījumos attiecībā uz birojiem vai citām komerciālām telpām, kas atrodas to teritorijā un atbilst VI pielikuma 1. daļas 54. punktā izklāstītajiem kritērijiem, kompetentās iestādes var atļaut līdz 2012. gada 31. decembrim piešķirt 50 % riska svērumu, nepiemērojot VI pielikuma 1. daļas 55. un 56. punktu.

Līdz 2010. gada 31. decembrim kompetentās iestādes kavēto aizdevumu nodrošinātās daļas noteikšanai VI pielikuma nolūkiem var atzīt nodrošinājumu, kas nav piemērots nodrošinājums saskaņā ar 90. līdz 93. pantu.

Aprēķinot riska svērtās vērtības VI pielikuma 1. daļas 4. punkta nolūkiem, riska darījumiem ar dalībvalstu centrālajām valdībām vai centrālajām bankām, kas denominēti vai finansēti jebkuras dalībvalsts valūtā, līdz 2012. gada 31. decembrim piešķir to pašu riska svērumu, kurš tiktu piešķirts šādiem riska darījumiem, kas denominēti un finansēti attiecīgās dalībvalsts valūtā.

154. pants

1.   Līdz 2011. gada 31. decembrim katras dalībvalsts kompetentās iestādes VI pielikuma 1. daļas 61. punkta vajadzībām var noteikt kavējuma dienu skaitu līdz 180 dienām VI pielikuma 1. daļas 12. līdz 17. un 41. līdz 43. punktā norādītajiem riska darījumiem ar darījuma partneri šīs dalībvalsts teritorijā, ja vietējie nosacījumi tam ir piemēroti. Dažādiem produktu veidiem dienu skaits var būt atšķirīgs.

Kompetentās iestādes, kas neizmanto pirmajā daļā minēto iespēju attiecībā uz riska darījumiem ar darījumu partneriem šo dalībvalstu teritorijā, var noteikt lielāku dienu skaitu riska darījumiem ar darījuma partneriem, kuri atrodas citu dalībvalstu teritorijā, kuru kompetentās iestādes ir izmantojušas šo iespēju. Dienu skaits nepārsniedz 90 dienas, kā arī to dienu skaitu, ko citas kompetentās iestādes ir noteikušas riska darījumiem ar šādiem darījuma partneriem to teritorijā.

2.   Kredītiestādēm, kas pirms 2010. gada vēlas izmantot IRB pieeju, trīs gadu izmantošanas prasību, kura noteikta 84. panta 3. punktā, var saīsināt līdz laikposmam, kurš nav īsāks par vienu gadu, līdz 2009. gada 31. decembrim ar nosacījumu, ka to atļauj kompetentās iestādes.

3.   Kredītiestādēm, kas vēlas izmantot pašu vērtējumu LGD un/vai konversijas koeficientiem, trīs gadu izmantošanas prasību, kura noteikta 84. panta 4. punktā, var samazināt līdz diviem gadiem līdz 2008. gada 31. decembrim.

4.   Līdz 2012. gada 31. decembrim dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm turpināt piemērot Direktīvā 2000/12/EK 38. pantā noteikto kārtību, kā minētais pants bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim, tām 57. panta o) punktā paredzētā veida līdzdalībām, kas iegūtas pirms ... (24).

5.   Līdz 2010. gada 31. decembrim riska svērtie vidējie LGD visiem mazajiem riska darījumiem, kuri ir nodrošināti ar mājokļiem un kuriem nav centrālo valdību galvojumu, nav mazāki par 10 %.

6.   Līdz 2017. gada 31. decembrim dalībvalstu kompetentās iestādes var atbrīvot no IRB pieejas izmantošanas atsevišķus kapitāla instrumentu riska darījumus, kas kredītiestādēm un kredītiestāžu ES meitasuzņēmumiem šajā dalībvalstī ir 2007. gada 31. decembrī.

Atbrīvoto pozīciju aprēķina pēc daļu skaita 2007. gada 31. decembrī un jebkurām papildu daļām, kas rodas tieši no šīm līdzdalībām, ja vien tās nepalielina īpašuma tiesību proporcionālo daļu portfeļa sabiedrībā.

Ja iegāde palielina īpašuma tiesību proporcionālo daļu noteiktai līdzdalībai, līdzdalības pārsniedzošajai daļai nepiemēro šo atbrīvojumu. Šo atbrīvojumu nepiemēro arī līdzdalībai, kurai sākotnēji tas tika piemērots, taču šī līdzdalība tika pārdota un pēc tam atpirkta.

Kapitāla instrumentu riska darījumiem, uz kuriem attiecas šie pārejas noteikumi, piemēro kapitāla prasības, ko aprēķina saskaņā ar V daļas 2. nodaļas 3. iedaļas 1. apakšiedaļu.

7.   Līdz 2011. gada 31. decembrim katras dalībvalsts kompetentās iestādes var noteikt uzņēmumu riska darījumiem kavējuma dienu skaitu, kuru to jurisdikcijā esošās kredītiestādes ievēro atbilstoši saistību nepildīšanas definīcijai, kas norādīta VII pielikuma 4. daļas 44. punktā, riska darījumiem ar šādiem darījumu partneriem, kas atrodas šajā dalībvalstī. Šis dienu skaits var būt no 90 līdz 180 dienām, ja vietējie nosacījumi tam ir piemēroti. Riska darījumiem ar tādiem darījumu partneriem, kas atrodas citu dalībvalstu teritorijās, kompetentās iestādes nosaka kavējuma dienu skaitu, kas nav lielāks par attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes noteikto.

155. pants

Līdz 2012. gada 31. decembrim dalībvalstis var piemērot 15 % procentuālo daļu darījumu līnijai “tirdzniecība” kredītiestādēm, kuru attiecīgais indikators tirdzniecības darījumu līnijā ir vismaz 50 % no attiecīgo indikatoru kopsummas visās darījumu līnijās saskaņā ar X pielikuma 2. daļas 1. līdz 7. punktu.

2. nodaļa

Nobeiguma noteikumi

156. pants

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm, kā arī ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ierosinājumus, periodiski pārrauga, vai šī direktīva kopumā vienlaikus ar Direktīvu 2006/.../EK būtiski ietekmē ekonomisko ciklu, un pēc šīs pārbaudes rezultātiem apsver, vai ir pamatoti veikt pasākumus, lai stāvokli labotu.

Pamatojoties uz šo analīzi un ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ierosinājumus, Komisija reizi divos gados sagatavo ziņojumu un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar atbilstīgiem priekšlikumiem. Sagatavojot ziņojumu, atbilstīgi ņem vērā kredītņēmēju un kredītdevēju pušu ieguldījumu.

Komisija līdz 2012. gada 1. janvārim pārskata šīs direktīvas piemērošanu, īpašu uzmanību pievēršot visiem 68. līdz 73. panta, 80. panta 7. punkta, 80. panta 8. punkta un 129. panta aspektiem, un sagatavo par to ziņojumu, iesniedzot to Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar atbilstīgiem priekšlikumiem.

157. pants

1.   Līdz 2006. gada 31. decembrim dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību 4., 22., 57., 61. līdz 64., 66., 68. līdz 106., 108., 110. līdz 115., 117. līdz 119., 123. līdz 127., 129. līdz 132., 133., 136., 144. līdz 149. un 152. līdz 155. pantam, un II, III un V līdz XII pielikumam. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu un minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Neskarot 2. punktu, dalībvalstis minētos noteikumus piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Tajos ietver arī norādi, ka pastāvošajos normatīvajos un administratīvajos aktos ietvertās atsauces uz direktīvām, kas atceltas ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāmas šādas atsauces un norādes.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3.   Dalībvalstis no 2008. gada 1. janvāra, un ne agrāk, piemēro normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību 87. panta 9. punktam un 105. pantam.

158. pants

1.   Ar šo Direktīva 2000/12/EK, kā tā grozīta ar XIII pielikuma A daļā norādītajām direktīvām, tiek atcelta, neskarot dalībvalstu pienākumus saistībā ar XIII pielikuma B daļā direktīvu transponēšanas termiņiem.

2.   Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu XIV pielikumā.

159. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

160. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 234, 22.9.2005., 8. lpp.

1

(2)  OV C 52, 2.3.2005., 37. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Nostāja.

3

(4)  OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/29/EK (OV L 70, 9.3.2006., 50. lpp.).

4

(5)  OV L 3, 7.1.2004., 28. lpp.

5

(6)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

6

(7)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/51/EK.

7

(8)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

8

(9)  OV L ...

9

(10)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

11

(12)  OV C 284 E, 21.11.2002., 115. lpp.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/46/EK (2000. gada 18. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību (OV L 275, 27.10.2000., 39. lpp.).

13

(14)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/51/EK.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK un 93/22EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.). Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

15

(16)  OV L 184, 6.7.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

16

(17)  Padomes Astotā direktīva 84/253/EEK (1984. gada 10. aprīlis), kas attiecas uz personu apstiprināšanu grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju veikšanai (OV L 126, 12.5.1984., 20. lpp.).

17

(18)  Padomes Direktīva 85/611/EEK (1985. gada 20. decembris) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

18

(19)  Padomes Pirmā direktīva 73/239/EEK (1973. gada 24. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana (OV L 228, 16.8.1973., 3. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/83/EK (2002. gada 5. novembris) par dzīvības apdrošināšanu (OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/78/EK (1998. gada 27. oktobris) par apdrošināšanas grupu apdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzību (OV L 330, 5.12.1998., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

21

(22)  OV L 3, 7.1.2004., 36. lpp.

22

(23)  OV L 141, 11.6.1993., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

23

(24)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

24

I PIELIKUMS

DARBĪBAS, UZ KURĀM ATTIECAS SAVSTARPĒJĀ ATZĪŠANA

| 1. | Noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana |
| --- | --- |

1.

Noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana

| 2. | Aizdevums, tostarp, inter alia: patēriņa kredīts, hipotekārais kredīts, faktorings ar vai bez regresa tiesībām, tirdzniecības darījumu finansēšana (tostarp eksporta bezregresa finansēšana). |
| --- | --- |

2.

Aizdevums, tostarp, inter alia: patēriņa kredīts, hipotekārais kredīts, faktorings ar vai bez regresa tiesībām, tirdzniecības darījumu finansēšana (tostarp eksporta bezregresa finansēšana).

| 3. | Finanšu noma |
| --- | --- |

3.

Finanšu noma

| 4. | Norēķina pakalpojumi |
| --- | --- |

4.

Norēķina pakalpojumi

| 5. | Maksāšanas līdzekļu emisija un administrēšana (piem., kredītkartes, ceļojumu čeki un banku pārveduma vekseļi) |
| --- | --- |

5.

Maksāšanas līdzekļu emisija un administrēšana (piem., kredītkartes, ceļojumu čeki un banku pārveduma vekseļi)

| 6. | Garantijas un saistības |
| --- | --- |

6.

Garantijas un saistības

| 7. | Darījumi uz pašu rēķina vai klientu rēķina ar:






  a) | naudas tirgus instrumentiem (čekiem, vekseļiem, noguldījumu sertifikātiem utt.); |
| --- | --- | --- |

7.

Darījumi uz pašu rēķina vai klientu rēķina ar:

a)

naudas tirgus instrumentiem (čekiem, vekseļiem, noguldījumu sertifikātiem utt.);

| b) | ārvalstu valūtu; |
| --- | --- |

b)

ārvalstu valūtu;

| c) | standartizētiem nākotnes finanšu un iespēju darījumiem; |
| --- | --- |

c)

standartizētiem nākotnes finanšu un iespēju darījumiem;

| d) | maiņas kursa un procentu likmes instrumentiem; vai |
| --- | --- |

d)

maiņas kursa un procentu likmes instrumentiem; vai

| e) | pārvedamiem vērtspapīriem. |
| --- | --- |

e)

pārvedamiem vērtspapīriem.

| 8. | Dalība vērtspapīru emisijā un ar šādu emisiju saistīto pakalpojumu sniegšana |
| --- | --- |

8.

Dalība vērtspapīru emisijā un ar šādu emisiju saistīto pakalpojumu sniegšana

| 9. | Uzņēmumu konsultēšana par kapitāla struktūru, darbības stratēģiju un ar to saistītiem jautājumiem un padomi un pakalpojumi saistībā ar uzņēmējsabiedrību apvienošanu un uzņēmumu pirkšanu |
| --- | --- |

9.

Uzņēmumu konsultēšana par kapitāla struktūru, darbības stratēģiju un ar to saistītiem jautājumiem un padomi un pakalpojumi saistībā ar uzņēmējsabiedrību apvienošanu un uzņēmumu pirkšanu

| 10. | Starpniecība naudas tirgus darījumos |
| --- | --- |

10.

Starpniecība naudas tirgus darījumos

| 11. | Portfeļa pārvaldība un konsultācijas |
| --- | --- |

11.

Portfeļa pārvaldība un konsultācijas

| 12. | Vērtspapīru glabāšana un pārvaldīšana |
| --- | --- |

12.

Vērtspapīru glabāšana un pārvaldīšana

| 13. | Kredītinformācijas pakalpojumi |
| --- | --- |

13.

Kredītinformācijas pakalpojumi

| 14. | Glabāšanas pakalpojumi
  Uz pakalpojumiem un darbībām, kas paredzētas A un B iedaļā I pielikumā, kas pievienots Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (1), ja tie attiecas uz minētās direktīvas I pielikuma C iedaļā paredzētajiem finanšu instrumentiem, attiecas savstarpēja atzīšana saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

14.

Glabāšanas pakalpojumi

Uz pakalpojumiem un darbībām, kas paredzētas A un B iedaļā I pielikumā, kas pievienots Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (1), ja tie attiecas uz minētās direktīvas I pielikuma C iedaļā paredzētajiem finanšu instrumentiem, attiecas savstarpēja atzīšana saskaņā ar šo direktīvu.

---

(1)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

II PIELIKUMS

ĀRPUSBILANCES POSTEŅU KLASIFIKĀCIJA

Pilns risks:

| — | galvojumi, kas aizstāj kredītu, |
| --- | --- |

—

galvojumi, kas aizstāj kredītu,

| — | kredītu atvasinātie instrumenti, |
| --- | --- |

—

kredītu atvasinātie instrumenti,

| — | pieņemtie vekseļi, |
| --- | --- |

—

pieņemtie vekseļi,

| — | indosamenti uz vekseļiem, uz kuriem nav citas kredītiestādes nosaukuma, |
| --- | --- |

—

indosamenti uz vekseļiem, uz kuriem nav citas kredītiestādes nosaukuma,

| — | darījumi ar regresa tiesībām, |
| --- | --- |

—

darījumi ar regresa tiesībām,

| — | neatsaucami rezerves akreditīvi, kas aizstāj kredītu, |
| --- | --- |

—

neatsaucami rezerves akreditīvi, kas aizstāj kredītu,

| — | aktīvi, kas iegādāti saskaņā ar līgumiem par nākotnes pirkumu par tūlītēju samaksu, |
| --- | --- |

—

aktīvi, kas iegādāti saskaņā ar līgumiem par nākotnes pirkumu par tūlītēju samaksu,

| — | līgumi par noguldījumu izvietošanu noteiktā datumā nākotnē ar noteiktu procentu likmi, |
| --- | --- |

—

līgumi par noguldījumu izvietošanu noteiktā datumā nākotnē ar noteiktu procentu likmi,

| — | daļēji samaksāto akciju un vērtspapīru nesamaksātā daļa, |
| --- | --- |

—

daļēji samaksāto akciju un vērtspapīru nesamaksātā daļa,

| — | aktīvu pārdošanas un atpirkšanas līgumi, kas definēti Direktīvas 86/635/EEK 12. panta 3. un 5. punktā, |
| --- | --- |

—

aktīvu pārdošanas un atpirkšanas līgumi, kas definēti Direktīvas 86/635/EEK 12. panta 3. un 5. punktā,

| — | pārējie pilna riska posteņi. |
| --- | --- |

—

pārējie pilna riska posteņi.

Vidējs risks:

| — | izdoti un apstiprināti akreditīvi (skat. arī “par vidējo zemāks risks”), |
| --- | --- |

—

izdoti un apstiprināti akreditīvi (skat. arī “par vidējo zemāks risks”),

| — | garantijas un nodrošinājums (tostarp publisko pasūtījumu galvojums, izpildījuma nodrošinājums, muitas un nodokļu galvojumi) un galvojumi, kas neaizstāj kredītu, |
| --- | --- |

—

garantijas un nodrošinājums (tostarp publisko pasūtījumu galvojums, izpildījuma nodrošinājums, muitas un nodokļu galvojumi) un galvojumi, kas neaizstāj kredītu,

| — | neatsaucami rezerves akreditīvi, kas neaizstāj kredītu, |
| --- | --- |

—

neatsaucami rezerves akreditīvi, kas neaizstāj kredītu,

| — | neizmantoti kredīti (kreditēšanas, vērtspapīru pirkuma, galvojuma vai akcepta kredītu līgumu saistības), kuru sākotnējais termiņš ir vairāk nekā viens gads, |
| --- | --- |

—

neizmantoti kredīti (kreditēšanas, vērtspapīru pirkuma, galvojuma vai akcepta kredītu līgumu saistības), kuru sākotnējais termiņš ir vairāk nekā viens gads,

| — | parāda vērtspapīru izdošanas līdzekļi (NIF) un atjaunojami vērtspapīru laidiena sākotnējās parakstes līdzekļi nolūkā tos pārdot (RUF), un |
| --- | --- |

—

parāda vērtspapīru izdošanas līdzekļi (NIF) un atjaunojami vērtspapīru laidiena sākotnējās parakstes līdzekļi nolūkā tos pārdot (RUF), un

| — | pārējie vidēja riska posteņi, kas ir paziņoti Komisijai. |
| --- | --- |

—

pārējie vidēja riska posteņi, kas ir paziņoti Komisijai.

Vidējs/zems risks:

| — | akreditīvi, kam par nodrošinājumu ir attiecīgās preces, un citas pašlikvidācijas operācijas, |
| --- | --- |

—

akreditīvi, kam par nodrošinājumu ir attiecīgās preces, un citas pašlikvidācijas operācijas,

| — | izmantoti kredīti (kreditēšanas, vērtspapīru pirkuma, galvojuma vai pārvedu vekseļu saistības) ar sākotnējo termiņu, kas nav ilgāks par vai ir vienāds ar vienu gadu, kurus nevar atcelt jebkurā laikā bez nosacījumiem un paziņošanas, vai kuri automātiski tiek atcelti, ja samazinās aizņēmēja kredītspēja, un |
| --- | --- |

—

izmantoti kredīti (kreditēšanas, vērtspapīru pirkuma, galvojuma vai pārvedu vekseļu saistības) ar sākotnējo termiņu, kas nav ilgāks par vai ir vienāds ar vienu gadu, kurus nevar atcelt jebkurā laikā bez nosacījumiem un paziņošanas, vai kuri automātiski tiek atcelti, ja samazinās aizņēmēja kredītspēja, un

| — | pārējie par vidējo zemāka riska posteņi, kas ir paziņoti Komisijai. |
| --- | --- |

—

pārējie par vidējo zemāka riska posteņi, kas ir paziņoti Komisijai.

Zems risks:

| — | izmantoti kredīti (kreditēšanas, vērtspapīru pirkuma, galvojuma vai pārvedu vekseļu saistības), kurus jebkurā laikā bez nosacījumiem un paziņošanas var atcelt, vai kuri automātiski tiek atcelti, ja samazinās aizņēmēja kredītspēja. Mazās kredītlīnijas var uzskatīt par atceļamām bez nosacījumiem, ja noteikumi atļauj kredītiestādēm atcelt tās pilnā apjomā, kas paredzēts ar tiesību aktos par klientu aizsardzību un ar tiem saistītajos tiesību aktos, un |
| --- | --- |

—

izmantoti kredīti (kreditēšanas, vērtspapīru pirkuma, galvojuma vai pārvedu vekseļu saistības), kurus jebkurā laikā bez nosacījumiem un paziņošanas var atcelt, vai kuri automātiski tiek atcelti, ja samazinās aizņēmēja kredītspēja. Mazās kredītlīnijas var uzskatīt par atceļamām bez nosacījumiem, ja noteikumi atļauj kredītiestādēm atcelt tās pilnā apjomā, kas paredzēts ar tiesību aktos par klientu aizsardzību un ar tiem saistītajos tiesību aktos, un

| — | pārējie zema riska posteņi, kas ir paziņoti Komisijai. |
| --- | --- |

—

pārējie zema riska posteņi, kas ir paziņoti Komisijai.

III PIELIKUMS

NOTEIKUMI, KO PIEMĒRO ATVASINĀTO INSTRUMENTU DARĪJUMA PARTNERA KREDĪTRISKAM, REPO DARĪJUMIEM, ATPIRKUMA LĪGUMIEM, VĒRTSPAPĪRU VAI PREČU AIZDEVUMIEM VAI AIZŅĒMUMIEM, ILGTERMIŅA NORĒĶINA DARBĪBĀM UN DROŠĪBAS DEPOZĪTA AIZDEVUMIEM

1. daļa: Definīcijas

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

Vispārīgi termini

| 1. | “Darījuma partnera kredītrisks” (CCR) ir risks, ko darījuma partneris var neizpildīt pirms darījuma naudas plūsmas gala norēķina. |
| --- | --- |

1.

“Darījuma partnera kredītrisks” (CCR) ir risks, ko darījuma partneris var neizpildīt pirms darījuma naudas plūsmas gala norēķina.

| 2. | “Centrālais darījumu partneris” ir juridiska persona, kas tiesiski pats ir starpnieks starp darījumu partneriem līgumiem, ko iztirgo vienā vai daudzos finanšu tirgos, kļūstot par pircēju katram pārdevējam un par pārdevēju katram pircējam. |
| --- | --- |

2.

“Centrālais darījumu partneris” ir juridiska persona, kas tiesiski pats ir starpnieks starp darījumu partneriem līgumiem, ko iztirgo vienā vai daudzos finanšu tirgos, kļūstot par pircēju katram pārdevējam un par pārdevēju katram pircējam.

Darījumu veidi

| 3. | “Ilgtermiņa norēķinu darījums” ir darījums, kurā darījuma partneris uzņemas piegādāt nodrošinājumu, preci vai ārvalstu valūtas apjomu pret skaidru naudu, citiem finanšu instrumentiem vai precēm, vai otrādi, norēķinu vai piegādes datumā, kas ir ar līgumu noteikts daudz īsāks nekā tirgus standarts par šo konkrēto darījumu un piecas darba dienas pēc datuma, kurā kredītiestāde iesaistās darījumā. |
| --- | --- |

3.

“Ilgtermiņa norēķinu darījums” ir darījums, kurā darījuma partneris uzņemas piegādāt nodrošinājumu, preci vai ārvalstu valūtas apjomu pret skaidru naudu, citiem finanšu instrumentiem vai precēm, vai otrādi, norēķinu vai piegādes datumā, kas ir ar līgumu noteikts daudz īsāks nekā tirgus standarts par šo konkrēto darījumu un piecas darba dienas pēc datuma, kurā kredītiestāde iesaistās darījumā.

| 4. | “Peļņas aizdošanas darījums” ir darījums, kurā kredītiestāde pagarina kredītu attiecībā uz vērtspapīru pirkšanu, pārdošanu, glabāšanu vai tirgošanu. Peļņas aizdošanas darījums neietver citus kredītus, kas nodrošināti ar vērtspapīru nodrošinājumu. |
| --- | --- |

4.

“Peļņas aizdošanas darījums” ir darījums, kurā kredītiestāde pagarina kredītu attiecībā uz vērtspapīru pirkšanu, pārdošanu, glabāšanu vai tirgošanu. Peļņas aizdošanas darījums neietver citus kredītus, kas nodrošināti ar vērtspapīru nodrošinājumu.

Savstarpēju prasījumu dzēšanas kopums, nodrošinājuma kopums un saistītie termini

| 5. | “Savstarpēju prasījumu dzēšanas kopums” ir darījumu grupa ar vienu darījuma partneri, kas pakļauts tiesiski īstenojamai divpusēju savstarpēju prasījumu dzēšanas pieejas īstenošanai un kam ir atzīta savstarpēju prasījumu dzēšana saskaņā ar šā pielikuma 7. daļu un 90. līdz 93. punktu. Katrs darījums, kas nav pakļauts tiesiski īstenojamu divpusēju savstarpēju prasījumu dzēšanas pieejas īstenošanai, kas atzīta saskaņā ar šā pielikuma 7. daļu, tulkojams kā paša savstarpējo prasījumu ieskaita kopums šā pielikuma mērķim. |
| --- | --- |

5.

“Savstarpēju prasījumu dzēšanas kopums” ir darījumu grupa ar vienu darījuma partneri, kas pakļauts tiesiski īstenojamai divpusēju savstarpēju prasījumu dzēšanas pieejas īstenošanai un kam ir atzīta savstarpēju prasījumu dzēšana saskaņā ar šā pielikuma 7. daļu un 90. līdz 93. punktu. Katrs darījums, kas nav pakļauts tiesiski īstenojamu divpusēju savstarpēju prasījumu dzēšanas pieejas īstenošanai, kas atzīta saskaņā ar šā pielikuma 7. daļu, tulkojams kā paša savstarpējo prasījumu ieskaita kopums šā pielikuma mērķim.

| 6. | “Riska pozīcija” ir riska skaitlis, kas piešķirts darījumam saskaņā ar Standarta metodi atbilstoši 5. daļai, kas seko iepriekš noteiktam algoritmam. |
| --- | --- |

6.

“Riska pozīcija” ir riska skaitlis, kas piešķirts darījumam saskaņā ar Standarta metodi atbilstoši 5. daļai, kas seko iepriekš noteiktam algoritmam.

| 7. | “Nodrošinājuma kopums” ir riska pozīciju kopums no darījumiem vienā savstarpējo prasījumu ieskaita kopumā, kuram tikai viņu bilance ir atbilstoša, lai noteiktu riska darījuma vērtību saskaņā ar Standarta metodi atbilstoši 5. daļai. |
| --- | --- |

7.

“Nodrošinājuma kopums” ir riska pozīciju kopums no darījumiem vienā savstarpējo prasījumu ieskaita kopumā, kuram tikai viņu bilance ir atbilstoša, lai noteiktu riska darījuma vērtību saskaņā ar Standarta metodi atbilstoši 5. daļai.

| 8. | “Peļņas vienošanās” ir līgumiska vienošanās vai tādas vienošanās noteikumi, saskaņā ar kuru viens darījumu partneris sniedz nodrošinājumu otram darījumu partnerim, kad otrā darījuma partnera riska darījums pirmajam darījuma partnerim pārsniedz noteikto līmeni. |
| --- | --- |

8.

“Peļņas vienošanās” ir līgumiska vienošanās vai tādas vienošanās noteikumi, saskaņā ar kuru viens darījumu partneris sniedz nodrošinājumu otram darījumu partnerim, kad otrā darījuma partnera riska darījums pirmajam darījuma partnerim pārsniedz noteikto līmeni.

| 9. | “Peļņas slieksnis” ir lielākais riska darījumu apjoms, kas paliek nenomaksāts, kamēr vienai pusei ir tiesības pieprasīt nodrošinājumu. |
| --- | --- |

9.

“Peļņas slieksnis” ir lielākais riska darījumu apjoms, kas paliek nenomaksāts, kamēr vienai pusei ir tiesības pieprasīt nodrošinājumu.

| 10. | “Riska peļņas laikposms” ir laikposms kopš pēdējā nodrošinājuma, kas sedz savstarpēju prasījumu dzēšanas darījumu kopumu ar saistības nepildošo darījumu partneri, kamēr šis darījumu partneris ir izslēgts un radies tirgus risks no jauna nodrošināts. |
| --- | --- |

10.

“Riska peļņas laikposms” ir laikposms kopš pēdējā nodrošinājuma, kas sedz savstarpēju prasījumu dzēšanas darījumu kopumu ar saistības nepildošo darījumu partneri, kamēr šis darījumu partneris ir izslēgts un radies tirgus risks no jauna nodrošināts.

| 11. | “Efektīvs maksājuma termiņš” saskaņā ar Iekšējā modeļa metodi savstarpēju prasījumu dzēšanas darījumu kopumam, kura termiņš ir garāks par vienu gadu, ir paredzamās riska darījuma summas koeficients darījumu procesā savstarpēju prasījumu dzēšanas darījumu kopumā, kas atskaitīts pēc atdošanas bezriska likmes un dalīts ar paredzamo riska darījumu summu par vienu gadu savstarpēju prasījumu dzēšanas darījumu kopumā, kas atskaitīts pēc apgrozījuma bezriska likmes. Šo efektīvo maksājumu termiņu var pielāgot, lai atspoguļotu pārinvestēšanas risku, aizvietojot paredzamo riska darījumu ar efektīvu paredzamo riska darījumu paredzamajā perspektīvā, īsākā par vienu gadu. |
| --- | --- |

11.

“Efektīvs maksājuma termiņš” saskaņā ar Iekšējā modeļa metodi savstarpēju prasījumu dzēšanas darījumu kopumam, kura termiņš ir garāks par vienu gadu, ir paredzamās riska darījuma summas koeficients darījumu procesā savstarpēju prasījumu dzēšanas darījumu kopumā, kas atskaitīts pēc atdošanas bezriska likmes un dalīts ar paredzamo riska darījumu summu par vienu gadu savstarpēju prasījumu dzēšanas darījumu kopumā, kas atskaitīts pēc apgrozījuma bezriska likmes. Šo efektīvo maksājumu termiņu var pielāgot, lai atspoguļotu pārinvestēšanas risku, aizvietojot paredzamo riska darījumu ar efektīvu paredzamo riska darījumu paredzamajā perspektīvā, īsākā par vienu gadu.

| 12. | “Dažādu produktu savstarpēju prasījumu ieskaits” ir dažādu produktu kategoriju darījumu iekļaušana vienā savstarpēju prasījumu dzēšanas darījumu kopumā saskaņā ar viena produkta savstarpēju prasījumu dzēšanas noteikumiem atbilstoši šim pielikumam. |
| --- | --- |

12.

“Dažādu produktu savstarpēju prasījumu ieskaits” ir dažādu produktu kategoriju darījumu iekļaušana vienā savstarpēju prasījumu dzēšanas darījumu kopumā saskaņā ar viena produkta savstarpēju prasījumu dzēšanas noteikumiem atbilstoši šim pielikumam.

| 13. | Šā pielikuma 5. daļas vajadzībām “pašreizējā tirgus vērtība” (CMV) ir darījumu portfeļu neto tirgus vērtība savstarpēju prasījumu dzēšanas kopumā ar darījumu partneri. Gan pozitīvas, gan negatīvas tirgus vērtības izmanto, lai aprēķinātu CMV. |
| --- | --- |

13.

Šā pielikuma 5. daļas vajadzībām “pašreizējā tirgus vērtība” (CMV) ir darījumu portfeļu neto tirgus vērtība savstarpēju prasījumu dzēšanas kopumā ar darījumu partneri. Gan pozitīvas, gan negatīvas tirgus vērtības izmanto, lai aprēķinātu CMV.

Sadalījumi

| 14. | “Tirgus vērtību sadalījums” ir darījumu neto tirgus vērtības iespējamā sadalījuma prognoze savstarpēju prasījumu dzēšanas kopumā noteiktā datumā nākotnē (paredzamā perspektīva), nosakot šo darījumu īstenoto vērtību līdz pašreizējam brīdim. |
| --- | --- |

14.

“Tirgus vērtību sadalījums” ir darījumu neto tirgus vērtības iespējamā sadalījuma prognoze savstarpēju prasījumu dzēšanas kopumā noteiktā datumā nākotnē (paredzamā perspektīva), nosakot šo darījumu īstenoto vērtību līdz pašreizējam brīdim.

| 15. | “Riska darījumu sadalījums” ir tirgus vērtības iespējamā sadalījuma prognoze, ko veido, nosakot prognožu piemērus no negatīvas neto tirgus vērtības, kas vienāda ar nulli. |
| --- | --- |

15.

“Riska darījumu sadalījums” ir tirgus vērtības iespējamā sadalījuma prognoze, ko veido, nosakot prognožu piemērus no negatīvas neto tirgus vērtības, kas vienāda ar nulli.

| 16. | “Neitrāla riska sadalījums” ir tirgus vērtību vai riska darījumu sadalījums laikposmā nākotnē, kur sadalījumu aprēķina, izmantojot tirgus netiešās vērtības, piemēram, netiešās svārstības. |
| --- | --- |

16.

“Neitrāla riska sadalījums” ir tirgus vērtību vai riska darījumu sadalījums laikposmā nākotnē, kur sadalījumu aprēķina, izmantojot tirgus netiešās vērtības, piemēram, netiešās svārstības.

| 17. | “Faktiskais sadalījums” ir tirgus vērtību vai riska darījumu sadalījums laikposmā nākotnē, kur sadalījumu aprēķina, izmantojot vēsturiskas vai īstenotas vērtības, tādas kā svārstības, kas aprēķinātas, izmantojot pagātnes cenu vai likmju izmaiņas. |
| --- | --- |

17.

“Faktiskais sadalījums” ir tirgus vērtību vai riska darījumu sadalījums laikposmā nākotnē, kur sadalījumu aprēķina, izmantojot vēsturiskas vai īstenotas vērtības, tādas kā svārstības, kas aprēķinātas, izmantojot pagātnes cenu vai likmju izmaiņas.

Riska darījumu pasākumi un korekcijas

| 18. | “Pašreizējais riska darījums” ir darījums, kas lielāks par nulli, vai darījuma tirgus vērtība vai arī darījumu portfeļa vērtība savstarpēju prasījumu dzēšanas kopumā ar darījuma partneri, kas pazustu līdz ar darījuma partnera saistību nepildīšanu, pieņemot, ka bankrota gadījumā neatjauno šo darījumu vērtību. |
| --- | --- |

18.

“Pašreizējais riska darījums” ir darījums, kas lielāks par nulli, vai darījuma tirgus vērtība vai arī darījumu portfeļa vērtība savstarpēju prasījumu dzēšanas kopumā ar darījuma partneri, kas pazustu līdz ar darījuma partnera saistību nepildīšanu, pieņemot, ka bankrota gadījumā neatjauno šo darījumu vērtību.

| 19. | “Maksimuma riska darījums” ir procentuāli augsts riska darījumu sadalījums jebkurā noteiktā datumā nākotnē pirms ilgākā termiņa darījumam savstarpēju prasījumu dzēšanas jomā beidzas termiņš. |
| --- | --- |

19.

“Maksimuma riska darījums” ir procentuāli augsts riska darījumu sadalījums jebkurā noteiktā datumā nākotnē pirms ilgākā termiņa darījumam savstarpēju prasījumu dzēšanas jomā beidzas termiņš.

| 20. | “Sagaidāmais riska darījums” (EE) ir vidējais riska darījumu sadalījums jebkurā noteiktā datumā nākotnē pirms ilgākā termiņa darījumam savstarpēju prasījumu dzēšanas jomā beidzas termiņš. |
| --- | --- |

20.

“Sagaidāmais riska darījums” (EE) ir vidējais riska darījumu sadalījums jebkurā noteiktā datumā nākotnē pirms ilgākā termiņa darījumam savstarpēju prasījumu dzēšanas jomā beidzas termiņš.

| 21. | “Efektīvs sagaidāmais riska darījums” (Efektīvs EE) noteiktā datumā ir maksimālais skaits sagaidāmo riska darījumu, kas tiek veikti attiecīgajā datumā vai pirms tam. Pārmaiņus to var definēt īpašā datumā kā lielāko no attiecīgajā datumā sagaidāmiem riska darījumiem vai kā efektīvāko riska darījumu, kas veikts iepriekšējā datumā. |
| --- | --- |

21.

“Efektīvs sagaidāmais riska darījums” (Efektīvs EE) noteiktā datumā ir maksimālais skaits sagaidāmo riska darījumu, kas tiek veikti attiecīgajā datumā vai pirms tam. Pārmaiņus to var definēt īpašā datumā kā lielāko no attiecīgajā datumā sagaidāmiem riska darījumiem vai kā efektīvāko riska darījumu, kas veikts iepriekšējā datumā.

| 22. | “Sagaidāmais pozitīvais riska darījums” (EPE) ir sagaidāmā riska darījuma ilgtermiņa vidējais svērtais riska darījumu laikā, kad svērumi ir proporcijas, ko katrs sagaidāmais riska darījums parāda pilnīgā laika intervālā. Aprēķinot minimālo kapitāla prasību skaitu, vidējais tiek ņemts par pirmo gadu vai, ja visu līgumu termiņi savstarpējo prasījumu ieskaita darījumu jomā ir īsāki par vienu gadu, tā savstarpējo prasījumu ieskaita darījumu līguma laikposmā. |
| --- | --- |

22.

“Sagaidāmais pozitīvais riska darījums” (EPE) ir sagaidāmā riska darījuma ilgtermiņa vidējais svērtais riska darījumu laikā, kad svērumi ir proporcijas, ko katrs sagaidāmais riska darījums parāda pilnīgā laika intervālā. Aprēķinot minimālo kapitāla prasību skaitu, vidējais tiek ņemts par pirmo gadu vai, ja visu līgumu termiņi savstarpējo prasījumu ieskaita darījumu jomā ir īsāki par vienu gadu, tā savstarpējo prasījumu ieskaita darījumu līguma laikposmā.

| 23. | “Efektīvs sagaidāmais pozitīvais riska darījums” (efektīvais EPE) ir efektīva sagaidāmā riska darījuma ilgtermiņa vidējais svērtais pirmā gada laikā vai, ja visu līgumu termiņi savstarpējo prasījumu ieskaita darījumu jomā ir īsāki par vienu gadu, tā savstarpējo prasījumu ieskaita darījumu līguma laikposmā, kam ir visilgākais termiņš, kur vērtē proporciju, kādu ikviens sagaidāmais riska darījums atspoguļo visā laika intervālā. |
| --- | --- |

23.

“Efektīvs sagaidāmais pozitīvais riska darījums” (efektīvais EPE) ir efektīva sagaidāmā riska darījuma ilgtermiņa vidējais svērtais pirmā gada laikā vai, ja visu līgumu termiņi savstarpējo prasījumu ieskaita darījumu jomā ir īsāki par vienu gadu, tā savstarpējo prasījumu ieskaita darījumu līguma laikposmā, kam ir visilgākais termiņš, kur vērtē proporciju, kādu ikviens sagaidāmais riska darījums atspoguļo visā laika intervālā.

| 24. | “Kredīta vērtēšanas korekcijas” ir darījumu partnera darījumu vidējā tirgus portfeļa vērtēšanas korekcijas. Šīs korekcijas atspoguļo kredītriska tirgus vērtību, kas rodas dēļ nespējas izpildīt līgumsaistības ar darījumu partneri. Šīs korekcijas var atspoguļot darījumu partnera kredītriska tirgus vērtību vai gan kredītiestādes, gan darījumu partnera kredītriska tirgus vērtību. |
| --- | --- |

24.

“Kredīta vērtēšanas korekcijas” ir darījumu partnera darījumu vidējā tirgus portfeļa vērtēšanas korekcijas. Šīs korekcijas atspoguļo kredītriska tirgus vērtību, kas rodas dēļ nespējas izpildīt līgumsaistības ar darījumu partneri. Šīs korekcijas var atspoguļot darījumu partnera kredītriska tirgus vērtību vai gan kredītiestādes, gan darījumu partnera kredītriska tirgus vērtību.

| 25. | “Vienpusējas kredīta vērtēšanas korekcijas” ir kredīta vērtēšanas korekcijas, kas atspoguļo darījumu partnera kredītriska tirgus vērtību kredītiestādei, bet neatspoguļo kredītiestādes kredītriska tirgus vērtību darījumu partnerim. |
| --- | --- |

25.

“Vienpusējas kredīta vērtēšanas korekcijas” ir kredīta vērtēšanas korekcijas, kas atspoguļo darījumu partnera kredītriska tirgus vērtību kredītiestādei, bet neatspoguļo kredītiestādes kredītriska tirgus vērtību darījumu partnerim.

Ar CCR saistītie riski

| 26. | “Pārinvestēšanas risks” ir apjoms, pēc kura nosaka gaidāmo pozitīvā riska darījumu gadījumā, ja nākotnes darbības ar darījumu partneri uzskata par perspektīvām. Papildu riska darījums, ko rada šīs nākotnes darbības, nav ietverts EPE aprēķinos. |
| --- | --- |

26.

“Pārinvestēšanas risks” ir apjoms, pēc kura nosaka gaidāmo pozitīvā riska darījumu gadījumā, ja nākotnes darbības ar darījumu partneri uzskata par perspektīvām. Papildu riska darījums, ko rada šīs nākotnes darbības, nav ietverts EPE aprēķinos.

| 27. | “Vispārējs korelācijas risks” rodas gadījumos, kad darījumu partneru PD ir pozitīvi savstarpēji saistītas ar vispārējā tirgus riska faktoriem |
| --- | --- |

27.

“Vispārējs korelācijas risks” rodas gadījumos, kad darījumu partneru PD ir pozitīvi savstarpēji saistītas ar vispārējā tirgus riska faktoriem

| 28. | “Specifisks korelācijas risks” rodas gadījumos, kad riska darījums ar īpašu darījumu partneri ir pozitīvi savstarpēji saistīts ar darījumu partneru PD darījumu veida dēļ. Kredītiestādi uzskata par pakļautu specifiskam korelācijas riskam, ja nākotnē ieplānots liels skaits riska darījumu ar specifiskiem darījumu partneriem un liela ir arī darījumu partneru PD. |
| --- | --- |

28.

“Specifisks korelācijas risks” rodas gadījumos, kad riska darījums ar īpašu darījumu partneri ir pozitīvi savstarpēji saistīts ar darījumu partneru PD darījumu veida dēļ. Kredītiestādi uzskata par pakļautu specifiskam korelācijas riskam, ja nākotnē ieplānots liels skaits riska darījumu ar specifiskiem darījumu partneriem un liela ir arī darījumu partneru PD.

2. daļa: Metodes izvēle

| 1. | Saskaņā ar 1. līdz 7. punktu kredītiestādes nosaka riska darījuma vērtību IV pielikumā uzskaitītajiem līgumiem, izmantojot vienu no 3. līdz 6. daļā izklāstītajām metodēm. Kredītiestādēm, kuras neatbilst Direktīvas 2006/.../EK 18. panta 2. panta noteikumiem, nav atļauts izmantot 4. daļā izklāstīto metodi. Lai noteiktu riska darījuma vērtību IV pielikuma 3. punktā uzskaitītajiem līgumiem, kredītiestādēm nav atļauts izmantot 4. daļā izklāstīto metodi.
  Šā pielikuma 3. līdz 6. daļā izklāstīto metožu jaukta izmantošana patstāvīgi jāatļauj grupai, bet nav jāatļauj vienai juridiskai personai. 3. un 5. daļā izklāstīto metožu jauktu lietojumu vienai juridiskai personai atļauj tad, ja viena no metodēm ir lietota gadījumos, kas izklāstīti 5. daļas 19. punktā. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 1. līdz 7. punktu kredītiestādes nosaka riska darījuma vērtību IV pielikumā uzskaitītajiem līgumiem, izmantojot vienu no 3. līdz 6. daļā izklāstītajām metodēm. Kredītiestādēm, kuras neatbilst Direktīvas 2006/.../EK 18. panta 2. panta noteikumiem, nav atļauts izmantot 4. daļā izklāstīto metodi. Lai noteiktu riska darījuma vērtību IV pielikuma 3. punktā uzskaitītajiem līgumiem, kredītiestādēm nav atļauts izmantot 4. daļā izklāstīto metodi.

Šā pielikuma 3. līdz 6. daļā izklāstīto metožu jaukta izmantošana patstāvīgi jāatļauj grupai, bet nav jāatļauj vienai juridiskai personai. 3. un 5. daļā izklāstīto metožu jauktu lietojumu vienai juridiskai personai atļauj tad, ja viena no metodēm ir lietota gadījumos, kas izklāstīti 5. daļas 19. punktā.

| 2. | Kredītiestādes ar kompetento iestāžu piekrišanu var noteikt riska darījuma vērtību:






  i) | IV pielikumā uzskaitītajiem līgumiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Kredītiestādes ar kompetento iestāžu piekrišanu var noteikt riska darījuma vērtību:

i)

IV pielikumā uzskaitītajiem līgumiem;

| ii) | repo darījumiem; |
| --- | --- |

ii)

repo darījumiem;

| iii) | vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumiem; |
| --- | --- |

iii)

vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumiem;

| iv) | drošības depozītu aizdevumu darījumiem; un |
| --- | --- |

iv)

drošības depozītu aizdevumu darījumiem; un

| v) | ilgtermiņa norēķina darījumiem, |
| --- | --- |

v)

ilgtermiņa norēķina darījumiem,

izmantojot 6. daļā izklāstīto Iekšējā modeļa metodi.

| 3. | Ja kredītiestāde iegādājas kredītu atvasināto instrumentu aizsardzību pret netirdzniecības portfeļa risku vai CCR risku, tā var aprēķināt kapitāla prasības nodrošinājuma aktīvam saskaņā ar VIII pielikuma 3. daļas 83. līdz 92. punktam vai ar kompetento iestāžu piekrišanu, saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 4. punktu vai VII pielikuma 4. daļas 96. līdz 104. punktam. Šādos gadījumos CCR riska darījuma vērtība šiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem ir nulle. |
| --- | --- |

3.

Ja kredītiestāde iegādājas kredītu atvasināto instrumentu aizsardzību pret netirdzniecības portfeļa risku vai CCR risku, tā var aprēķināt kapitāla prasības nodrošinājuma aktīvam saskaņā ar VIII pielikuma 3. daļas 83. līdz 92. punktam vai ar kompetento iestāžu piekrišanu, saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 4. punktu vai VII pielikuma 4. daļas 96. līdz 104. punktam. Šādos gadījumos CCR riska darījuma vērtība šiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem ir nulle.

| 4. | CCR riska darījuma vērtība no pārdotajiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumiem netirdzniecības portfelī, kur tos uzskata par kredīta aizsardzību, kuru nodrošina kredītsabiedrība un tiem paredzētas kapitāla prasības kredītriskam pilnā nacionālā apjomā, ir nulle. |
| --- | --- |

4.

CCR riska darījuma vērtība no pārdotajiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumiem netirdzniecības portfelī, kur tos uzskata par kredīta aizsardzību, kuru nodrošina kredītsabiedrība un tiem paredzētas kapitāla prasības kredītriskam pilnā nacionālā apjomā, ir nulle.

| 5. | Ņemot vērā visas 3. līdz 6. punktā izklāstītās metodes, riska darījuma vērtība konkrētai līgumslēdzēja pusei ir vienāda ar riska darījumu vērtību summu, ko aprēķina šīs konkrētās puses katram dzēšanas kopumam. |
| --- | --- |

5.

Ņemot vērā visas 3. līdz 6. punktā izklāstītās metodes, riska darījuma vērtība konkrētai līgumslēdzēja pusei ir vienāda ar riska darījumu vērtību summu, ko aprēķina šīs konkrētās puses katram dzēšanas kopumam.

| 6. | CCR nulles riska darījuma vērtību var piemērot atvasināto instrumentu līgumiem vai repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumiem, ilgtermiņa norēķinu darījumiem un drošības depozītu aizdevumu darījumiem, kurus nav nomaksājusi galvenā darījumu otrā puse un, kurus galvenā darījumu otrā puse nav noraidījusi. Tālāk, CCR nulles riska darījuma vērtību var piemērot galveno darījumu otro pušu kredīta riska darījumu vērtēšanai, kurš rodas no atvasināto instrumentu līgumiem, repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumiem, ilgtermiņa norēķinu darījumiem un drošības depozītu aizdevumu darījumiem vai citiem riska veidiem, kā to nosaka kompetentas iestādes, tā, ka kredītiestādei ir nenokārtotas parādsaistības ar galveno darījumu otro pusi. Galvenajai darījumu otrai pusei CCR risks ar visiem darījumu dalībniekiem jābūt pilnībā nodrošinātiem pret risku ik dienu. |
| --- | --- |

6.

CCR nulles riska darījuma vērtību var piemērot atvasināto instrumentu līgumiem vai repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumiem, ilgtermiņa norēķinu darījumiem un drošības depozītu aizdevumu darījumiem, kurus nav nomaksājusi galvenā darījumu otrā puse un, kurus galvenā darījumu otrā puse nav noraidījusi. Tālāk, CCR nulles riska darījuma vērtību var piemērot galveno darījumu otro pušu kredīta riska darījumu vērtēšanai, kurš rodas no atvasināto instrumentu līgumiem, repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumiem, ilgtermiņa norēķinu darījumiem un drošības depozītu aizdevumu darījumiem vai citiem riska veidiem, kā to nosaka kompetentas iestādes, tā, ka kredītiestādei ir nenokārtotas parādsaistības ar galveno darījumu otro pusi. Galvenajai darījumu otrai pusei CCR risks ar visiem darījumu dalībniekiem jābūt pilnībā nodrošinātiem pret risku ik dienu.

| 7. | Risku, kurš rodas no ilgtermiņa norēķinu darījumiem var noteikt, izmantojot jebkuru no 3. līdz 6. daļā izklāstītajām metodēm, neatkarīgi no metodēm, kuras izvēlētas, lai uzraudzītu atvasinātos ārpusbiržas finanšu instrumentus, repo darījumus vai vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumus un drošības depozītu aizdevumu darījumus. Aprēķinot kapitāla prasības ilgtermiņa norēķinu darījumiem, kredītiestādes, kas izmanto 84. līdz 89. pantā izklāstīto pieeju, var pastāvīgi un neatkarīgi no attiecīgo pozīciju materiāliskuma piešķirt riska svērumus saskaņā ar 78. līdz 83. pantā izklāstīto pieeju. |
| --- | --- |

7.

Risku, kurš rodas no ilgtermiņa norēķinu darījumiem var noteikt, izmantojot jebkuru no 3. līdz 6. daļā izklāstītajām metodēm, neatkarīgi no metodēm, kuras izvēlētas, lai uzraudzītu atvasinātos ārpusbiržas finanšu instrumentus, repo darījumus vai vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumus un drošības depozītu aizdevumu darījumus. Aprēķinot kapitāla prasības ilgtermiņa norēķinu darījumiem, kredītiestādes, kas izmanto 84. līdz 89. pantā izklāstīto pieeju, var pastāvīgi un neatkarīgi no attiecīgo pozīciju materiāliskuma piešķirt riska svērumus saskaņā ar 78. līdz 83. pantā izklāstīto pieeju.

| 8. | Attiecībā uz 3. un 4. daļā izklāstītajām metodēm kompetentām iestādēm jānodrošina, lai vērā ņemamā dalībvalsts summa būtu atbilstošs kritērijs attiecībā pret risku līgumā. Ja, piemēram, līgums paredz reizināt naudas plūsmu, dalībvalsts summa jāpielāgo, lai ņemtu vērā reizināšanas sekas attiecībā uz līguma riska struktūru. |
| --- | --- |

8.

Attiecībā uz 3. un 4. daļā izklāstītajām metodēm kompetentām iestādēm jānodrošina, lai vērā ņemamā dalībvalsts summa būtu atbilstošs kritērijs attiecībā pret risku līgumā. Ja, piemēram, līgums paredz reizināt naudas plūsmu, dalībvalsts summa jāpielāgo, lai ņemtu vērā reizināšanas sekas attiecībā uz līguma riska struktūru.

3. daļa: Tirgus vērtības metode

a) posms: nosakot līgumiem CMV, visiem līgumiem iegūst faktiskās aizstāšanas izmaksas ar pozitīvām vērtībām.

b) posms: lai iegūtu iespējamā nākotnes kredītriska lielumu, izņemot vienas valūtas mijmaiņas darījumus ar “mainīgu/mainīgu” procentu likmi, kurām var aprēķināt vienīgi faktiskās aizstāšanas izmaksas, nosacītās pamatsummas vai pamatā esošās vērtības reizina ar 1. tabulā norādītajiem procentiem:

Lai aprēķinātu iespējamo nākotnes kredītrisku saskaņā ar b) posmu, kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm attiecībā uz līgumiem par precēm, kas nav zelts, šīs direktīvas IV pielikuma 3. punkta nozīmē piemērot 2. tabulā norādītos procentus, nevis 1. tabulā paredzētos procentus, ja iestādes izmanto izvēles tiesības, kas paredzētas Direktīvas 2006/.../EK IV pielikuma 21. punktā:

c) posms: pašreizējā aizstāšanas izmaksu summa un iespējamais nākotnes kredītrisks ir riska darījuma vērtība.

4. daļa: Sākotnējā riska metode

a) posms: katra finanšu instrumenta nosacīto pamatsummu reizina ar 3. tabulā norādītajiem procentiem:

b) posms: tā iegūtais sākotnējais risks ir riska darījuma vērtība.

5. daļa: Standartizētā metode

| 1. | Standartizēto metodi (SM) var izmantot vienīgi atvasinātu ārpusbiržas instrumentu un ilgstošu norēķinu darījumos. Riska darījuma vērtību aprēķina katrai nodrošinājuma kopai atsevišķi. Ir jānovērtē nodrošinājuma tīkls. To nosaka šādi:
  riska darījuma vērtība =



  kur
  CMV= darījumu portfeļa dzēšanas pašreizējā tirgus vērtība, kas izteikta ar darījumu partneru bruto nodrošinājumu. Ja



  kur
  CMVi= i darījuma pašreizējā tirgus vērtība;
  CMC= dzēšanai noteiktās nodrošinājuma kopas pašreizējā tirgus vērtība, jaFOR-CE2006227LV.01023701.notes.0003.xml.jpgkur CMCl = l nodrošinājuma pašreizējā tirgus vērtība;
  i= apzīmētais darījumu indekss;
  l= apzīmētais nodrošinājuma indekss;
  j= apzīmētais riska ierobežošanas kategorijas indekss. Šī riska ierobežošanas kopa atbilst riska faktoriem, kuriem pretējas zīmes riska pozīcija var būt nodrošināta ar riska pozīciju, kuras novēršanas pasākumi pamatojas uz šo riska darījumu;
  RPTij= riska pozīcija no darījuma i, ņemot vērā riska ierobežošanas attiecību kopu j;
  RPTij= riska pozīcija, kas izriet no nodrošinājuma l, ņemot vērā riska ierobežošanas attiecību kopu j;
  CCRMj= CCR reizinātājs, kas dots 5. tabulā, ņemot vērā riska ierobežošanas kopu j;
  β= 1,4.
  No darījuma partnera saņemto nodrošinājumu apzīmē ar pozitīvu, bet darījuma partnerim piešķirtu nodrošinājumu apzīmē ar negatīvu zīmi.
  Nodrošinājums, ko nosaka šai metodei, ir saistāms ar nodrošinājumu, kas ir atbilstīgs saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 1. daļas 11. punktu un II pielikuma 9. punktu. |
| --- | --- |

1.

Standartizēto metodi (SM) var izmantot vienīgi atvasinātu ārpusbiržas instrumentu un ilgstošu norēķinu darījumos. Riska darījuma vērtību aprēķina katrai nodrošinājuma kopai atsevišķi. Ir jānovērtē nodrošinājuma tīkls. To nosaka šādi:

riska darījuma vērtība =

Formula

kur

CMV= darījumu portfeļa dzēšanas pašreizējā tirgus vērtība, kas izteikta ar darījumu partneru bruto nodrošinājumu. Ja

Formula

kur

CMVi= i darījuma pašreizējā tirgus vērtība;

CMC= dzēšanai noteiktās nodrošinājuma kopas pašreizējā tirgus vērtība, ja

kur CMCl = l nodrošinājuma pašreizējā tirgus vērtība;

i= apzīmētais darījumu indekss;

l= apzīmētais nodrošinājuma indekss;

j= apzīmētais riska ierobežošanas kategorijas indekss. Šī riska ierobežošanas kopa atbilst riska faktoriem, kuriem pretējas zīmes riska pozīcija var būt nodrošināta ar riska pozīciju, kuras novēršanas pasākumi pamatojas uz šo riska darījumu;

RPTij= riska pozīcija no darījuma i, ņemot vērā riska ierobežošanas attiecību kopu j;

RPTij= riska pozīcija, kas izriet no nodrošinājuma l, ņemot vērā riska ierobežošanas attiecību kopu j;

CCRMj= CCR reizinātājs, kas dots 5. tabulā, ņemot vērā riska ierobežošanas kopu j;

β= 1,4.

No darījuma partnera saņemto nodrošinājumu apzīmē ar pozitīvu, bet darījuma partnerim piešķirtu nodrošinājumu apzīmē ar negatīvu zīmi.

Nodrošinājums, ko nosaka šai metodei, ir saistāms ar nodrošinājumu, kas ir atbilstīgs saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 1. daļas 11. punktu un II pielikuma 9. punktu.

| 2. | Ja atvasinātais ārpusbiržas finanšu lineāra riska profila darījums paredz finanšu instrumenta apmaiņu maksājumam, maksājuma daļa tiek noteikta kā maksājuma posms. Darījums, kas paredz maksājuma apmaiņu pret maksājumu, sastāv no diviem maksājuma posmiem. Maksājumi posmi sastāv no līgumiski pieņemta bruto maksājuma, iekļaujot darījuma pieņēmuma summu. Šādu aprēķinu nolūkā kredītiestādes var ignorēt riska procentu likmes maksājuma posmiem, līdz kuru termiņa beigām ir atlicis mazāk par gadu. Kredītiestādes darījumus, kas ietver divus maksājuma posmus, kuri noteikti vienā valūtā, tādi kā procentu likmju mijmaiņas līgumi, var noteikt kā vienotu darījumu. Pret maksājuma posmiem attiecas kā pret vienotu darījumu. |
| --- | --- |

2.

Ja atvasinātais ārpusbiržas finanšu lineāra riska profila darījums paredz finanšu instrumenta apmaiņu maksājumam, maksājuma daļa tiek noteikta kā maksājuma posms. Darījums, kas paredz maksājuma apmaiņu pret maksājumu, sastāv no diviem maksājuma posmiem. Maksājumi posmi sastāv no līgumiski pieņemta bruto maksājuma, iekļaujot darījuma pieņēmuma summu. Šādu aprēķinu nolūkā kredītiestādes var ignorēt riska procentu likmes maksājuma posmiem, līdz kuru termiņa beigām ir atlicis mazāk par gadu. Kredītiestādes darījumus, kas ietver divus maksājuma posmus, kuri noteikti vienā valūtā, tādi kā procentu likmju mijmaiņas līgumi, var noteikt kā vienotu darījumu. Pret maksājuma posmiem attiecas kā pret vienotu darījumu.

| 3. | Lineāra riska profila darījumi ar akcijām (tostarp akciju indeksiem), zeltu, citiem dārgmetāliem vai citām precēm finanšu pamatinstrumentus plāno pie riska pozīcijai atbilstošajām akcijām (vai akciju indeksiem) vai precēm (tostarp zeltam un citiem dārgmetāliem) un procentu likmes riska pozīcijas maksājumu posmam. Ja maksājuma posms ir noteikts ārvalstu valūtā, tas papildus tiek plānots kā riska pozīcija attiecīgajā valūtā. |
| --- | --- |

3.

Lineāra riska profila darījumi ar akcijām (tostarp akciju indeksiem), zeltu, citiem dārgmetāliem vai citām precēm finanšu pamatinstrumentus plāno pie riska pozīcijai atbilstošajām akcijām (vai akciju indeksiem) vai precēm (tostarp zeltam un citiem dārgmetāliem) un procentu likmes riska pozīcijas maksājumu posmam. Ja maksājuma posms ir noteikts ārvalstu valūtā, tas papildus tiek plānots kā riska pozīcija attiecīgajā valūtā.

| 4. | Darījumi ar lineāru riska profilu ar parādu kā finanšu pamatinstrumentu ir plānoti pie maksājumu posma procentu likmju parāda riska pozīcijām un citām procentu likmju riska pozīcijām. Darījumi ar lineāru riska profilu, kas paredz maksājuma apmaiņu pret maksājumu, iekļaujot ārvalstu valūtas maiņas sekmēšanu, tiek plānoti kā procenta likmes riska pozīcija katram maksājuma posmam. Ja parāda pamatinstrumenti ir noteikti ārvalstu valūtā, parāds riska pozīcijā tiek plānots šajā valūtā. Ja maksājuma posms ir noteikts ārvalstu valūtā, to arī plāno pie riska pozīcijas attiecīgajā valūtā. Riska darījuma vērtība, kas noteikta, pamatojoties uz ārvalstu apmaiņas darījumu, ir nulle. |
| --- | --- |

4.

Darījumi ar lineāru riska profilu ar parādu kā finanšu pamatinstrumentu ir plānoti pie maksājumu posma procentu likmju parāda riska pozīcijām un citām procentu likmju riska pozīcijām. Darījumi ar lineāru riska profilu, kas paredz maksājuma apmaiņu pret maksājumu, iekļaujot ārvalstu valūtas maiņas sekmēšanu, tiek plānoti kā procenta likmes riska pozīcija katram maksājuma posmam. Ja parāda pamatinstrumenti ir noteikti ārvalstu valūtā, parāds riska pozīcijā tiek plānots šajā valūtā. Ja maksājuma posms ir noteikts ārvalstu valūtā, to arī plāno pie riska pozīcijas attiecīgajā valūtā. Riska darījuma vērtība, kas noteikta, pamatojoties uz ārvalstu apmaiņas darījumu, ir nulle.

| 5. | Riska pozīcijas apjoms no lineārā riska profila darījumiem ir efektīvo finanšu pamatinstrumentu (tostarp preču) nosacītā vērtība (tirgus cena, reizināta ar kvantitāti), ko kredītiestādes konvertē vietējā valūtā, izņemot parādus. |
| --- | --- |

5.

Riska pozīcijas apjoms no lineārā riska profila darījumiem ir efektīvo finanšu pamatinstrumentu (tostarp preču) nosacītā vērtība (tirgus cena, reizināta ar kvantitāti), ko kredītiestādes konvertē vietējā valūtā, izņemot parādus.

| 6. | Parādiem un maksājuma posmiem riska pozīcijas apjoms ir efektīvo nenokārtoto bruto maksājumu (tostarp nosacītais apjoms) nosacītā vērtība, kas konvertēta kredītiestādes vietējā valūtā un reizināta ar parāda vai maksājuma posma modificēto ilgumu. |
| --- | --- |

6.

Parādiem un maksājuma posmiem riska pozīcijas apjoms ir efektīvo nenokārtoto bruto maksājumu (tostarp nosacītais apjoms) nosacītā vērtība, kas konvertēta kredītiestādes vietējā valūtā un reizināta ar parāda vai maksājuma posma modificēto ilgumu.

| 7. | Neizpildīto kredītsaistību maiņas darījuma riska pozīcijas apjoms ir atsauces parāda nosacītās vērtības reizinājums ar atlikušo laiku līdz neizpildīto kredītsaistību maiņas darījuma termiņa beigām. |
| --- | --- |

7.

Neizpildīto kredītsaistību maiņas darījuma riska pozīcijas apjoms ir atsauces parāda nosacītās vērtības reizinājums ar atlikušo laiku līdz neizpildīto kredītsaistību maiņas darījuma termiņa beigām.

| 8. | Riska pozīcijas apjoms no ārpusbiržas atvasinājuma ar nelineāra riska profilu, ieskaitot iespējas un maiņas darījuma izvēli, ir vienlīdzīgs ar delta ekvivalentu efektīvo finanšu instrumentu nosacītai vērtībai, kas ir darījuma pamatā, izņemot gadījumus, kad pamatā ir parāda instruments. |
| --- | --- |

8.

Riska pozīcijas apjoms no ārpusbiržas atvasinājuma ar nelineāra riska profilu, ieskaitot iespējas un maiņas darījuma izvēli, ir vienlīdzīgs ar delta ekvivalentu efektīvo finanšu instrumentu nosacītai vērtībai, kas ir darījuma pamatā, izņemot gadījumus, kad pamatā ir parāda instruments.

| 9. | Nelineāra riska profila ārpusbiržas finansu instrumentu atvasinājuma ar maiņas darījumu izvēles iespējām, kam pamatā ir parāds vai maksājuma posms, riska pozīcijas apjoms ir vienlīdzīgs efektīvo finanšu instrumentu delta ekvivalentam vai maksājuma posma nosacītai vērtībai, reizināts ar attiecīgā parāda, maksājuma posma modificēto ilgumu. |
| --- | --- |

9.

Nelineāra riska profila ārpusbiržas finansu instrumentu atvasinājuma ar maiņas darījumu izvēles iespējām, kam pamatā ir parāds vai maksājuma posms, riska pozīcijas apjoms ir vienlīdzīgs efektīvo finanšu instrumentu delta ekvivalentam vai maksājuma posma nosacītai vērtībai, reizināts ar attiecīgā parāda, maksājuma posma modificēto ilgumu.

| 10. | Riska pozīciju noteikšanai darījuma partnera dotais nodrošinājums jāuzskata par prasījumu pret darījuma partneri saskaņā ar atvasināto līgumu (garā pozīcija), kas ir spēkā, kaut arī nodrošinājums ir paredzēts kā saistība pret darījuma partneri (īsā pozīcija), kas ir spēkā. |
| --- | --- |

10.

Riska pozīciju noteikšanai darījuma partnera dotais nodrošinājums jāuzskata par prasījumu pret darījuma partneri saskaņā ar atvasināto līgumu (garā pozīcija), kas ir spēkā, kaut arī nodrošinājums ir paredzēts kā saistība pret darījuma partneri (īsā pozīcija), kas ir spēkā.

| 11. | Kredītiestādes riska pozīcijas apjoma un zīmes noteikšanai var izmantot šādas formulas: | visiem instrumentiem, kas nav parāda instrumenti: |
| --- | --- | --- |

11.

Kredītiestādes riska pozīcijas apjoma un zīmes noteikšanai var izmantot šādas formulas:

visiem instrumentiem, kas nav parāda instrumenti:

| | efektīvā nosacītā vērtība vai |
| --- | --- |

efektīvā nosacītā vērtība vai

| | delta ekvivalenta |
| --- | --- |

delta ekvivalenta

| | nosacītā vērtība =

  kur
  pref= pamatā esošā instrumenta cena, kas izteikta atsauces valūtā;
  V= finanšu instrumenta vērtība (izvēles gadījumā: izvēles cena; darījuma ar lineāra riska profilu gadījumā: paša pamatā esošā instrumenta vērtība);
  p= pamatā esošā instrumenta cena, izteikta tajā pašā valūtā kā V;
  visu darījumu parādiem un maksājumu posmiem:
  efektīvās nosacītās vērtības reizinājums ar modificēto ilgumu vai
  nosacītās vērtības delta ekvivalenta reizinājums ar nosacīto ilgumu



  kur
  V= finanšu instrumenta vērtība (izvēles gadījumā: izvēles cena; ja ir lineāra riska profila darījums: pamatā esošā paša instrumenta vai maksājumu posma vērtība);
  r= procentu likmes līmenis.
  Ja V ir noteikts citādā valūtā nekā atsauces valūta, atvasinājums jākonvertē atsauces valūtā, reizinot ar attiecīgo maiņas kursu. |
| --- | --- |

nosacītā vērtība = Formula

kur

pref= pamatā esošā instrumenta cena, kas izteikta atsauces valūtā;

V= finanšu instrumenta vērtība (izvēles gadījumā: izvēles cena; darījuma ar lineāra riska profilu gadījumā: paša pamatā esošā instrumenta vērtība);

p= pamatā esošā instrumenta cena, izteikta tajā pašā valūtā kā V;

visu darījumu parādiem un maksājumu posmiem:

efektīvās nosacītās vērtības reizinājums ar modificēto ilgumu vai

nosacītās vērtības delta ekvivalenta reizinājums ar nosacīto ilgumu

Formula

kur

V= finanšu instrumenta vērtība (izvēles gadījumā: izvēles cena; ja ir lineāra riska profila darījums: pamatā esošā paša instrumenta vai maksājumu posma vērtība);

r= procentu likmes līmenis.

Ja V ir noteikts citādā valūtā nekā atsauces valūta, atvasinājums jākonvertē atsauces valūtā, reizinot ar attiecīgo maiņas kursu.

| 12. | Riska pozīcijas grupē riska ierobežošanas kopās. Katrai riska ierobežošanas kopai aprēķina absolūto kopējo riska pozīciju summas vērtību apjomu. Šo summu uzrāda kā “neto riska pozīcija” un to sastāda:



  pēc 1. punktā dotajām formulām. |
| --- | --- |

12.

Riska pozīcijas grupē riska ierobežošanas kopās. Katrai riska ierobežošanas kopai aprēķina absolūto kopējo riska pozīciju summas vērtību apjomu. Šo summu uzrāda kā “neto riska pozīcija” un to sastāda:

Formula

pēc 1. punktā dotajām formulām.

| 13. | Procentu likmju riska pozīcijām no naudas depozītiem, kas saņemti no darījuma partnera kā nodrošinājums, no maksājuma posmiem un uz parādu pamata, uz kuriem saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK I pielikuma 1. tabulu attiecas 1,60 % vai mazāka kapitāla maksājumu prasība, pastāv sešas riska ierobežošanas kopas, kas noteiktas 4. tabulā. Riska ierobežošanas kopas ir definētas, kombinējot “termiņa” un “atsauces procentu likmju” kritērijus.
  4. tabula | Valdības piesaistītas procentu likmes | Ārpus valdības piesaistītas procentu likmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Termiņš | ≤1 gads | ≤1 gads |
| Termiņš | >1 – ≤5 gadi | >1 – ≤5 gadi |
| Termiņš | > 5 gadi | > 5 gadi |

13.

Procentu likmju riska pozīcijām no naudas depozītiem, kas saņemti no darījuma partnera kā nodrošinājums, no maksājuma posmiem un uz parādu pamata, uz kuriem saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK I pielikuma 1. tabulu attiecas 1,60 % vai mazāka kapitāla maksājumu prasība, pastāv sešas riska ierobežošanas kopas, kas noteiktas 4. tabulā. Riska ierobežošanas kopas ir definētas, kombinējot “termiņa” un “atsauces procentu likmju” kritērijus.

4. tabula

Valdības piesaistītas procentu likmes

Ārpus valdības piesaistītas procentu likmes

Termiņš

≤1 gads

≤1 gads

Termiņš

>1 – ≤5 gadi

>1 – ≤5 gadi

Termiņš

> 5 gadi

> 5 gadi

| 14. | Procentu likmju riska pozīcijām, kam pamatā ir parādi vai maksājumu posmi ar procentu likmēm, kuru procentu likmes ir saistītas ar atsauces procentu likmēm, kas atspoguļo vispārējo procentu likmju līmeni tirgū, termiņa beigas atbilst laika intervālam līdz nākamajai procentu likmju koriģēšanai. Visos citos gadījumos tas ir pamatā esošā parāda atlikušais laiks vai maksājuma posma gadījumā — darījuma atlikušais laiks. |
| --- | --- |

14.

Procentu likmju riska pozīcijām, kam pamatā ir parādi vai maksājumu posmi ar procentu likmēm, kuru procentu likmes ir saistītas ar atsauces procentu likmēm, kas atspoguļo vispārējo procentu likmju līmeni tirgū, termiņa beigas atbilst laika intervālam līdz nākamajai procentu likmju koriģēšanai. Visos citos gadījumos tas ir pamatā esošā parāda atlikušais laiks vai maksājuma posma gadījumā — darījuma atlikušais laiks.

| 15. | Katram atsauces parāda emitentam ir viena riska ierobežošanas kopa, kam pamatā ir neizpildītā kredīta maiņas darījums. |
| --- | --- |

15.

Katram atsauces parāda emitentam ir viena riska ierobežošanas kopa, kam pamatā ir neizpildītā kredīta maiņas darījums.

| 16. | Procentu likmju riska pozīcijām no naudas depozītiem, kas ir nodoti darījuma partnerim kā nodrošinājums, kad šim darījuma partnerim nav nenokārtotas parāda saistības no zema specifiska riska un no pamatā esošiem parādiem, uz kuriem saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 1. pielikuma 1. tabulu attiecas 1,60 % vai mazāka kapitāla prasība, katram emitentam ir viena riska ierobežošanas kopa. Ja maksājuma posms līdzinās parādam, katram atsauces parāda emitentam ir viena riska ierobežošanas kopa. Kredītiestādes var tai pašai riska ierobežošanas kopai piešķirt riska pozīcijas, kas rodas no noteikta emitenta parādiem vai no tā paša emitenta atsauces parādiem, kas ir pielīdzināts maksājuma posmam vai kas ir neizpildīto kredītsaistību maiņas darījuma pamatā. |
| --- | --- |

16.

Procentu likmju riska pozīcijām no naudas depozītiem, kas ir nodoti darījuma partnerim kā nodrošinājums, kad šim darījuma partnerim nav nenokārtotas parāda saistības no zema specifiska riska un no pamatā esošiem parādiem, uz kuriem saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 1. pielikuma 1. tabulu attiecas 1,60 % vai mazāka kapitāla prasība, katram emitentam ir viena riska ierobežošanas kopa. Ja maksājuma posms līdzinās parādam, katram atsauces parāda emitentam ir viena riska ierobežošanas kopa. Kredītiestādes var tai pašai riska ierobežošanas kopai piešķirt riska pozīcijas, kas rodas no noteikta emitenta parādiem vai no tā paša emitenta atsauces parādiem, kas ir pielīdzināts maksājuma posmam vai kas ir neizpildīto kredītsaistību maiņas darījuma pamatā.

| 17. | Pamatā esošos finanšu instrumentus, kas nav parāda instrumenti, iekļauj vienā attiecīgajā riska ierobežošanas kopā vienīgi tad, ja tie ir identiski vai līdzīgi instrumenti.
  Visos citos gadījumos tos iekļauj atsevišķās riska ierobežošanas kopās. Instrumentu līdzību nosaka šādi:






  — | akcijām — līdzīgi instrumenti ir viena emitenta instrumenti. Akciju indekss jāuzskata kā atsevišķs emitents; |
| --- | --- | --- |

17.

Pamatā esošos finanšu instrumentus, kas nav parāda instrumenti, iekļauj vienā attiecīgajā riska ierobežošanas kopā vienīgi tad, ja tie ir identiski vai līdzīgi instrumenti.

Visos citos gadījumos tos iekļauj atsevišķās riska ierobežošanas kopās. Instrumentu līdzību nosaka šādi:

—

akcijām — līdzīgi instrumenti ir viena emitenta instrumenti. Akciju indekss jāuzskata kā atsevišķs emitents;

| — | dārgmetāliem — līdzīgi instrumenti ir viena metāla instrumenti. Dārgmetāla indekss jāuzskata kā atsevišķs dārgmetāls; |
| --- | --- |

—

dārgmetāliem — līdzīgi instrumenti ir viena metāla instrumenti. Dārgmetāla indekss jāuzskata kā atsevišķs dārgmetāls;

| — | elektroenerģijai — līdzīgi instrumenti ir tās piegādes tiesības un saistības, kas attiecas uz to pašu slodzes maksimuma un minimuma periodiem jebkuru 24 stundu intervālā un |
| --- | --- |

—

elektroenerģijai — līdzīgi instrumenti ir tās piegādes tiesības un saistības, kas attiecas uz to pašu slodzes maksimuma un minimuma periodiem jebkuru 24 stundu intervālā un

| — | precēm — līdzīgi instrumenti ir vienas preču grupas instrumenti. Preču grupas indekss jāuzskata kā atsevišķa preču grupa; |
| --- | --- |

—

precēm — līdzīgi instrumenti ir vienas preču grupas instrumenti. Preču grupas indekss jāuzskata kā atsevišķa preču grupa;

| 18. | CCR reizinātājs (CCRM) atsevišķām riska ierobežošanas kopu kategorijām ir dots 5. tabulā.
  5. tabula







  Riska ierobežošanas kopu kategorijas | CCRM |
| --- | --- | --- |
| 1. | Procentu likmes | 0,2 % |
| 2. | Procentu likmes atskaites parādu riska pozīcijām, kas izriet no neizpildīto kredītsaistību maiņas darījuma un uz kurām saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK I pielikuma 1. tabulu attiecināma 1,60 % vai mazāka kapitāla prasība | 0,3 % |
| 3. | Procentu likmes parādu riska vai atskaites parādu riska pozīcijām, uz kurām saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK I pielikuma 1. tabulu attiecinātā kapitāla prasība ir lielāka par 1,60 % | 0,6 % |
| 4. | Maiņas likmes | 2,5 % |
| 5. | Elektroenerģija | 4 % |
| 6. | Zelts | 5 % |
| 7. | Akcijas | 7 % |
| 8. | Dārgmetāli (izņemot zeltu) | 8,5 % |
| 9. | Citas preces (izņemot dārgmetālus un elektroenerģiju) | 10 % |
| 10. | Pamatā esošos instrumentus no atvasinātajiem ārpusbiržas finanšu instrumentiem, kas neietilpst nevienā no iepriekšminētajām kategorijām | 10 % |

18.

CCR reizinātājs (CCRM) atsevišķām riska ierobežošanas kopu kategorijām ir dots 5. tabulā.

5. tabula

Riska ierobežošanas kopu kategorijas

CCRM

1.

Procentu likmes

0,2 %

2.

Procentu likmes atskaites parādu riska pozīcijām, kas izriet no neizpildīto kredītsaistību maiņas darījuma un uz kurām saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK I pielikuma 1. tabulu attiecināma 1,60 % vai mazāka kapitāla prasība

0,3 %

3.

Procentu likmes parādu riska vai atskaites parādu riska pozīcijām, uz kurām saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK I pielikuma 1. tabulu attiecinātā kapitāla prasība ir lielāka par 1,60 %

0,6 %

4.

Maiņas likmes

2,5 %

5.

Elektroenerģija

4 %

6.

Zelts

5 %

7.

Akcijas

7 %

8.

Dārgmetāli (izņemot zeltu)

8,5 %

9.

Citas preces (izņemot dārgmetālus un elektroenerģiju)

10 %

10.

Pamatā esošos instrumentus no atvasinātajiem ārpusbiržas finanšu instrumentiem, kas neietilpst nevienā no iepriekšminētajām kategorijām

10 %

Pamatā esošos instrumentus no atvasinātajiem ārpusbiržas finanšu instrumentiem, kas uzrādīti 10. punkta 2. tabulā, iekļauj atsevišķās riska ierobežošanas kopās katrai pamatā esošo instrumentu grupai atsevišķi.

| 19. | Nelineāra riska profila darījumiem vai maksājumu posmiem un darījumiem ar parādiem, kuriem kredītiestāde nevar noteikt delta vai arī darījumu modificēto ilgumu ar instrumentu modeli, ko kompetenta varas iestāde ir atzinusi minimālā kapitāla prasībām tirgus riskam, kompetentas varas iestādes pārdomāti nosaka riska pozīciju apjomu un piemērojamo CCRMjs. Kā alternatīvu kompetentas varas iestādes var pieprasīt izmantot 3. nodaļā aprakstīto metodi. Dzēšana netiek atzīta: gadījumā ja riska darījuma vērtība jānosaka kā nodrošinājuma kopa, kas sastāv no atsevišķiem darījumiem. |
| --- | --- |

19.

Nelineāra riska profila darījumiem vai maksājumu posmiem un darījumiem ar parādiem, kuriem kredītiestāde nevar noteikt delta vai arī darījumu modificēto ilgumu ar instrumentu modeli, ko kompetenta varas iestāde ir atzinusi minimālā kapitāla prasībām tirgus riskam, kompetentas varas iestādes pārdomāti nosaka riska pozīciju apjomu un piemērojamo CCRMjs. Kā alternatīvu kompetentas varas iestādes var pieprasīt izmantot 3. nodaļā aprakstīto metodi. Dzēšana netiek atzīta: gadījumā ja riska darījuma vērtība jānosaka kā nodrošinājuma kopa, kas sastāv no atsevišķiem darījumiem.

| 20. | Kredītiestādes veic iekšējās procedūras, lai pirms darījuma iekļaušanas riska ierobežošanas kopā pārbaudītu darījuma segumu ar juridiski izpildāmu līgumisku vienošanos par savstarpēju prasījumu dzēšanu, kā noteikts 7. daļā. |
| --- | --- |

20.

Kredītiestādes veic iekšējās procedūras, lai pirms darījuma iekļaušanas riska ierobežošanas kopā pārbaudītu darījuma segumu ar juridiski izpildāmu līgumisku vienošanos par savstarpēju prasījumu dzēšanu, kā noteikts 7. daļā.

| 21. | Kredītiestādēm, kas izmanto nodrošinājumu, lai atvieglotu CCR, jāveic iekšējās procedūras, lai pirms nodrošinājuma ietekmes atzīšanas aprēķinos noskaidrotu nodrošinājuma atbilstību pārliecinošiem tiesiskiem standartiem, kas noteikti VIII pielikumā. |
| --- | --- |

21.

Kredītiestādēm, kas izmanto nodrošinājumu, lai atvieglotu CCR, jāveic iekšējās procedūras, lai pirms nodrošinājuma ietekmes atzīšanas aprēķinos noskaidrotu nodrošinājuma atbilstību pārliecinošiem tiesiskiem standartiem, kas noteikti VIII pielikumā.

6. daļa: Iekšējā modeļa metode

| 1. | Kredītiestādes, lai aprēķinātu riska darījumu vērtību darījumiem, kas minēti 2. daļas 2. punkta i) apakšpunktā, vai darījumiem, kas minēti 2. daļas 2. punkta ii), iii) un iv) apakšpunktā, vai darījumiem, kas minēti 2. daļas 2. punkta i) līdz iv) apakšpunktā, var izmantot iekšējā modeļa metodi (IMM), ko apstiprina kompetentas iestādes. Visos šajos gadījumos var pieskaitīt arī darījumus, kas minēti 2. daļas 2.v) punktā. Neatkarīgi no 2. daļas 1. punkta otrā apakšpunkta, kredītiestādes var izvēlēties nepiemērot šo metodi riska darījumiem, kas pēc izmēra un veida ir nesvarīgi. Lai piemērotu IMM, kredītiestāde atbilst šajā daļā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

1.

Kredītiestādes, lai aprēķinātu riska darījumu vērtību darījumiem, kas minēti 2. daļas 2. punkta i) apakšpunktā, vai darījumiem, kas minēti 2. daļas 2. punkta ii), iii) un iv) apakšpunktā, vai darījumiem, kas minēti 2. daļas 2. punkta i) līdz iv) apakšpunktā, var izmantot iekšējā modeļa metodi (IMM), ko apstiprina kompetentas iestādes. Visos šajos gadījumos var pieskaitīt arī darījumus, kas minēti 2. daļas 2.v) punktā. Neatkarīgi no 2. daļas 1. punkta otrā apakšpunkta, kredītiestādes var izvēlēties nepiemērot šo metodi riska darījumiem, kas pēc izmēra un veida ir nesvarīgi. Lai piemērotu IMM, kredītiestāde atbilst šajā daļā izklāstītajām prasībām.

| 2. | IMM īstenošanu var veikt secīgi dažādu veidu darījumos, ko apstiprina kompetentās iestādes, un šā perioda laikā kredītiestāde var izmantot metodes, kas norādītas 3. vai 5. daļā. Neatkarīgi no šīs daļas turpinājuma, kredītiestādēm nebūs jāizmanto specifisks modeļa veids. |
| --- | --- |

2.

IMM īstenošanu var veikt secīgi dažādu veidu darījumos, ko apstiprina kompetentās iestādes, un šā perioda laikā kredītiestāde var izmantot metodes, kas norādītas 3. vai 5. daļā. Neatkarīgi no šīs daļas turpinājuma, kredītiestādēm nebūs jāizmanto specifisks modeļa veids.

| 3. | Veicot atvasinātus ārpusbiržas finanšu darījumus un ilgstošus norēķinu darījumus, kam kredītiestāde nav saņēmusi apstiprinājumu izmantot IMM, kredītiestāde izmanto metodes, kas noteiktas 3. daļā vai 5. daļā. Abu šo metožu apvienota izmantošana grupai ir atļauta vienmēr. Abu šo metožu apvienota izmantošana juridiskai personai ir atļauta vienīgi tad, ja izmanto vienu no metodēm gadījumiem, kas noteikti 5. daļas 19. punktā. |
| --- | --- |

3.

Veicot atvasinātus ārpusbiržas finanšu darījumus un ilgstošus norēķinu darījumus, kam kredītiestāde nav saņēmusi apstiprinājumu izmantot IMM, kredītiestāde izmanto metodes, kas noteiktas 3. daļā vai 5. daļā. Abu šo metožu apvienota izmantošana grupai ir atļauta vienmēr. Abu šo metožu apvienota izmantošana juridiskai personai ir atļauta vienīgi tad, ja izmanto vienu no metodēm gadījumiem, kas noteikti 5. daļas 19. punktā.

| 4. | Kredītiestādes, kas ieguvušas atļauju izmanot IMM, nedrīkst atsākt metožu, kas noteiktas 3. daļā un 5. daļā, izmantošanu, izņemot gadījumus, kad tās spēj to atbilstīgi pamatot un ir saņēmušas kompetento iestāžu atļauju. Ja kredītiestāde pārtrauc pildīt šajā daļā noteiktās prasības, tā iesniedz kompetentajai iestādei plānu par savlaicīgu prasību izpildes atsākšanu vai pierāda, ka prasību nepildīšanai nav būtiska ietekme. |
| --- | --- |

4.

Kredītiestādes, kas ieguvušas atļauju izmanot IMM, nedrīkst atsākt metožu, kas noteiktas 3. daļā un 5. daļā, izmantošanu, izņemot gadījumus, kad tās spēj to atbilstīgi pamatot un ir saņēmušas kompetento iestāžu atļauju. Ja kredītiestāde pārtrauc pildīt šajā daļā noteiktās prasības, tā iesniedz kompetentajai iestādei plānu par savlaicīgu prasību izpildes atsākšanu vai pierāda, ka prasību nepildīšanai nav būtiska ietekme.

Riska darījuma vērtība

| 5. | Riska darījuma vērtību novērtē savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu līmenī. Izmantojot modeli, prognozē paredzamo izmaiņu sadali savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu tirgus vērtībā, ko izskaidro ar pārmaiņām tirgus mainīgajos lielumos, piemēram, procentu likmēs, ārvalstu valūtas kursā. Pēc tam, izmantojot modeli, aprēķina riska darījuma vērtību savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumos visās dienās nākotnē, ņemot vērā izmaiņas tirgus mainīgajos lielumos. Drošības depozītu līgumslēdzējām pusēm modelis var arī noteikt nodrošinājuma darbību nākotnē. |
| --- | --- |

5.

Riska darījuma vērtību novērtē savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu līmenī. Izmantojot modeli, prognozē paredzamo izmaiņu sadali savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu tirgus vērtībā, ko izskaidro ar pārmaiņām tirgus mainīgajos lielumos, piemēram, procentu likmēs, ārvalstu valūtas kursā. Pēc tam, izmantojot modeli, aprēķina riska darījuma vērtību savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumos visās dienās nākotnē, ņemot vērā izmaiņas tirgus mainīgajos lielumos. Drošības depozītu līgumslēdzējām pusēm modelis var arī noteikt nodrošinājuma darbību nākotnē.

| 6. | Kredītiestādes savu prognozēto izmaiņu sadalē savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu tirgus vērtībā var iekļaut piemērotu finanšu nodrošinājumu kā noteikts Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 1. daļas 11. punktā un II pielikuma 9. punktā, ja nodrošinājums atbilst IMM kvantitātes, kvalitātes un datu prasībām. |
| --- | --- |

6.

Kredītiestādes savu prognozēto izmaiņu sadalē savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu tirgus vērtībā var iekļaut piemērotu finanšu nodrošinājumu kā noteikts Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 1. daļas 11. punktā un II pielikuma 9. punktā, ja nodrošinājums atbilst IMM kvantitātes, kvalitātes un datu prasībām.

| 7. | Riska darījuma vērtību aprēķina, pakalpojumu reizinot ar efektīvo EPE α reizes:
  Riska darījuma vērtība = α efektīvais EPE,
  kur:
  Alfa (α) ir 1,4, bet kompetentās iestādes var pieprasīt augstāku α, un efektīvo EPE aprēķina, novērtējot sagaidāmo riska darījumu kā vidējo risku dienai nākotnē t, kur vidējo rādītāju iegūst no iespējamām nākotnes vērtībām saistītajiem tirgus riska faktoriem. Modelis aprēķina EPE virknei dienu nākotnē t1, t2, t3... |
| --- | --- |

7.

Riska darījuma vērtību aprēķina, pakalpojumu reizinot ar efektīvo EPE α reizes:

Riska darījuma vērtība = α efektīvais EPE,

kur:

Alfa (α) ir 1,4, bet kompetentās iestādes var pieprasīt augstāku α, un efektīvo EPE aprēķina, novērtējot sagaidāmo riska darījumu kā vidējo risku dienai nākotnē t, kur vidējo rādītāju iegūst no iespējamām nākotnes vērtībām saistītajiem tirgus riska faktoriem. Modelis aprēķina EPE virknei dienu nākotnē t1, t2, t3...

| 8. | Efektīvo EE rekursīvi aprēķina šādi:
  Efektīvais sagaidāmais riska darījums tk = maks.(efektīvais EEtk-1; EEtk),
  kur:
  pašreizējais datums ir apzīmēts kā t0 un efektīvais EEt0 ir vienāds ar pašreizējo risku. |
| --- | --- |

8.

Efektīvo EE rekursīvi aprēķina šādi:

Efektīvais sagaidāmais riska darījums tk = maks.(efektīvais EEtk-1; EEtk),

kur:

pašreizējais datums ir apzīmēts kā t0 un efektīvais EEt0 ir vienāds ar pašreizējo risku.

| 9. | Šai sakarā efektīvais EPE ir vidējais efektīvais EE pirmā gada laikā riskam nākotnē. Ja visi līgumi savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumos beidzas ātrāk kā pirms gada, sagaidāmais pozitīvais riska darījums ir vidējais sagaidāmais riska darījums, kamēr izbeidzas visi līgumi savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumos. Efektīvo sagaidāmo pozitīvo riska darījumu aprēķina kā vidējo svērto vērtību efektīvajam EE:



  kur:
  svērtie rādījumi Δtk = tk - tk–1 pieļauj gadījumu, kad risku nākotnē aprēķina dienām bez vienāda laika intervāla. |
| --- | --- |

9.

Šai sakarā efektīvais EPE ir vidējais efektīvais EE pirmā gada laikā riskam nākotnē. Ja visi līgumi savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumos beidzas ātrāk kā pirms gada, sagaidāmais pozitīvais riska darījums ir vidējais sagaidāmais riska darījums, kamēr izbeidzas visi līgumi savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumos. Efektīvo sagaidāmo pozitīvo riska darījumu aprēķina kā vidējo svērto vērtību efektīvajam EE:

Formula

kur:

svērtie rādījumi Δtk = tk - tk–1 pieļauj gadījumu, kad risku nākotnē aprēķina dienām bez vienāda laika intervāla.

| 10. | Sagaidāmā riska vai maksimuma riska darījuma līdzekļus aprēķina, pamatojoties uz risku sadali, kas izraisa iespējamu nestandarta risku sadali. |
| --- | --- |

10.

Sagaidāmā riska vai maksimuma riska darījuma līdzekļus aprēķina, pamatojoties uz risku sadali, kas izraisa iespējamu nestandarta risku sadali.

| 11. | Kredītiestādes var izmantot līdzekli, kas ir piesardzīgāks nekā α pareizināt ar efektīvo EPE katrai līgumslēdzējai pusei, ko aprēķina saskaņā ar augstāk norādīto vienādojumu. |
| --- | --- |

11.

Kredītiestādes var izmantot līdzekli, kas ir piesardzīgāks nekā α pareizināt ar efektīvo EPE katrai līgumslēdzējai pusei, ko aprēķina saskaņā ar augstāk norādīto vienādojumu.

| 12. | Neatkarīgi no 7. punkta, kompetentā iestādes var atļaut kredītiestādēm izmantot pašu aprēķinus α vietā ar zemāko vērtību 1,2, kurā α ir vienāds ar iekšējā kapitāla attiecību no CCR simulācijas starp līgumslēdzējām pusēm (skaitītājs) pret iekšējo kapitālu, kas balstīts uz EPE (saucējs). Saucējā lieto EPE kā fiksētu nesamaksātu summu. Kredītiestādes pierāda, ka to iekšējie α aprēķini atspoguļo skaitītāja materiāla avotos darījumu tirgus vērtību sadali vai līgumslēdzēju pušu darījumu portfeļus stohastiskajos aprēķinos. Iekšējos α aprēķinos ņem vērā portfeļu granularitāti. |
| --- | --- |

12.

Neatkarīgi no 7. punkta, kompetentā iestādes var atļaut kredītiestādēm izmantot pašu aprēķinus α vietā ar zemāko vērtību 1,2, kurā α ir vienāds ar iekšējā kapitāla attiecību no CCR simulācijas starp līgumslēdzējām pusēm (skaitītājs) pret iekšējo kapitālu, kas balstīts uz EPE (saucējs). Saucējā lieto EPE kā fiksētu nesamaksātu summu. Kredītiestādes pierāda, ka to iekšējie α aprēķini atspoguļo skaitītāja materiāla avotos darījumu tirgus vērtību sadali vai līgumslēdzēju pušu darījumu portfeļus stohastiskajos aprēķinos. Iekšējos α aprēķinos ņem vērā portfeļu granularitāti.

| 13. | Kredītiestāde garantē, ka α skaitītāju un saucēju aprēķina sistemātiskā veidā, ņemot vērā modeļa metodoloģiju, parametru tehniskos datus un portfeļu sastāvu. Izmantoto nostādni balsta uz kredītiestādes iekšējā kapitāla nostādni, pamato ar dokumentiem, un to neatkarīgi apstiprina. Piedevām kredītiestādes izvērtē savus aprēķinus vismaz reizi ceturksnī vai biežāk, ja portfeļa sastāvs mainās laika gaitā. Kredītiestādes arī novērtē modeļa risku. |
| --- | --- |

13.

Kredītiestāde garantē, ka α skaitītāju un saucēju aprēķina sistemātiskā veidā, ņemot vērā modeļa metodoloģiju, parametru tehniskos datus un portfeļu sastāvu. Izmantoto nostādni balsta uz kredītiestādes iekšējā kapitāla nostādni, pamato ar dokumentiem, un to neatkarīgi apstiprina. Piedevām kredītiestādes izvērtē savus aprēķinus vismaz reizi ceturksnī vai biežāk, ja portfeļa sastāvs mainās laika gaitā. Kredītiestādes arī novērtē modeļa risku.

| 14. | Ja vajadzīgs, tirgus risku un kredītrisku vienotajā simulācijā izmantoto tirgus riska faktoru nepastāvība un korelācija jāpamato ar kredītriska faktoru, lai atspoguļotu iespējamo nepastāvības vai korelācijas pieaugumu ekonomikas lejupslīdē. |
| --- | --- |

14.

Ja vajadzīgs, tirgus risku un kredītrisku vienotajā simulācijā izmantoto tirgus riska faktoru nepastāvība un korelācija jāpamato ar kredītriska faktoru, lai atspoguļotu iespējamo nepastāvības vai korelācijas pieaugumu ekonomikas lejupslīdē.

| 15. | Ja uz savstarpējo prasību dzēšanas gadījumiem attiecas drošības depozītu vienošanās, kredītiestādes izmanto vienu no šādiem EPE līdzekļiem:






  a) | efektīvo EPE, neņemot vērā drošības depozītu vienošanos; |
| --- | --- | --- |

15.

Ja uz savstarpējo prasību dzēšanas gadījumiem attiecas drošības depozītu vienošanās, kredītiestādes izmanto vienu no šādiem EPE līdzekļiem:

a)

efektīvo EPE, neņemot vērā drošības depozītu vienošanos;

| b) | slieksni, ja pozitīvs, saskaņā ar drošības depozītu līgumu plus papildinājumu, kas atspoguļo iespējamo riska pieaugumu drošības depozītu riska periodā. Papildinājumu aprēķina kā sagaidāmo pieaugumu savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu risku darījumus, sākot no pašreizējā nulles riska darījuma cauri drošības depozītu riska periodam. Riska drošības depozītu periodam, kas izmantots šādam mērķim, nosaka minimālās piecas darba dienas savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumiem, kuros ir tikai repo darījumi ar ikdienas papildus maksājumiem un ikdienas atsevišķiem darījumiem, un desmit darba dienas visiem citiem savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumiem; vai |
| --- | --- |

b)

slieksni, ja pozitīvs, saskaņā ar drošības depozītu līgumu plus papildinājumu, kas atspoguļo iespējamo riska pieaugumu drošības depozītu riska periodā. Papildinājumu aprēķina kā sagaidāmo pieaugumu savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu risku darījumus, sākot no pašreizējā nulles riska darījuma cauri drošības depozītu riska periodam. Riska drošības depozītu periodam, kas izmantots šādam mērķim, nosaka minimālās piecas darba dienas savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumiem, kuros ir tikai repo darījumi ar ikdienas papildus maksājumiem un ikdienas atsevišķiem darījumiem, un desmit darba dienas visiem citiem savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumiem; vai

| c) | ja modelis attēlo drošības depozītu darījumu sekas, novērtējot sagaidāmo riska darījumu, modeļa sagaidāmā riska līdzekli var izmantot tieši 8. punkta vienādojumā, ko apstiprina kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

c)

ja modelis attēlo drošības depozītu darījumu sekas, novērtējot sagaidāmo riska darījumu, modeļa sagaidāmā riska līdzekli var izmantot tieši 8. punkta vienādojumā, ko apstiprina kompetentās iestādes.

Minimālās prasības EPE modeļiem

| 16. | Kredītiestādes EPE modeļi atbilst darbības prasībām, kas izklāstītas 17. līdz 41. punktā. |
| --- | --- |

16.

Kredītiestādes EPE modeļi atbilst darbības prasībām, kas izklāstītas 17. līdz 41. punktā.

CCR vadība

| 17. | Kredītiestādē atrodas kontroles struktūrvienība, kas atbild par tās CCR pārvaldības sistēmas izstrādi un īstenošanu, tostarp par modeļa sākotnējo un pastāvīgo apstiprināšanu. Šī struktūrvienība kontrolē ievades datu pareizību un izgatavo un analizē ziņojumus par kredītiestādes riska novērtēšanas modeļa rezultātiem, tostarp kontrolē attiecību starp riska darījumu līdzekļiem un kredīta un tirdzniecības ierobežojumiem. Šī struktūrvienība nav atkarīga no struktūrvienībām, kas atbild par riska darījumu izveidošanos, atjaunošanu vai pārdošanu un tā nav atkarīga no nepamatotas ietekmes; tai nodrošina piemērotu darbaspēku; tā ziņo tieši kredītiestādes galvenajai pārvaldei. Šīs struktūrvienības darbs ir cieši saistīts ar ikdienas riska darījumu pārvaldības procesu kredītiestādē. Tādejādi tās darba rezultāti ir kredītiestādes kredīta un vispārējā riska profila plānošanas, pārraudzības un kontrolēšanas procesa neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

17.

Kredītiestādē atrodas kontroles struktūrvienība, kas atbild par tās CCR pārvaldības sistēmas izstrādi un īstenošanu, tostarp par modeļa sākotnējo un pastāvīgo apstiprināšanu. Šī struktūrvienība kontrolē ievades datu pareizību un izgatavo un analizē ziņojumus par kredītiestādes riska novērtēšanas modeļa rezultātiem, tostarp kontrolē attiecību starp riska darījumu līdzekļiem un kredīta un tirdzniecības ierobežojumiem. Šī struktūrvienība nav atkarīga no struktūrvienībām, kas atbild par riska darījumu izveidošanos, atjaunošanu vai pārdošanu un tā nav atkarīga no nepamatotas ietekmes; tai nodrošina piemērotu darbaspēku; tā ziņo tieši kredītiestādes galvenajai pārvaldei. Šīs struktūrvienības darbs ir cieši saistīts ar ikdienas riska darījumu pārvaldības procesu kredītiestādē. Tādejādi tās darba rezultāti ir kredītiestādes kredīta un vispārējā riska profila plānošanas, pārraudzības un kontrolēšanas procesa neatņemama sastāvdaļa.

| 18. | Kredītiestādē ir izstrādāta CCR pārvaldības politika, procesi un sistēmas, kas ir konceptuāli stabilas un ko īsteno integrēti. Stabilā CCR pārvaldībā ietilpst CCR identificēšana, novērtēšana, pārvaldība, apstiprināšana un iekšējā atskaite. |
| --- | --- |

18.

Kredītiestādē ir izstrādāta CCR pārvaldības politika, procesi un sistēmas, kas ir konceptuāli stabilas un ko īsteno integrēti. Stabilā CCR pārvaldībā ietilpst CCR identificēšana, novērtēšana, pārvaldība, apstiprināšana un iekšējā atskaite.

| 19. | Kredītiestādes riska pārvaldības politikā ņem vērā tirgus, likviditātes, kā arī juridiskos un operacionālos riskus, kas var būt saistīti ar CCR. Kredītiestāde nesāk darījumus ar darījumu partneri, nenovērtējot tā kredītspēju, un atbilstīgi ņem vērā norēķinu un pirmsnorēķinu risku. Šos riskus pārvalda tik visaptveroši, cik iespējams, darījumu partnera līmenī (summējot CCR riska darījumus ar citiem riska darījumiem) un visa uzņēmuma līmenī. |
| --- | --- |

19.

Kredītiestādes riska pārvaldības politikā ņem vērā tirgus, likviditātes, kā arī juridiskos un operacionālos riskus, kas var būt saistīti ar CCR. Kredītiestāde nesāk darījumus ar darījumu partneri, nenovērtējot tā kredītspēju, un atbilstīgi ņem vērā norēķinu un pirmsnorēķinu risku. Šos riskus pārvalda tik visaptveroši, cik iespējams, darījumu partnera līmenī (summējot CCR riska darījumus ar citiem riska darījumiem) un visa uzņēmuma līmenī.

| 20. | Kredītiestādes valde un galvenā vadība aktīvi iesaistās CCR vadības procesā un to uzskata par uzņēmuma nozīmīgu aspektu, kam jāparedz ievērojami līdzekļi. Galveno vadību informē par izmantotā modeļa ierobežojumiem un pieņēmumiem, un kā tie ietekmē iznākuma ticamību. Galvenā vadība arī izvērtē tirgus vides neskaidrības un darbības jautājumus un ir informēta par atspoguļošanu modelī. |
| --- | --- |

20.

Kredītiestādes valde un galvenā vadība aktīvi iesaistās CCR vadības procesā un to uzskata par uzņēmuma nozīmīgu aspektu, kam jāparedz ievērojami līdzekļi. Galveno vadību informē par izmantotā modeļa ierobežojumiem un pieņēmumiem, un kā tie ietekmē iznākuma ticamību. Galvenā vadība arī izvērtē tirgus vides neskaidrības un darbības jautājumus un ir informēta par atspoguļošanu modelī.

| 21. | Ikdienas sagatavotos ziņojumus par kredītiestādes riska gadījumiem, kas paredzēti CCR, izskata vadības līmenī ar pietiekamu galvenās pārvaldības un valdes pārstāvju klātbūtni, lai būtu iespējams samazināt individuālo kredīta pārvaldnieku vai mākleru vietas un samazināt kredītiestādes kopējos CCR riska gadījumus. |
| --- | --- |

21.

Ikdienas sagatavotos ziņojumus par kredītiestādes riska gadījumiem, kas paredzēti CCR, izskata vadības līmenī ar pietiekamu galvenās pārvaldības un valdes pārstāvju klātbūtni, lai būtu iespējams samazināt individuālo kredīta pārvaldnieku vai mākleru vietas un samazināt kredītiestādes kopējos CCR riska gadījumus.

| 22. | Kredītiestādes CCR pārvaldības sistēmu lieto kopā ar iekšējiem kredīta un tirdzniecības ierobežojumiem. Kredīta un tirdzniecības ierobežojumi attiecas uz kredītiestādes riska novērtējuma modeli tādā veidā, kāds laika gaitā ir nemainīgs un ko labi saprot kredīta pārvaldnieki, mākleri un galvenā pārvaldība. |
| --- | --- |

22.

Kredītiestādes CCR pārvaldības sistēmu lieto kopā ar iekšējiem kredīta un tirdzniecības ierobežojumiem. Kredīta un tirdzniecības ierobežojumi attiecas uz kredītiestādes riska novērtējuma modeli tādā veidā, kāds laika gaitā ir nemainīgs un ko labi saprot kredīta pārvaldnieki, mākleri un galvenā pārvaldība.

| 23. | Kredītiestādes CCR novērtējumā iekļauts ikdienas un dienas laikā izlietoto kredītlīniju novērtējums. Kredītiestāde novērtē pašreizējo riska darījumu bruto un neto nodrošinājumu. Portfeļa un līgumslēdzējas puses līmenī kredītiestāde aprēķina un pārrauga maksimālā riska darījumus vai potenciālus riska darījumus nākotnē tādā iespējamā intervālā, ko izvēlas kredītiestāde. Kredītiestāde ņem vērā lielas vai koncentrētas pozīcijas, tostarp pēc saistītās līgumslēdzējas puses grupas, pēc nozares, pēc tirgus, utt. |
| --- | --- |

23.

Kredītiestādes CCR novērtējumā iekļauts ikdienas un dienas laikā izlietoto kredītlīniju novērtējums. Kredītiestāde novērtē pašreizējo riska darījumu bruto un neto nodrošinājumu. Portfeļa un līgumslēdzējas puses līmenī kredītiestāde aprēķina un pārrauga maksimālā riska darījumus vai potenciālus riska darījumus nākotnē tādā iespējamā intervālā, ko izvēlas kredītiestāde. Kredītiestāde ņem vērā lielas vai koncentrētas pozīcijas, tostarp pēc saistītās līgumslēdzējas puses grupas, pēc nozares, pēc tirgus, utt.

| 24. | Kredītiestādē ir izveidota pastāvīga un rūpīga stresa pārbaude uz vietas kā papildinājums CCR analīzei, kas balstīta uz ikdienas kredītiestādes riska novērtējuma modeļa rezultātiem. Šīs stresa pārbaudes iznākumus periodiski izskata galvenā pārvaldība un tos atspoguļo CCR politikā un ierobežojumos, ko noteikusi vadība un valde. Ja stresa pārbaudēs minētajos apstākļos atklāj kādu īpašu vājo vietu, veic tūlītējus pasākumus, lai šos riskus piemēroti vadītu. |
| --- | --- |

24.

Kredītiestādē ir izveidota pastāvīga un rūpīga stresa pārbaude uz vietas kā papildinājums CCR analīzei, kas balstīta uz ikdienas kredītiestādes riska novērtējuma modeļa rezultātiem. Šīs stresa pārbaudes iznākumus periodiski izskata galvenā pārvaldība un tos atspoguļo CCR politikā un ierobežojumos, ko noteikusi vadība un valde. Ja stresa pārbaudēs minētajos apstākļos atklāj kādu īpašu vājo vietu, veic tūlītējus pasākumus, lai šos riskus piemēroti vadītu.

| 25. | Kredītiestādē ir izveidota pastāvīga kārtība, lai nodrošinātu atbilstību CCR kontroles ierakstu pārvaldības sistēmu. Kredītiestādes CCR pārvaldības sistēma ir labi dokumentēta un sniedz izskaidrojumu empīriskajiem paņēmieniem, ko izmanto CCR novērtēšanā. |
| --- | --- |

25.

Kredītiestādē ir izveidota pastāvīga kārtība, lai nodrošinātu atbilstību CCR kontroles ierakstu pārvaldības sistēmu. Kredītiestādes CCR pārvaldības sistēma ir labi dokumentēta un sniedz izskaidrojumu empīriskajiem paņēmieniem, ko izmanto CCR novērtēšanā.

| 26. | Kredītiestāde regulāri veic neatkarīgu savas CCR pārvaldības sistēmas izvērtējumu, izmantojot savu iekšējās revīzijas procesu. Šajā izvērtējumā iekļauta uzņēmuma struktūrvienību, kas minētas 17. punktā, un neatkarīgas CCR vadības struktūrvienības darbības. Vispārēja CCR pārvaldības procesa izskatīšana notiek regulāros laika intervālos un kaut minimāli jo īpaši pievēršas:






  a) | CCR pārvaldības sistēmas un procesa dokumentācijas atbilstībai; |
| --- | --- | --- |

26.

Kredītiestāde regulāri veic neatkarīgu savas CCR pārvaldības sistēmas izvērtējumu, izmantojot savu iekšējās revīzijas procesu. Šajā izvērtējumā iekļauta uzņēmuma struktūrvienību, kas minētas 17. punktā, un neatkarīgas CCR vadības struktūrvienības darbības. Vispārēja CCR pārvaldības procesa izskatīšana notiek regulāros laika intervālos un kaut minimāli jo īpaši pievēršas:

a)

CCR pārvaldības sistēmas un procesa dokumentācijas atbilstībai;

| b) | CCR vadības struktūrvienības struktūrai; |
| --- | --- |

b)

CCR vadības struktūrvienības struktūrai;

| c) | CCR līdzekļu saskaņošanai ar ikdienas riska pārvaldību; |
| --- | --- |

c)

CCR līdzekļu saskaņošanai ar ikdienas riska pārvaldību;

| d) | riska cenu noteikšanas modeļu un vērtēšanas sistēmu, ko izmanto administrācijas un neredzamo struktūrvienību personāls, apstiprināšanas procesam; |
| --- | --- |

d)

riska cenu noteikšanas modeļu un vērtēšanas sistēmu, ko izmanto administrācijas un neredzamo struktūrvienību personāls, apstiprināšanas procesam;

| e) | visu nozīmīgo izmaiņu CCR novērtēšanas procesā apstiprināšanai; |
| --- | --- |

e)

visu nozīmīgo izmaiņu CCR novērtēšanas procesā apstiprināšanai;

| f) | CCR tvērumam, kas attēlots novērtēšanas modelī; |
| --- | --- |

f)

CCR tvērumam, kas attēlots novērtēšanas modelī;

| g) | pārvaldības informācijas sistēmas integritāte; |
| --- | --- |

g)

pārvaldības informācijas sistēmas integritāte;

| h) | CCR datu precizitātei un pabeigtībai; |
| --- | --- |

h)

CCR datu precizitātei un pabeigtībai;

| i) | modeļu darbībai izmantoto datu avotu saskaņas, savlaicīguma un ticamības apstiprinājumam, tostarp šādu datu avotu neatkarībai; |
| --- | --- |

i)

modeļu darbībai izmantoto datu avotu saskaņas, savlaicīguma un ticamības apstiprinājumam, tostarp šādu datu avotu neatkarībai;

| j) | nepastāvības vai korelācijas pieņēmumu precizitātei un piemērotībai; |
| --- | --- |

j)

nepastāvības vai korelācijas pieņēmumu precizitātei un piemērotībai;

| k) | novērtēšanas un riska transformācijas aprēķinu precizitātei; un |
| --- | --- |

k)

novērtēšanas un riska transformācijas aprēķinu precizitātei; un

| l) | modeļa precizitātes pārbaudei, izmantojot biežas vēsturiskās pārbaudes. |
| --- | --- |

l)

modeļa precizitātes pārbaudei, izmantojot biežas vēsturiskās pārbaudes.

Lietošanas pārbaude

| 27. | Riska darījumu sadali, ko veido modelis, kas izmantots, lai aprēķinātu efektīvo sagaidāmo pozitīvo riska darījumu, cieši saskaņo ar ikdienas CCR pārvaldības procesu kredītiestādē. Modeļa rezultātiem attiecīgi ir liela nozīme kredīta apstiprināšanā, ikdienas CCR pārvaldībā, iekšējā kapitāla piešķiršanā un kredītiestādes korporatīvajā vadībā. |
| --- | --- |

27.

Riska darījumu sadali, ko veido modelis, kas izmantots, lai aprēķinātu efektīvo sagaidāmo pozitīvo riska darījumu, cieši saskaņo ar ikdienas CCR pārvaldības procesu kredītiestādē. Modeļa rezultātiem attiecīgi ir liela nozīme kredīta apstiprināšanā, ikdienas CCR pārvaldībā, iekšējā kapitāla piešķiršanā un kredītiestādes korporatīvajā vadībā.

| 28. | Kredītiestādē veic izmantoto modeļu, kas veido riska darījumu sadali, kas paredzēta CCR, uzskaiti. Tādejādi kredītiestāde pierāda, ka tā izmanto modeli, lai aprēķinātu riska darījumu sadali, uz kura pamatots sagaidāmā pozitīvā riska darījuma aprēķins, kas visumā atbilst šajā daļā noteiktajām minimālajām prasībām, vismaz vienu gadu pirms to apstiprina kompetentas iestādes. |
| --- | --- |

28.

Kredītiestādē veic izmantoto modeļu, kas veido riska darījumu sadali, kas paredzēta CCR, uzskaiti. Tādejādi kredītiestāde pierāda, ka tā izmanto modeli, lai aprēķinātu riska darījumu sadali, uz kura pamatots sagaidāmā pozitīvā riska darījuma aprēķins, kas visumā atbilst šajā daļā noteiktajām minimālajām prasībām, vismaz vienu gadu pirms to apstiprina kompetentas iestādes.

| 29. | Modelis, ko izmanto, lai veidotu riska darījumu sadali, kas paredzēta CCR ir daļa no CCR pārvaldības, kurā ietilpst CCR identificēšana, novērtēšana, pārvaldība, apstiprināšana un iekšējā atskaite. Tajā iekļauta arī kredītlīniju (apvienojot CCR riska darījumus ar citiem kredītriska darījumiem) izmantošanas novērtējums un iekšējā kapitāla piešķiršana. Kredītiestāde kopā ar EPE novērtēšanu un vadību novērtē un vada arī pašreizējos riska darījumus. Kur iespējams, kredītiestāde novērtē pašreizējo riska darījumu bruto un neto nodrošinājumu. Lietošanas pārbaude ir apmierinoša, ja kredītiestāde izmanto citus CCR līdzekļus, piemēram, maksimuma riska darījumu vai potenciālo riska darījumu nākotnē, pamatojoties uz riska darījumu sadali, ko veido tas pats modelis, ko izmanto, lai aprēķinātu EPE. |
| --- | --- |

29.

Modelis, ko izmanto, lai veidotu riska darījumu sadali, kas paredzēta CCR ir daļa no CCR pārvaldības, kurā ietilpst CCR identificēšana, novērtēšana, pārvaldība, apstiprināšana un iekšējā atskaite. Tajā iekļauta arī kredītlīniju (apvienojot CCR riska darījumus ar citiem kredītriska darījumiem) izmantošanas novērtējums un iekšējā kapitāla piešķiršana. Kredītiestāde kopā ar EPE novērtēšanu un vadību novērtē un vada arī pašreizējos riska darījumus. Kur iespējams, kredītiestāde novērtē pašreizējo riska darījumu bruto un neto nodrošinājumu. Lietošanas pārbaude ir apmierinoša, ja kredītiestāde izmanto citus CCR līdzekļus, piemēram, maksimuma riska darījumu vai potenciālo riska darījumu nākotnē, pamatojoties uz riska darījumu sadali, ko veido tas pats modelis, ko izmanto, lai aprēķinātu EPE.

| 30. | Kredītiestādē ir sistēmas, kas nepieciešamības gadījumā ikdienas spēj novērtēt EE, ja vien tā kompetentajai iestādei pierāda, ka tās riska darījumi, kas paredzēti CCR, nodrošina aprēķinus ar lielāku laika intervālu. Kredītiestāde aprēķina EE kopā ar laika profilu prognozētajiem mērogiem, kas adekvāti atspoguļo laika struktūru naudas plūsmai nākotnē un līgumu termiņu tādā veidā, kas atbilst riska darījumu būtībai un sastāvam. |
| --- | --- |

30.

Kredītiestādē ir sistēmas, kas nepieciešamības gadījumā ikdienas spēj novērtēt EE, ja vien tā kompetentajai iestādei pierāda, ka tās riska darījumi, kas paredzēti CCR, nodrošina aprēķinus ar lielāku laika intervālu. Kredītiestāde aprēķina EE kopā ar laika profilu prognozētajiem mērogiem, kas adekvāti atspoguļo laika struktūru naudas plūsmai nākotnē un līgumu termiņu tādā veidā, kas atbilst riska darījumu būtībai un sastāvam.

| 31. | Riska darījumus novērtē, pārrauga un kontrolē visā līgumu derīguma laikā savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumos (ne tikai viena gada mērogā). Kredītiestādē ir izveidotas procedūras, kas identificē un kontrolē līgumslēdzēju pušu riskus, kad riska darījumi pārkāpj viena gada mēroga robežas. Prognozētais pieaugums riska darījumos ir ieguldījums kredītiestādes iekšējā kapitāla modelī. |
| --- | --- |

31.

Riska darījumus novērtē, pārrauga un kontrolē visā līgumu derīguma laikā savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumos (ne tikai viena gada mērogā). Kredītiestādē ir izveidotas procedūras, kas identificē un kontrolē līgumslēdzēju pušu riskus, kad riska darījumi pārkāpj viena gada mēroga robežas. Prognozētais pieaugums riska darījumos ir ieguldījums kredītiestādes iekšējā kapitāla modelī.

Stresa pārbaude

| 32. | Kredītiestādē ir ieviesti stabili stresa pārbaudes procesi, ko izmanto kapitāla piemērotības novērtēšanai CCR. Šos stresa līdzekļus salīdzina ar sagaidāmā pozitīvā riska darījuma līdzekļiem, un kredītiestāde tos izskata kā daļu no 123. pantā minētā procesa. Stresa pārbaudē ir iekļauta iespējamo notikumu identificēšana vai nākotnes izmaiņas ekonomiskajos apstākļos, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt kredītiestādes kredītriska darījumus, un novērtējumu kredītiestādes spējai izturēt šādas pārmaiņas. |
| --- | --- |

32.

Kredītiestādē ir ieviesti stabili stresa pārbaudes procesi, ko izmanto kapitāla piemērotības novērtēšanai CCR. Šos stresa līdzekļus salīdzina ar sagaidāmā pozitīvā riska darījuma līdzekļiem, un kredītiestāde tos izskata kā daļu no 123. pantā minētā procesa. Stresa pārbaudē ir iekļauta iespējamo notikumu identificēšana vai nākotnes izmaiņas ekonomiskajos apstākļos, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt kredītiestādes kredītriska darījumus, un novērtējumu kredītiestādes spējai izturēt šādas pārmaiņas.

| 33. | Kredītiestāde pārbauda uz stresu savu CCR riska darījumus, tostarp kopīgi uzsverot tirgus un kredītriska faktorus. CCR stresa pārbaudēs izskata koncentrācijas risku (vienai līgumslēdzējai pusei vai līgumslēdzēju pušu grupām), korelācijas risku tirgū un kredītrisku, kā arī risku, kas likvidējot līgumslēdzējas puses pozīciju, var mainīt tirgu. Stresa pārbaudēs izskata arī ietekmi uz kredītiestādes pozīciju šādās tirgus izmaiņās un saskaņo šo ietekmi ar CCR novērtējumu. |
| --- | --- |

33.

Kredītiestāde pārbauda uz stresu savu CCR riska darījumus, tostarp kopīgi uzsverot tirgus un kredītriska faktorus. CCR stresa pārbaudēs izskata koncentrācijas risku (vienai līgumslēdzējai pusei vai līgumslēdzēju pušu grupām), korelācijas risku tirgū un kredītrisku, kā arī risku, kas likvidējot līgumslēdzējas puses pozīciju, var mainīt tirgu. Stresa pārbaudēs izskata arī ietekmi uz kredītiestādes pozīciju šādās tirgus izmaiņās un saskaņo šo ietekmi ar CCR novērtējumu.

Korelācijas risks

| 34. | Kredītiestāde atbilstīgi izvērtē riska darījumus, kas ievērojamā līmenī paaugstina vispārējo korelācijas risku. |
| --- | --- |

34.

Kredītiestāde atbilstīgi izvērtē riska darījumus, kas ievērojamā līmenī paaugstina vispārējo korelācijas risku.

| 35. | Kredītiestādē ir procedūras, kas identificē, pārrauga un kontrolē specifiska korelācijas riska gadījumus, sākot ar darījuma uzsākšanu un turpinoties darījuma darbības laikā. |
| --- | --- |

35.

Kredītiestādē ir procedūras, kas identificē, pārrauga un kontrolē specifiska korelācijas riska gadījumus, sākot ar darījuma uzsākšanu un turpinoties darījuma darbības laikā.

Modelēšanas procesa integritāte

| 36. | Modelis atspoguļo darījumu noteikumus un tehniskos datus savlaicīgā, pilnīgā un piesardzīgā veidā. Šādos noteikumos iekļauti vismaz līguma aptuvenās summas, termiņi, ieteicamie līdzekļi, drošības depozītu pasākumi, savstarpējo prasījumu ieskaita pasākumi. Noteikumus un tehniskos datus saglabā datu bāzē, kurā oficiāli un periodiski veic revīziju. Savstarpējo prasījumu ieskaita pasākumu atzīšanas procesam nepieciešams, lai juridiskie darbinieki apstiprinātu savstarpējo prasījumu ieskaita juridisko iespējamību, un datu ievadīšanu datu bāzē veiktu neatkarīga struktūrvienība. Darījumu noteikumu un tehnisko datu pārraidei uz modeli piemēro iekšējo revīziju un oficiālu saskaņošanas procesu, kas notiek starp modeļa un avota datu sistēmām, lai pastāvīgi apstiprinātu, ka darījumu noteikumus un tehniskos datus atspoguļo pareizi vai vismaz piesardzīgi gaidītā pozitīvā riskā. |
| --- | --- |

36.

Modelis atspoguļo darījumu noteikumus un tehniskos datus savlaicīgā, pilnīgā un piesardzīgā veidā. Šādos noteikumos iekļauti vismaz līguma aptuvenās summas, termiņi, ieteicamie līdzekļi, drošības depozītu pasākumi, savstarpējo prasījumu ieskaita pasākumi. Noteikumus un tehniskos datus saglabā datu bāzē, kurā oficiāli un periodiski veic revīziju. Savstarpējo prasījumu ieskaita pasākumu atzīšanas procesam nepieciešams, lai juridiskie darbinieki apstiprinātu savstarpējo prasījumu ieskaita juridisko iespējamību, un datu ievadīšanu datu bāzē veiktu neatkarīga struktūrvienība. Darījumu noteikumu un tehnisko datu pārraidei uz modeli piemēro iekšējo revīziju un oficiālu saskaņošanas procesu, kas notiek starp modeļa un avota datu sistēmām, lai pastāvīgi apstiprinātu, ka darījumu noteikumus un tehniskos datus atspoguļo pareizi vai vismaz piesardzīgi gaidītā pozitīvā riskā.

| 37. | Modelī izmanto pašreizējos tirgus datus, lai aprēķinātu pašreizējos riska darījumus. Izmantojot vēsturiskos datus, lai novērtētu nepastāvības vai korelācijas, izmanto vēsturiskos datus no vismaz trīs gadiem, ko atjaunina reizi ceturksnī vai biežāk, ja tirgus stāvoklis atļauj. Dati ietver pilnu ekonomiskā stāvokļa diapazonu, piemēram, pilnu biznesa ciklu. No uzņēmuma neatkarīga struktūrvienība apstiprina biznesa struktūrvienības noteikto cenu. Datus iegūst neatkarīgā ceļā no darījumu līnijām, kas modelī iestrādātas savlaicīgā un pilnīgā veidā, un tos saglabā datu bāzē, kurā oficiāli un periodiski veic revīziju. Kredītiestādē ir arī labi izveidots datu saskaņošanas process, lai attīrītu datus no kļūdīgiem un/vai nepareiziem novērojumiem. Tiktāl, ciktāl modelis izmanto pilnvarotā iesniegtus tirgus datus, tostarp datus par jauniem pakalpojumiem, kuriem var nebūt pieejami vēsturiskie dati, iekšējā politika nosaka piemērotus pilnvarotos, un kredītiestāde empīriski pierāda, ka pārvaldnieks nodrošina piesardzīgu riska attēlojumu saskaņā ar neatgriezenisku tirgus stāvokli. Ja modelī iekļauta nodrošinājuma ietekme uz izmaiņām savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu tirgus vērtībā, kredītiestādei ir piemēroti vēsturiskie dati, lai modelētu nodrošinājuma nepastāvību. |
| --- | --- |

37.

Modelī izmanto pašreizējos tirgus datus, lai aprēķinātu pašreizējos riska darījumus. Izmantojot vēsturiskos datus, lai novērtētu nepastāvības vai korelācijas, izmanto vēsturiskos datus no vismaz trīs gadiem, ko atjaunina reizi ceturksnī vai biežāk, ja tirgus stāvoklis atļauj. Dati ietver pilnu ekonomiskā stāvokļa diapazonu, piemēram, pilnu biznesa ciklu. No uzņēmuma neatkarīga struktūrvienība apstiprina biznesa struktūrvienības noteikto cenu. Datus iegūst neatkarīgā ceļā no darījumu līnijām, kas modelī iestrādātas savlaicīgā un pilnīgā veidā, un tos saglabā datu bāzē, kurā oficiāli un periodiski veic revīziju. Kredītiestādē ir arī labi izveidots datu saskaņošanas process, lai attīrītu datus no kļūdīgiem un/vai nepareiziem novērojumiem. Tiktāl, ciktāl modelis izmanto pilnvarotā iesniegtus tirgus datus, tostarp datus par jauniem pakalpojumiem, kuriem var nebūt pieejami vēsturiskie dati, iekšējā politika nosaka piemērotus pilnvarotos, un kredītiestāde empīriski pierāda, ka pārvaldnieks nodrošina piesardzīgu riska attēlojumu saskaņā ar neatgriezenisku tirgus stāvokli. Ja modelī iekļauta nodrošinājuma ietekme uz izmaiņām savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu tirgus vērtībā, kredītiestādei ir piemēroti vēsturiskie dati, lai modelētu nodrošinājuma nepastāvību.

| 38. | Modelis ir pakļauts apstiprināšanas procesam. Process ir skaidri formulēts kredītiestādes politikā un procedūrās. Apstiprināšanas process nosaka vajadzīgās pārbaudes veidu, kas garantē modeļa saskaņotību un identificē apstākļus, kādos pārkāpj pieņēmumus un kuru rezultātā var rasties EPE nepareizs novērtējums. Apstiprināšanas procesā iekļauta modeļa daudzpusības izskatīšana. |
| --- | --- |

38.

Modelis ir pakļauts apstiprināšanas procesam. Process ir skaidri formulēts kredītiestādes politikā un procedūrās. Apstiprināšanas process nosaka vajadzīgās pārbaudes veidu, kas garantē modeļa saskaņotību un identificē apstākļus, kādos pārkāpj pieņēmumus un kuru rezultātā var rasties EPE nepareizs novērtējums. Apstiprināšanas procesā iekļauta modeļa daudzpusības izskatīšana.

| 39. | Kredītiestāde pārrauga piemērotus riskus un izveido procesus, lai noregulētu tās EPE novērtēšanu, kad šie riski kļūst nozīmīgi. Tas nozīmē šo:






  a) | kredītiestāde identificē un vada tās specifiskus korelācijas riska darījumus; |
| --- | --- | --- |

39.

Kredītiestāde pārrauga piemērotus riskus un izveido procesus, lai noregulētu tās EPE novērtēšanu, kad šie riski kļūst nozīmīgi. Tas nozīmē šo:

a)

kredītiestāde identificē un vada tās specifiskus korelācijas riska darījumus;

| b) | riska darījumiem ar augošu riska profilu pēc viena gada kredītiestāde regulāri salīdzina EPE novērtējumu viena gada laikā ar EPE tā dzīves ciklā; un |
| --- | --- |

b)

riska darījumiem ar augošu riska profilu pēc viena gada kredītiestāde regulāri salīdzina EPE novērtējumu viena gada laikā ar EPE tā dzīves ciklā; un

| c) | riska darījumiem ar atlikušo termiņu zem viena gada kredītiestāde regulāri salīdzina aizstāšanas izmaksas (pašreizējam riska darījumam) ar izveidoto riska darījuma profilu, un/vai uzglabā datus, kas pieļauj šādu salīdzinājumu. |
| --- | --- |

c)

riska darījumiem ar atlikušo termiņu zem viena gada kredītiestāde regulāri salīdzina aizstāšanas izmaksas (pašreizējam riska darījumam) ar izveidoto riska darījuma profilu, un/vai uzglabā datus, kas pieļauj šādu salīdzinājumu.

| 40. | Kredītiestādē ir iekšējās procedūras, kas apliecina, ka pirms darījuma iekļaušanas savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumos, darījumu aizsargā juridiski derīgs savstarpējo prasījumu ieskaita līgums, kas atbilst 7. daļā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

40.

Kredītiestādē ir iekšējās procedūras, kas apliecina, ka pirms darījuma iekļaušanas savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumos, darījumu aizsargā juridiski derīgs savstarpējo prasījumu ieskaita līgums, kas atbilst 7. daļā noteiktajām prasībām.

| 41. | Kredītiestādē, kas izmanto nodrošinājumu, lai atvieglotu savus CCR, ir iekšējās procedūras, kas apliecina, ka pirms nodrošinājuma ietekmes atzīšanas aprēķinos nodrošinājums atbilst VIII pielikumā noteiktajiem juridiskās skaidrības standartiem.
  Apstiprināšanas prasības EPE modeļiem |
| --- | --- |

41.

Kredītiestādē, kas izmanto nodrošinājumu, lai atvieglotu savus CCR, ir iekšējās procedūras, kas apliecina, ka pirms nodrošinājuma ietekmes atzīšanas aprēķinos nodrošinājums atbilst VIII pielikumā noteiktajiem juridiskās skaidrības standartiem.

Apstiprināšanas prasības EPE modeļiem

| 42. | Kredītiestādes EPE modeļi atbilst šādām apstiprināšanas prasībām:






  a) | kvalitātes apstiprināšanas prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2006/.../EK V pielikumā; |
| --- | --- | --- |

42.

Kredītiestādes EPE modeļi atbilst šādām apstiprināšanas prasībām:

a)

kvalitātes apstiprināšanas prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2006/.../EK V pielikumā;

| b) | procentu likmes, ārzemju valūtas kursu, akciju cenas, preces un citus tirgus riska faktorus prognozē ilgā laika mērogā, lai novērtētu CCR riska darījumus. Prognožu modeļu darbību tirgus riska faktoriem apstiprina ilgā laika mērogā; |
| --- | --- |

b)

procentu likmes, ārzemju valūtas kursu, akciju cenas, preces un citus tirgus riska faktorus prognozē ilgā laika mērogā, lai novērtētu CCR riska darījumus. Prognožu modeļu darbību tirgus riska faktoriem apstiprina ilgā laika mērogā;

| c) | izcenojumu modeļus, ko izmanto konkrētā scenārija CCR riska darījumiem nākotnes satricinājumu tirgus riska faktoriem, pārbauda kā daļu no modeļu apstiprināšanas procesa. Izcenojumu modeļi pārdotiem iespēju līgumiem veido pārdoto iespēju līgumu nelinearitātes vērtību, ņemot vērā tirgus riska faktorus; |
| --- | --- |

c)

izcenojumu modeļus, ko izmanto konkrētā scenārija CCR riska darījumiem nākotnes satricinājumu tirgus riska faktoriem, pārbauda kā daļu no modeļu apstiprināšanas procesa. Izcenojumu modeļi pārdotiem iespēju līgumiem veido pārdoto iespēju līgumu nelinearitātes vērtību, ņemot vērā tirgus riska faktorus;

| d) | EPE modelis attēlo darījumu informāciju, lai apkopotu riska darījumus savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu līmenī. Kredītiestāde apstiprina, ka darījumi ir attiecināti uz attiecīgo savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu modelī; |
| --- | --- |

d)

EPE modelis attēlo darījumu informāciju, lai apkopotu riska darījumus savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu līmenī. Kredītiestāde apstiprina, ka darījumi ir attiecināti uz attiecīgo savstarpējo prasījumu ieskaita gadījumu modelī;

| e) | EPE modelis arī ietver darījumu informāciju, lai attēlotu drošības depozītu darījumu sekas. Tajā ņemta vērā pašreizējo drošības depozītu vērtība un drošības depozītu vērtība, par ko nākotnē vienosies līgumslēdzējas puses. Šāds modelis veido drošības depozītu vienošanos (vienpusēju vai divpusēju) raksturu, drošības depozītu zvanu biežumu, drošības depozītu riska periodu, minimālo slieksni riska darījumiem, kas nav saistīti ar drošības depozītu, ko kredītiestāde vēlas apstiprināt un minimālo pārskaitījuma summu. Šāds modelis modelē atsevišķu darījumu izmaiņas nodrošinājuma summā vai piemēro noteikumus, kas noteikti VIII pielikumā; un |
| --- | --- |

e)

EPE modelis arī ietver darījumu informāciju, lai attēlotu drošības depozītu darījumu sekas. Tajā ņemta vērā pašreizējo drošības depozītu vērtība un drošības depozītu vērtība, par ko nākotnē vienosies līgumslēdzējas puses. Šāds modelis veido drošības depozītu vienošanos (vienpusēju vai divpusēju) raksturu, drošības depozītu zvanu biežumu, drošības depozītu riska periodu, minimālo slieksni riska darījumiem, kas nav saistīti ar drošības depozītu, ko kredītiestāde vēlas apstiprināt un minimālo pārskaitījuma summu. Šāds modelis modelē atsevišķu darījumu izmaiņas nodrošinājuma summā vai piemēro noteikumus, kas noteikti VIII pielikumā; un

| f) | statiska, vēsturiska līgumslēdzēju pušu raksturīgo portfeļu pārbaude ir daļa no modeļu apstiprināšanas procesa. Kredītiestāde regulāros laika intervālos veic šādu vēsturisko pārbaudi vairākiem līgumslēdzēju pušu raksturīgiem portfeļiem (reālu vai hipotētisku). Raksturīgos portfeļus izvēlas, pamatojoties uz to jutīgumu pret materiālā riska faktoriem un korelācijām, kam pakļauta kredītiestāde. |
| --- | --- |

f)

statiska, vēsturiska līgumslēdzēju pušu raksturīgo portfeļu pārbaude ir daļa no modeļu apstiprināšanas procesa. Kredītiestāde regulāros laika intervālos veic šādu vēsturisko pārbaudi vairākiem līgumslēdzēju pušu raksturīgiem portfeļiem (reālu vai hipotētisku). Raksturīgos portfeļus izvēlas, pamatojoties uz to jutīgumu pret materiālā riska faktoriem un korelācijām, kam pakļauta kredītiestāde.

Ja vēsturiska pārbaude norāda, ka modelis nav pietiekami precīzs, kompetenta iestāde atsauc modeļa apstiprināšanu vai veic nepieciešamos pasākumus, kas nodrošina, ka modeli nekavējoties uzlabo. Tās var arī prasīt kredītiestādēm turēt papildu pašu kapitālu saskaņā ar 136. pantu.

7. daļa: Savstarpējo prasījumu līgumiskais ieskaits (pārjaunojuma līgumi un citas vienošanās par savstarpējo prasījumu ieskaitu)

a)   Klīringa veidi, ko kompetentās iestādes drīkst atzīt

Šajā daļā “līgumslēdzēja puse” ir subjekts (tostarp fiziskas personas), kam ir tiesības slēgt vienošanos par savstarpējo prasījumu līgumisko ieskaitu un “vienošanās par savstarpējo prasījumu starppakalpojumu līgumisku ieskaitu” ir rakstīta divpusēja vienošanās starp kredītiestādi un līgumslēdzēja pusi, kas rada tikai vienu juridisko saistību, kura skar visas sākotnējās vienošanās un darījumus, kas pieder citām pakalpojumu kategorijām. Vienošanās par savstarpējo prasījumu starppakalpojumu līgumisku ieskaitu skar tikai savstarpējo prasījumu ieskaitu, kas ir divpusējs.

Papildinot vienošanās par savstarpējo prasījumu starppakalpojumu līgumisku ieskaitu kontekstu, par citām pakalpojumu kategorijām uzskata:

| i) | repo darījumi, atpakaļpirkuma darījumi, vērtspapīru vai preču aizdevumi vai aizņēmumi; |
| --- | --- |

i)

repo darījumi, atpakaļpirkuma darījumi, vērtspapīru vai preču aizdevumi vai aizņēmumi;

| ii) | peļņas aizdevumu darījumi; un |
| --- | --- |

ii)

peļņas aizdevumu darījumi; un

| iii) | IV pielikumā uzskaitītie līgumi. |
| --- | --- |

iii)

IV pielikumā uzskaitītie līgumi.

Kompetentās iestādes drīkst atzīt kā risku samazinošus sekojošus līgumiskus prasījumu ieskaita veidus:

| i) | divpusējus pārjaunojuma līgumus starp kredītiestādi un otru līgumslēdzēju pusi, saskaņā ar kuriem savstarpējās prasības un saistības tiek automātiski apvienotas tā, ka šis pārjaunojums nosaka tikai vienu neto summu katru reizi, kad pārjaunojumu piemēro, un tādējādi rada tikai vienu juridiski saistošu jaunu līgumu, kas atceļ iepriekšējos līgumus; |
| --- | --- |

i)

divpusējus pārjaunojuma līgumus starp kredītiestādi un otru līgumslēdzēju pusi, saskaņā ar kuriem savstarpējās prasības un saistības tiek automātiski apvienotas tā, ka šis pārjaunojums nosaka tikai vienu neto summu katru reizi, kad pārjaunojumu piemēro, un tādējādi rada tikai vienu juridiski saistošu jaunu līgumu, kas atceļ iepriekšējos līgumus;

| ii) | citas divpusējas vienošanās par savstarpējo prasījumu ieskaitu starp kredītiestādi un otru līgumslēdzēju pusi; un |
| --- | --- |

ii)

citas divpusējas vienošanās par savstarpējo prasījumu ieskaitu starp kredītiestādi un otru līgumslēdzēju pusi; un

| iii) | kredītiestādes, kas saņēmušas apstiprinājumu no kompetentām iestādēm, vienojoties par savstarpējo prasījumu starppakalpojumu līgumisku ieskaitu, izmanto metodi, kas noteikta 6. daļā, veicot darījumus, uz ko attiecas šī metode. Savstarpējo prasību dzēšana darījumos, ko slēguši grupas locekļi, nav derīga kapitāla prasību aprēķināšanas nolūkam. |
| --- | --- |

iii)

kredītiestādes, kas saņēmušas apstiprinājumu no kompetentām iestādēm, vienojoties par savstarpējo prasījumu starppakalpojumu līgumisku ieskaitu, izmanto metodi, kas noteikta 6. daļā, veicot darījumus, uz ko attiecas šī metode. Savstarpējo prasību dzēšana darījumos, ko slēguši grupas locekļi, nav derīga kapitāla prasību aprēķināšanas nolūkam.

b)   Atzīšanas nosacījumi

Kompetentās iestādes savstarpējo prasījumu līgumisko ieskaitu var atzīt par risku mazinošu vienīgi ar šādiem nosacījumiem:

| i) | starp kredītiestādi un otru līgumslēdzēju pusi ir vajadzīga tāda vienošanās par savstarpējo prasījumu līgumisko ieskaitu, kas rada tikai vienu juridisko saistību, kurš attiecībā uz visiem darījumiem, ko tā skar, darbojas tā, ka gadījumā, ja līgumslēdzēja puse pārtrauc darbību maksātnespējas, bankrota, likvidācijas vai citu līdzīgu apstākļu dēļ, kredītiestādei būtu prasījums vai saistības maksāt vienīgi to atsevišķo darījumu pozitīvo vai negatīvo neto summu, kurus skar attiecīgā vienošanās, novērtējot pēc tirgus cenas; |
| --- | --- |

i)

starp kredītiestādi un otru līgumslēdzēju pusi ir vajadzīga tāda vienošanās par savstarpējo prasījumu līgumisko ieskaitu, kas rada tikai vienu juridisko saistību, kurš attiecībā uz visiem darījumiem, ko tā skar, darbojas tā, ka gadījumā, ja līgumslēdzēja puse pārtrauc darbību maksātnespējas, bankrota, likvidācijas vai citu līdzīgu apstākļu dēļ, kredītiestādei būtu prasījums vai saistības maksāt vienīgi to atsevišķo darījumu pozitīvo vai negatīvo neto summu, kurus skar attiecīgā vienošanās, novērtējot pēc tirgus cenas;

| ii) | kredītiestādei jādara kompetentām iestādēm pieejami rakstiski un pamatoti juridiski atzinumi, no kuriem izriet, ka juridisku strīdu gadījumā saskaņā ar turpmāk norādītiem tiesību aktiem kompetentās tiesu un administratīvās iestādes i) punktā aprakstītajos gadījumos konstatētu, ka kredītiestādes prasījumi un saistības ir vienīgi neto summa, kā aprakstīts i) punktā, saskaņā ar:






  — | tās valsts tiesību aktiem, kuras jurisdikcijā ir attiecīgā līgumslēdzēja puse, un, ja ir iesaistīta uzņēmuma ārvalstu filiāle, arī tās valsts tiesību aktiem, kuras jurisdikcijā ir minētā filiāle; |
| --- | --- | --- |

ii)

kredītiestādei jādara kompetentām iestādēm pieejami rakstiski un pamatoti juridiski atzinumi, no kuriem izriet, ka juridisku strīdu gadījumā saskaņā ar turpmāk norādītiem tiesību aktiem kompetentās tiesu un administratīvās iestādes i) punktā aprakstītajos gadījumos konstatētu, ka kredītiestādes prasījumi un saistības ir vienīgi neto summa, kā aprakstīts i) punktā, saskaņā ar:

—

tās valsts tiesību aktiem, kuras jurisdikcijā ir attiecīgā līgumslēdzēja puse, un, ja ir iesaistīta uzņēmuma ārvalstu filiāle, arī tās valsts tiesību aktiem, kuras jurisdikcijā ir minētā filiāle;

| — | tiesību aktiem, kas reglamentē attiecīgos atsevišķos darījumus; un |
| --- | --- |

—

tiesību aktiem, kas reglamentē attiecīgos atsevišķos darījumus; un

| — | tiesību aktiem, kas reglamentē līgumus vai vienošanās, kas vajadzīgas, lai īstenotu savstarpējo prasījumu līgumisku ieskaitu; |
| --- | --- |

—

tiesību aktiem, kas reglamentē līgumus vai vienošanās, kas vajadzīgas, lai īstenotu savstarpējo prasījumu līgumisku ieskaitu;

| iii) | kredītiestādēm jābūt izstrādātām procedūrām, kā nodrošināt to, ka savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita tiesiskā spēkā esamība tiek pastāvīgi uzraudzīta, ņemot vērā attiecīgo tiesību aktu iespējamās izmaiņas; |
| --- | --- |

iii)

kredītiestādēm jābūt izstrādātām procedūrām, kā nodrošināt to, ka savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita tiesiskā spēkā esamība tiek pastāvīgi uzraudzīta, ņemot vērā attiecīgo tiesību aktu iespējamās izmaiņas;

| iv) | kredītiestāde saglabā visu nepieciešamo dokumentāciju savos dokumentos; |
| --- | --- |

iv)

kredītiestāde saglabā visu nepieciešamo dokumentāciju savos dokumentos;

| v) | savstarpējo prasījumu ieskaita rezultāti tiek reģistrēti kredītiestādes katras līgumslēdzējas puses kopējo kredītrisku novērtējumā un, pamatojoties uz to, kredītiestāde kārto savus CCR; un |
| --- | --- |

v)

savstarpējo prasījumu ieskaita rezultāti tiek reģistrēti kredītiestādes katras līgumslēdzējas puses kopējo kredītrisku novērtējumā un, pamatojoties uz to, kredītiestāde kārto savus CCR; un

| vi) | katrai līgumslēdzējai pusei apkopo kredītrisku, lai noteiktu vienu juridisku kredītrisku visos darījumos. Šo kopapjoma noteikšanu reģistrē kredīta ierobežojuma mērķos un iekšējā kapitāla mērķos. |
| --- | --- |

vi)

katrai līgumslēdzējai pusei apkopo kredītrisku, lai noteiktu vienu juridisku kredītrisku visos darījumos. Šo kopapjoma noteikšanu reģistrē kredīta ierobežojuma mērķos un iekšējā kapitāla mērķos.

Kompetentajām iestādēm, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar citām attiecīgām kompetentām iestādēm, jābūt pārliecinātām, ka savstarpējo prasījumu līgumiskais ieskaits tiesiski ir spēkā saskaņā ar katras attiecīgās jurisdikcijas tiesību aktiem. Ja kāda no kompetentajām iestādēm šajā sakarā nav pārliecināta, tad vienošanos par savstarpējo prasījumu līgumisko ieskaitu neatzīst par risku mazinošu nevienai no līgumslēdzējām pusēm.

Kompetentās iestādes var pieņemt pamatotus juridiskus atzinumus, kas sagatavoti katram savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita veidam.

Par risku mazinošu nevar atzīt līgumu, kurā ir noteikums, kas atļauj maksātspējīgai līgumslēdzējai pusei veikt vienīgi ierobežotus maksājumus vai vispār neveikt maksājumus maksātnespējīgajam, pat ja maksātnespējīgais ir neto kreditors (atbrīvojuma klauzula).

Turklāt attiecībā uz vienošanos par savstarpējo prasījumu starppakalpojumu līgumisku ieskaitu ievēro šādus kritērijus:

| a) | neto summa, kas minēta šīs daļas b) punkta i) apakšpunktā, ir pozitīvo un negatīvo beigu vērtību neto summa visiem individuālajiem divpusējiem sākotnējām vienošanās gadījumiem un atsevišķo darījumu pozitīvo vai negatīvo neto summu, kurus skar attiecīgā vienošanās, novērtējot pēc tirgus cenas (“starpproduktu neto summas”); |
| --- | --- |

a)

neto summa, kas minēta šīs daļas b) punkta i) apakšpunktā, ir pozitīvo un negatīvo beigu vērtību neto summa visiem individuālajiem divpusējiem sākotnējām vienošanās gadījumiem un atsevišķo darījumu pozitīvo vai negatīvo neto summu, kurus skar attiecīgā vienošanās, novērtējot pēc tirgus cenas (“starpproduktu neto summas”);

| b) | rakstiski un pamatoti juridiskie atzinumi, kas minēti šīs daļas b) punkta ii) apakšpunktā, attiecas uz derīgumu un īstenojamību visā vienošanās par savstarpējo prasījumu starppakalpojumu līgumisku ieskaitu saskaņā ar tā noteikumiem un jebkuras individuālas divpusējas vienošanās par savstarpējo prasījumu ieskaitu ietekmes uz materiālajiem nosacījumiem, ko skar individuālas divpusējas sākotnējās vienošanās. Juridisks atzinums vispārīgi atbilst dalībvalsts, kurā kredītiestādei ir izdota atļauja, juridiskās kopienas prasībām vai likuma memorandam, kas attiecas uz līdzīgiem jautājumiem pamatotā veidā; |
| --- | --- |

b)

rakstiski un pamatoti juridiskie atzinumi, kas minēti šīs daļas b) punkta ii) apakšpunktā, attiecas uz derīgumu un īstenojamību visā vienošanās par savstarpējo prasījumu starppakalpojumu līgumisku ieskaitu saskaņā ar tā noteikumiem un jebkuras individuālas divpusējas vienošanās par savstarpējo prasījumu ieskaitu ietekmes uz materiālajiem nosacījumiem, ko skar individuālas divpusējas sākotnējās vienošanās. Juridisks atzinums vispārīgi atbilst dalībvalsts, kurā kredītiestādei ir izdota atļauja, juridiskās kopienas prasībām vai likuma memorandam, kas attiecas uz līdzīgiem jautājumiem pamatotā veidā;

| c) | kredītiestāde veic procedūras saskaņā ar šīs daļas b) punkta iii) apakšpunktu, lai garantētu, ka visi darījumi, uz ko attiecas savstarpējo prasību dzēšanas gadījumā, ietverti juridiskā atzinumā; un |
| --- | --- |

c)

kredītiestāde veic procedūras saskaņā ar šīs daļas b) punkta iii) apakšpunktu, lai garantētu, ka visi darījumi, uz ko attiecas savstarpējo prasību dzēšanas gadījumā, ietverti juridiskā atzinumā; un

| d) | ņemot vērā vienošanos par savstarpējo prasījumu starppakalpojumu līgumisku ieskaitu, kredītiestāde arī turpmāk atbilst divpusējās savstarpējo prasījumu ieskaita prasībām un 90. līdz 93. panta prasībām kredītriska mazināšanas piemērojamo metožu atzīšanai, ievērojot katru individuālu divpusējo sākotnējo vienošanos, kas to skar, un darījumu. |
| --- | --- |

d)

ņemot vērā vienošanos par savstarpējo prasījumu starppakalpojumu līgumisku ieskaitu, kredītiestāde arī turpmāk atbilst divpusējās savstarpējo prasījumu ieskaita prasībām un 90. līdz 93. panta prasībām kredītriska mazināšanas piemērojamo metožu atzīšanai, ievērojot katru individuālu divpusējo sākotnējo vienošanos, kas to skar, un darījumu.

c)   Atzīšanas sekas

Savstarpējo prasījumu ieskaitu 5. un 6. daļas nolūkā atzīst, kā noteikts minētajās daļās.

i)   Pārjaunojuma līgumi

Svērumu var attiecināt uz pārjaunojuma līgumos noteiktajām vienīgajām neto summām, nevis attiecīgajām bruto summām. Tā, piemērojot 3. daļu,

| — | A posms A posmā faktiskās aizstāšanas izmaksas, un |
| --- | --- |

—

A posms A posmā faktiskās aizstāšanas izmaksas, un

| — | B posms B posmā nosacītās pamatsummas vai pamatā esošās vērtības |
| --- | --- |

—

B posms B posmā nosacītās pamatsummas vai pamatā esošās vērtības

var aprēķināt, ņemot vērā pārjaunojuma līgumu. Piemērojot 4. daļu, a) posmā nosacīto pamatsummu var aprēķināt, ņemot vērā pārjaunojuma līgumu, jāpiemēro 3. tabulā dotie procenti.

ii)   Citas vienošanās par savstarpējo prasījumu ieskaitu

Piemērojot 3. daļu:

| — | posmā to līgumu faktiskās aizstāšanas izmaksas, uz kuriem attiecas vienošanās par savstarpējo prasījumu ieskaitu, var aprēķināt, ņemot vērā faktiskās hipotētiskās tīrās aizstāšanas izmaksas, kas izriet no attiecīgās vienošanās; kad dzēšana rada tīro saistību kredītiestādei, kas aprēķina tīrās aizstāšanas izmaksas, uzskata, ka faktiskās aizstāšanas izmaksas ir vienādas ar nulli; un |
| --- | --- |

—

posmā to līgumu faktiskās aizstāšanas izmaksas, uz kuriem attiecas vienošanās par savstarpējo prasījumu ieskaitu, var aprēķināt, ņemot vērā faktiskās hipotētiskās tīrās aizstāšanas izmaksas, kas izriet no attiecīgās vienošanās; kad dzēšana rada tīro saistību kredītiestādei, kas aprēķina tīrās aizstāšanas izmaksas, uzskata, ka faktiskās aizstāšanas izmaksas ir vienādas ar nulli; un

| — | posmā rādītāju, kas izsaka varbūtējo nākotnes kredītrisku visiem līgumiem, kas iekļauti dzēšanas nolīgumā, var samazināt saskaņā ar šādu formulu:
  PCEred = 0,4 * PCEgross + 0,6 * NGR * PCEgross









  kur |
| --- | --- |
| — | PCEred | = | varbūtējā nākotnes kredītriska samazinātais rādītājs visiem līgumiem ar konkrētu līgumslēdzēju pusi, kuri ir iekļauti tiesiski spēkā esošā divpusējā ieskaita līgumā, |
| — | PCEgross | = | varbūtējā nākotnes kredītriska rādītāju kopsumma visiem līgumiem ar konkrētu līgumslēdzēju pusi, kuri ir iekļauti tiesiski spēkā esošā divpusējā ieskaita līgumā un aprēķināti, reizinot nosacītās pamatsummas ar 1. tabulā paredzētajiem procentiem, |
| — | NGR | = | “neto/bruto attiecības koeficients” pēc kompetento iestāžu izvēles:






  i) | nošķirts aprēķins: koeficients, kas noteikts pēc tīrajām aizstāšanas izmaksām visiem līgumiem, kas iekļauti tiesiski spēkā esošā divpusējā ieskaita līgumā ar konkrētu līgumslēdzēju pusi (skaitītājs), un bruto aizstāšanas izmaksām visiem līgumiem, kas iekļauti tiesiski spēkā esošā divpusējā ieskaita līgumā ar konkrētu līgumslēdzēju pusi (saucējs); vai |

—

posmā rādītāju, kas izsaka varbūtējo nākotnes kredītrisku visiem līgumiem, kas iekļauti dzēšanas nolīgumā, var samazināt saskaņā ar šādu formulu:

PCEred = 0,4 * PCEgross + 0,6 * NGR * PCEgross

kur

—

PCEred

=

varbūtējā nākotnes kredītriska samazinātais rādītājs visiem līgumiem ar konkrētu līgumslēdzēju pusi, kuri ir iekļauti tiesiski spēkā esošā divpusējā ieskaita līgumā,

—

PCEgross

=

varbūtējā nākotnes kredītriska rādītāju kopsumma visiem līgumiem ar konkrētu līgumslēdzēju pusi, kuri ir iekļauti tiesiski spēkā esošā divpusējā ieskaita līgumā un aprēķināti, reizinot nosacītās pamatsummas ar 1. tabulā paredzētajiem procentiem,

—

NGR

=

“neto/bruto attiecības koeficients” pēc kompetento iestāžu izvēles:

i)

nošķirts aprēķins: koeficients, kas noteikts pēc tīrajām aizstāšanas izmaksām visiem līgumiem, kas iekļauti tiesiski spēkā esošā divpusējā ieskaita līgumā ar konkrētu līgumslēdzēju pusi (skaitītājs), un bruto aizstāšanas izmaksām visiem līgumiem, kas iekļauti tiesiski spēkā esošā divpusējā ieskaita līgumā ar konkrētu līgumslēdzēju pusi (saucējs); vai

| ii) | kopējs aprēķins: koeficients, kas noteikts pēc summas, kura iegūta, summējot divpusēji aprēķinātas tīrās aizstāšanas izmaksas visām līgumslēdzējām pusēm, ņemot vērā līgumus, kas iekļauti tiesiski spēkā esošos ieskaita līgumos (skaitītājs), un bruto aizstāšanas izmaksām visiem līgumiem, kas iekļauti tiesiski spēkā esošos ieskaita līgumos (saucējs). |
| --- | --- |

ii)

kopējs aprēķins: koeficients, kas noteikts pēc summas, kura iegūta, summējot divpusēji aprēķinātas tīrās aizstāšanas izmaksas visām līgumslēdzējām pusēm, ņemot vērā līgumus, kas iekļauti tiesiski spēkā esošos ieskaita līgumos (skaitītājs), un bruto aizstāšanas izmaksām visiem līgumiem, kas iekļauti tiesiski spēkā esošos ieskaita līgumos (saucējs).

Ja dalībvalstis dod kredītiestādēm tiesības izvēlēties metodi, izvēlētā metode jāpiemēro konsekventi.

Varbūtējā nākotnes kredītriska aprēķinam saskaņā ar iepriekš doto formulu pilnīgi atbilstīgus līgumus, kas ir iekļauti ieskaita līgumā, var ņemt vērā kā vienu līgumu ar nosacītu pamatsummu, kas ir vienāda ar tīrajiem ieņēmumiem. Pilnīgi atbilstīgi līgumi ir ārvalstu valūtas maiņas nākotnes līgumi vai līdzīgi līgumi, kuros nosacītā pamatsumma ir vienāda ar naudas plūsmu, ja to termiņš ir viens un tas pats datums un ja tie pilnīgi vai daļēji izteikti vienā un tajā pašā valūtā.

Piemērojot 4. daļu, a) posmā:

| — | pilnīgi atbilstīgus līgumus, kas iekļauti ieskaita līgumā, var ņemt vērā kā vienu līgumu ar nosacītu pamatsummu, kas ir vienāda ar tīrajiem ieņēmumiem; nosacīto pamatsummu daudzumus reizina ar procentiem, kas doti 3. tabulā; un |
| --- | --- |

—

pilnīgi atbilstīgus līgumus, kas iekļauti ieskaita līgumā, var ņemt vērā kā vienu līgumu ar nosacītu pamatsummu, kas ir vienāda ar tīrajiem ieņēmumiem; nosacīto pamatsummu daudzumus reizina ar procentiem, kas doti 3. tabulā; un

| — | visiem pārējiem līgumiem, uz ko attiecas vienošanās par savstarpējo prasījumu ieskaitu, piemērojamos procentus var samazināt, kā norādīts 6. tabulā:
  6. tabula







  Sākotnējais termiņš (5) | Procentu likmju līgumi: | Ārvalstu valūtas līgumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens gads vai mazāk | 0,35 % | 1,50 % |
| Ilgāk par vienu gadu, bet ne ilgāk par diviem gadiem | 0,75 % | 3,75 % |
| Papildu summa par katru papildu gadu | 0,75 % | 2,25 % |

—

visiem pārējiem līgumiem, uz ko attiecas vienošanās par savstarpējo prasījumu ieskaitu, piemērojamos procentus var samazināt, kā norādīts 6. tabulā:

6. tabula

Sākotnējais termiņš (5)

Procentu likmju līgumi:

Ārvalstu valūtas līgumi

Viens gads vai mazāk

0,35 %

1,50 %

Ilgāk par vienu gadu, bet ne ilgāk par diviem gadiem

0,75 %

3,75 %

Papildu summa par katru papildu gadu

0,75 %

2,25 %

---

(1)  Līgumus, kas neatbilst šajā tabulā norādītajām piecām kategorijām, pielīdzina līgumiem par citām precēm, kas nav dārgmetāli. Līgumiem ar vairākām pamatsummas maiņām procenti jāreizina ar to atlikušo maksājumu skaitu, kuri vēl nav nokārtoti saskaņā ar līgumu.

(2)  Līgumiem, kas paredz atlikušo kredītu nokārtošanu saskaņā ar norādītām maksājuma dienām un kam noteikumi tiek pielāgoti tā, ka līguma tirgus vērtība šajās norādītajās dienās ir nulle, atlikušais laiks līdz termiņa beigām ir vienāds ar laiku līdz dienai, kad tiks izdarīta nākošā pielāgošana.

(3)  Procentu likmes līgumiem, kuri atbilst šiem kritērijiem un kuru laiks līdz termiņa beigām ir vairāk nekā viens gads, procents nav zemāks par 0,5 %.

(4)  Procentu likmju līgumu gadījumā kredītiestādes var ar savu kompetento iestāžu piekrišanu izvēlēties vai nu sākotnējo, vai atlikušo termiņu.

(5)  Procentu likmju līgumu gadījumā kredītiestādes var ar savu kompetento iestāžu piekrišanu izvēlēties vai nu sākotnējo, vai atlikušo termiņu.

IV PIELIKUMS

ATVASINĀTO INSTRUMENTU KLASIFIKĀCIJA

| 1. | Procentu likmju līgumi:






  a) | vienas valūtas procentu likmes mijmaiņas līgumi; |
| --- | --- | --- |

1.

Procentu likmju līgumi:

a)

vienas valūtas procentu likmes mijmaiņas līgumi;

| b) | pamata mijmaiņas līgumi; |
| --- | --- |

b)

pamata mijmaiņas līgumi;

| c) | nestandartizēti procentu likmes nākotnes līgumi; |
| --- | --- |

c)

nestandartizēti procentu likmes nākotnes līgumi;

| d) | standartizēti procentu likmes nākotnes līgumi; |
| --- | --- |

d)

standartizēti procentu likmes nākotnes līgumi;

| e) | nopirkti procentu likmes iespēju līgumi; un |
| --- | --- |

e)

nopirkti procentu likmes iespēju līgumi; un

| f) | citi līdzīgi līgumi. |
| --- | --- |

f)

citi līdzīgi līgumi.

| 2. | Ārvalstu valūtas maiņas līgumi un līgumi par zeltu:






  a) | vienas valūtas procentu likmes mijmaiņas līgumi; |
| --- | --- | --- |

2.

Ārvalstu valūtas maiņas līgumi un līgumi par zeltu:

a)

vienas valūtas procentu likmes mijmaiņas līgumi;

| b) | ārvalstu valūtas maiņas nākotnes līgumi; |
| --- | --- |

b)

ārvalstu valūtas maiņas nākotnes līgumi;

| c) | standartizēti nākotnes līgumi par valūtu; |
| --- | --- |

c)

standartizēti nākotnes līgumi par valūtu;

| d) | nopirkti valūtas iespēju līgumi; |
| --- | --- |

d)

nopirkti valūtas iespēju līgumi;

| e) | citi līdzīgi līgumi; un |
| --- | --- |

e)

citi līdzīgi līgumi; un

| f) | iepriekš a) līdz e) apakšpunktā minētajiem līgumiem līdzīgi līgumi par zeltu. |
| --- | --- |

f)

iepriekš a) līdz e) apakšpunktā minētajiem līgumiem līdzīgi līgumi par zeltu.

| 3. | Pielikuma 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā un 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajiem līgumiem līdzīgi līgumi par citiem atsauces elementiem vai indeksiem. Tas ietver kā minimumu visus instrumentus, kas norādīti Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 4. līdz 7., 9. un 10. punktā, ja nav iekļauti 1. un 2. punktā. |
| --- | --- |

3.

Pielikuma 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā un 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajiem līgumiem līdzīgi līgumi par citiem atsauces elementiem vai indeksiem. Tas ietver kā minimumu visus instrumentus, kas norādīti Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 4. līdz 7., 9. un 10. punktā, ja nav iekļauti 1. un 2. punktā.

V PIELIKUMS

RISKU ORGANIZĀCIJAS UN APSTRĀDES TEHNISKIE KRITĒRIJI

1.   PĀRVALDĪBA

| 1. | Pārvaldes iestāde, kas aprakstīta 11. pantā, nosaka kārtību attiecībā uz pienākumu nodalīšanu organizācijā un interešu konfliktu novēršanu. |
| --- | --- |

1.

Pārvaldes iestāde, kas aprakstīta 11. pantā, nosaka kārtību attiecībā uz pienākumu nodalīšanu organizācijā un interešu konfliktu novēršanu.

2.   RISKU APSTRĀDE

| 2. | Pārvaldes iestāde, kas aprakstīta 11. pantā, apstiprina un periodiski pārskata stratēģijas un politikas attiecībā uz to risku uzņemšanos, pārvaldību, uzraudzību un mazināšanu, kam pakļauta vai var būt pakļauta kredītiestāde, tostarp attiecībā uz riskiem, ko izraisa makroekonomikas vide, kurā tā darbojas, saistībā ar uzņēmējdarbības cikla statusu. |
| --- | --- |

2.

Pārvaldes iestāde, kas aprakstīta 11. pantā, apstiprina un periodiski pārskata stratēģijas un politikas attiecībā uz to risku uzņemšanos, pārvaldību, uzraudzību un mazināšanu, kam pakļauta vai var būt pakļauta kredītiestāde, tostarp attiecībā uz riskiem, ko izraisa makroekonomikas vide, kurā tā darbojas, saistībā ar uzņēmējdarbības cikla statusu.

3.   KREDĪTA UN DARĪJUMU PARTNERA RISKS

| 3. | Kredītu piešķiršana balstās uz drošiem un skaidri noteiktiem kritērijiem. Skaidri nosaka kredītu apstiprināšanas, grozīšanas, atjaunošanas un refinansēšanas kārtību. |
| --- | --- |

3.

Kredītu piešķiršana balstās uz drošiem un skaidri noteiktiem kritērijiem. Skaidri nosaka kredītu apstiprināšanas, grozīšanas, atjaunošanas un refinansēšanas kārtību.

| 4. | Kredītrisku saturošo portfeļu un riska darījumu pastāvīgo pārvaldību un uzraudzību, tostarp attiecībā uz problēmu kredītu identificēšanu un pārvaldīšanu un attiecībā uz adekvātu vērtības korekciju izdarīšanu un uzkrājumu veidošanu, veic ar efektīvām sistēmām. |
| --- | --- |

4.

Kredītrisku saturošo portfeļu un riska darījumu pastāvīgo pārvaldību un uzraudzību, tostarp attiecībā uz problēmu kredītu identificēšanu un pārvaldīšanu un attiecībā uz adekvātu vērtības korekciju izdarīšanu un uzkrājumu veidošanu, veic ar efektīvām sistēmām.

| 5. | Kredītiestādes mērķa tirgiem un kopējai kredītu stratēģijai adekvāti piemēro kredītportfeļa diversifikāciju. |
| --- | --- |

5.

Kredītiestādes mērķa tirgiem un kopējai kredītu stratēģijai adekvāti piemēro kredītportfeļa diversifikāciju.

4.   ATLIKUŠAIS RISKS

| 6. | Risku, ka atzītie kredītriska mazināšanas paņēmieni, ko izmanto kredītiestādes, izrādītos mazāk efektīvi, nekā iecerēts, izskata un kontrolē ar rakstisku kārtību un procedūru palīdzību. |
| --- | --- |

6.

Risku, ka atzītie kredītriska mazināšanas paņēmieni, ko izmanto kredītiestādes, izrādītos mazāk efektīvi, nekā iecerēts, izskata un kontrolē ar rakstisku kārtību un procedūru palīdzību.

5.   KONCENTRĀCIJAS RISKS

| 7. | Koncentrācijas risku, kas izriet no riska darījumiem attiecībā uz darījumu partneriem, saistīto darījumu partneru grupām un darījumu partneriem tajā pašā tautsaimniecības nozarē, ģeogrāfiskajā apgabalā vai no tās pašas darbības vai izstrādājuma, kredītriska mazināšanas paņēmienu piemērošanas, un tostarp jo īpaši riskus, kas saistīti ar plašiem netiešiem kredītu riska darījumiem (piem., attiecībā uz vienu nodrošinājuma izdevēju), izskata un kontrolē, izmantojot rakstisku kārtību un procedūras. |
| --- | --- |

7.

Koncentrācijas risku, kas izriet no riska darījumiem attiecībā uz darījumu partneriem, saistīto darījumu partneru grupām un darījumu partneriem tajā pašā tautsaimniecības nozarē, ģeogrāfiskajā apgabalā vai no tās pašas darbības vai izstrādājuma, kredītriska mazināšanas paņēmienu piemērošanas, un tostarp jo īpaši riskus, kas saistīti ar plašiem netiešiem kredītu riska darījumiem (piem., attiecībā uz vienu nodrošinājuma izdevēju), izskata un kontrolē, izmantojot rakstisku kārtību un procedūras.

6.   PĀRVĒRŠANAS VĒRTSPAPĪROS RISKI

| 8. | Riskus, kas izriet no darījumiem, attiecībā uz kuriem kredītiestāde ir iniciators vai sponsors, izvērtē un izskata ar atbilstīgu kārtību un procedūru palīdzību, lai jo īpaši nodrošinātu to, ka darījuma ekonomiskā būtība tiek pilnībā atspoguļota lēmumos par riska novērtējumu un pārvaldību. |
| --- | --- |

8.

Riskus, kas izriet no darījumiem, attiecībā uz kuriem kredītiestāde ir iniciators vai sponsors, izvērtē un izskata ar atbilstīgu kārtību un procedūru palīdzību, lai jo īpaši nodrošinātu to, ka darījuma ekonomiskā būtība tiek pilnībā atspoguļota lēmumos par riska novērtējumu un pārvaldību.

| 9. | Tādām kredītiestādēm, kas ir iniciatores darījumiem ar vairākkārtēju pārvēršanu vērtspapīros, kur iesaistīti priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumi, pastāv likviditātes plāni attiecībā uz plānveida un priekšlaicīgu amortizāciju. |
| --- | --- |

9.

Tādām kredītiestādēm, kas ir iniciatores darījumiem ar vairākkārtēju pārvēršanu vērtspapīros, kur iesaistīti priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumi, pastāv likviditātes plāni attiecībā uz plānveida un priekšlaicīgu amortizāciju.

7.   TIRGUS RISKI

| 10. | Ievieš instrukcijas un procedūras, ar ko nosaka, kā mērāmi un vadāmi visi būtiskie tirgus risku avoti un izpausmes. |
| --- | --- |

10.

Ievieš instrukcijas un procedūras, ar ko nosaka, kā mērāmi un vadāmi visi būtiskie tirgus risku avoti un izpausmes.

8.   PROCENTU LIKMES RISKS, KAS IZRIET NO DARBĪBĀM, KURAS NAV SAISTĪTAS AR TIRDZNIECĪBU

| 11. | Ievieš sistēmas tāda riska novērtēšanai un pārvaldībai, kas izriet no iespējamām procentu likmes izmaiņām, ciktāl tās ietekmē kredītiestādes darbības, kas nav saistītas ar tirdzniecību. |
| --- | --- |

11.

Ievieš sistēmas tāda riska novērtēšanai un pārvaldībai, kas izriet no iespējamām procentu likmes izmaiņām, ciktāl tās ietekmē kredītiestādes darbības, kas nav saistītas ar tirdzniecību.

9.   OPERACIONĀLAIS RISKS

| 12. | Īsteno politiku un procedūras, lai novērtētu un pārvaldītu operacionālo risku, tostarp retus notikumus ar spēcīgu iedarbību. Neskarot 4. panta 22. punktā noteikto definīciju, kredītiestādes precizē, kas ir operacionālais risks šīs politikas un šo procedūru vajadzībām. |
| --- | --- |

12.

Īsteno politiku un procedūras, lai novērtētu un pārvaldītu operacionālo risku, tostarp retus notikumus ar spēcīgu iedarbību. Neskarot 4. panta 22. punktā noteikto definīciju, kredītiestādes precizē, kas ir operacionālais risks šīs politikas un šo procedūru vajadzībām.

| 13. | Piemēro neparedzētu izdevumu un darbības nepārtrauktības plānus, lai nodrošinātu kredītiestādes spēju darboties nepārtraukti un ierobežot zaudējumus smagu darbības traucējumu gadījumā. |
| --- | --- |

13.

Piemēro neparedzētu izdevumu un darbības nepārtrauktības plānus, lai nodrošinātu kredītiestādes spēju darboties nepārtraukti un ierobežot zaudējumus smagu darbības traucējumu gadījumā.

10.   LIKVIDITĀTES RISKS

| 14. | Pastāv kārtība un procesi, ar kuru palīdzību regulāri un tālredzīgi nosaka un pārvalda neto finansējuma stāvokli un pieprasījumu. Tiek ņemti vērā alternatīvi scenāriji, un regulāri tiek pārskatīti pieņēmumi, uz ko balstās lēmumi attiecībā uz neto finansējuma stāvokli. |
| --- | --- |

14.

Pastāv kārtība un procesi, ar kuru palīdzību regulāri un tālredzīgi nosaka un pārvalda neto finansējuma stāvokli un pieprasījumu. Tiek ņemti vērā alternatīvi scenāriji, un regulāri tiek pārskatīti pieņēmumi, uz ko balstās lēmumi attiecībā uz neto finansējuma stāvokli.

| 15. | Izmanto neparedzētu izdevumu plānus, lai pārvarētu likviditātes krīzes. |
| --- | --- |

15.

Izmanto neparedzētu izdevumu plānus, lai pārvarētu likviditātes krīzes.

VI PIELIKUMS

STANDARTIZĒTĀ PIEEJA

1. daļa — Riska svērums

1.   RISKA DARĪJUMI AR CENTRĀLAJĀM VALDĪBĀM VAI CENTRĀLAJĀM BANKĀM

1.1.   Apstrāde

| 1. | Neskarot 2. līdz 7. punktu, riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām piešķir 100 % riska svērumu. |
| --- | --- |

1.

Neskarot 2. līdz 7. punktu, riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām piešķir 100 % riska svērumu.

| 2. | Ņemot vērā 3. punktu, riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām, par kuriem ir pieejams kredīta novērtējums, ko veikusi norīkota ĀKNI, riska svērumu piešķir saskaņā ar 1. tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās piemēroto ĀKNI kredīta novērtējumus attiecinājušas uz kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas sešām pakāpēm. |
| --- | --- |

2.

Ņemot vērā 3. punktu, riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām, par kuriem ir pieejams kredīta novērtējums, ko veikusi norīkota ĀKNI, riska svērumu piešķir saskaņā ar 1. tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās piemēroto ĀKNI kredīta novērtējumus attiecinājušas uz kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas sešām pakāpēm.

1. tabula

| Kredīta kvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska svērums | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe

1

2

3

4

5

6

Riska svērums

0 %

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

| 3. | Riska darījumiem ar Eiropas Centrālo banku piemēro 0 % riska svērumu. |
| --- | --- |

3.

Riska darījumiem ar Eiropas Centrālo banku piemēro 0 % riska svērumu.

1.2.   Riska darījumi aizņēmēja valsts valūtā

| 4. | Riska darījumiem ar dalībvalstu centrālajām valdībām un centrālajām bankām, kas denominēti un finansēti centrālās valdības un centrālās bankas dalībvalsts valūtā, piešķir 0 % riska svērumu. |
| --- | --- |

4.

Riska darījumiem ar dalībvalstu centrālajām valdībām un centrālajām bankām, kas denominēti un finansēti centrālās valdības un centrālās bankas dalībvalsts valūtā, piešķir 0 % riska svērumu.

| 5. | Ja tādas trešās valsts kompetentās iestādes, kas piemēro tādus uzraudzības un reglamentējošos noteikumus, kas ir vismaz līdzvērtīgi Kopienā piemērotajiem noteikumiem, piešķir zemāku riska svērumu, nekā norādīts 1. līdz 2. punktā, darījumiem ar to centrālo valdību un centrālo banku, kas izteikti un finansēti vietējā valūtā, dalībvalstis var ļaut savām kredītiestādēm šādā pat veidā noteikt riska pakāpi šādiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

5.

Ja tādas trešās valsts kompetentās iestādes, kas piemēro tādus uzraudzības un reglamentējošos noteikumus, kas ir vismaz līdzvērtīgi Kopienā piemērotajiem noteikumiem, piešķir zemāku riska svērumu, nekā norādīts 1. līdz 2. punktā, darījumiem ar to centrālo valdību un centrālo banku, kas izteikti un finansēti vietējā valūtā, dalībvalstis var ļaut savām kredītiestādēm šādā pat veidā noteikt riska pakāpi šādiem riska darījumiem.

1.3.   Eksporta kredīta aģentūru kredīta novērtējumu izmantošana

| 6. | Eksporta kredīta aģentūras kredīta novērtējumu kompetentās iestādes atzīst tad, ja atbilst kāds no šiem priekšnoteikumiem:






  a) | tādu eksporta kredīta aģentūru vienprātīgs riska novērtējums, kas ir ESAO “Vienošanās par vadlīnijām attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem” dalībnieces; vai |
| --- | --- | --- |

6.

Eksporta kredīta aģentūras kredīta novērtējumu kompetentās iestādes atzīst tad, ja atbilst kāds no šiem priekšnoteikumiem:

a)

tādu eksporta kredīta aģentūru vienprātīgs riska novērtējums, kas ir ESAO “Vienošanās par vadlīnijām attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem” dalībnieces; vai

| b) | eksporta kredītu aģentūra publicē savus kredīta novērtējumus, šī eksporta kredītu aģentūra ievēro ESAO metodoloģiju, un kredīta novērtējums ir saistīts ar vienu no astoņām minimālām eksporta apdrošināšanas prēmijām (MEIP), ko paredz metodoloģija, par ko vienojusies ESAO; |
| --- | --- |

b)

eksporta kredītu aģentūra publicē savus kredīta novērtējumus, šī eksporta kredītu aģentūra ievēro ESAO metodoloģiju, un kredīta novērtējums ir saistīts ar vienu no astoņām minimālām eksporta apdrošināšanas prēmijām (MEIP), ko paredz metodoloģija, par ko vienojusies ESAO;

| 7. | Riska darījumiem, kam riska svēruma noteikšanai ir atzīts kredīta novērtējums, ko veikusi eksporta kredīta aģentūra, piešķir riska svērumu saskaņā ar 2. tabulu. |
| --- | --- |

7.

Riska darījumiem, kam riska svēruma noteikšanai ir atzīts kredīta novērtējums, ko veikusi eksporta kredīta aģentūra, piešķir riska svērumu saskaņā ar 2. tabulu.

2. tabula

| MEIP | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska svērums | 0 % | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 150 % |

MEIP

0

1

2

3

4

5

6

7

Riska svērums

0 %

0 %

20 %

50 %

100 %

100 %

100 %

150 %

2.   RISKA DARĪJUMI AR REĢIONĀLAJĀM VALDĪBĀM VAI PAŠVALDĪBĀM

| 8. | Neskarot 9. līdz 11. punktu, riska darījumiem ar reģionālajām valdībām un pašvaldībām piešķir riska svērumu kā riska darījumiem ar iestādēm. Šī kārtība nav atkarīga no 80. panta 3. punktā minēto izvēles tiesību izmantošanas. Preferenciālais režīms īstermiņa riska darījumiem, kas norādīts 31., 32. un 37. punktā, netiek piemērots. |
| --- | --- |

8.

Neskarot 9. līdz 11. punktu, riska darījumiem ar reģionālajām valdībām un pašvaldībām piešķir riska svērumu kā riska darījumiem ar iestādēm. Šī kārtība nav atkarīga no 80. panta 3. punktā minēto izvēles tiesību izmantošanas. Preferenciālais režīms īstermiņa riska darījumiem, kas norādīts 31., 32. un 37. punktā, netiek piemērots.

| 9. | Riska darījumus ar reģionālajām valdībām un pašvaldībām pielīdzina riska darījumiem ar to centrālo valdību, kuras jurisdikcijā tās atrodas, ja riska ziņā nepastāv atšķirības starp šādiem riska darījumiem, jo reģiona valdībām un pašvaldībām ir īpašas tiesības gūt ienākumus, un tāpēc, ka pastāv īpaša institucionāla kārtība, kuras uzdevums ir mazināt saistību neizpildes risku.
  Kompetentās iestādes sagatavo un publicē reģiona valdību un pašvaldību sarakstu, kurām veiks riska svērumu tādā pašā veidā kā centrālajai valdībai. |
| --- | --- |

9.

Riska darījumus ar reģionālajām valdībām un pašvaldībām pielīdzina riska darījumiem ar to centrālo valdību, kuras jurisdikcijā tās atrodas, ja riska ziņā nepastāv atšķirības starp šādiem riska darījumiem, jo reģiona valdībām un pašvaldībām ir īpašas tiesības gūt ienākumus, un tāpēc, ka pastāv īpaša institucionāla kārtība, kuras uzdevums ir mazināt saistību neizpildes risku.

Kompetentās iestādes sagatavo un publicē reģiona valdību un pašvaldību sarakstu, kurām veiks riska svērumu tādā pašā veidā kā centrālajai valdībai.

| 10. | Riska darījumi ar baznīcām un reliģiskām apvienībām, kas ir publisko tiesību subjekti, ciktāl tās iekasē nodevas saskaņā ar tiesību aktiem, kas tām piešķir šādas tiesības, ir pielīdzināmi riska darījumiem ar reģionālām valdībām un pašvaldībām, nepiemērojot 9. punktu. Šajā gadījumā 89. panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām atļauja piemērot V nodaļas 2. sadaļas 3. iedaļas 1. apakšiedaļu netiks atteikta. |
| --- | --- |

10.

Riska darījumi ar baznīcām un reliģiskām apvienībām, kas ir publisko tiesību subjekti, ciktāl tās iekasē nodevas saskaņā ar tiesību aktiem, kas tām piešķir šādas tiesības, ir pielīdzināmi riska darījumiem ar reģionālām valdībām un pašvaldībām, nepiemērojot 9. punktu. Šajā gadījumā 89. panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām atļauja piemērot V nodaļas 2. sadaļas 3. iedaļas 1. apakšiedaļu netiks atteikta.

| 11. | Ja kompetentās iestādes kādas trešās valsts jurisdikcijā, kas piemēro tādus uzraudzības un reglamentējošos noteikumus, kas ir vismaz līdzvērtīgi Kopienā piemērotajiem noteikumiem, riska darījumus ar reģiona pašvaldībām un vietējām iestādēm pielīdzina riska darījumiem ar savu centrālo valdību, tad dalībvalstis var atļaut savām kredītiestādēm tādā pat veidā piešķirt riska svērumu riska darījumiem ar šīm reģiona pašvaldībām un vietējām iestādēm. |
| --- | --- |

11.

Ja kompetentās iestādes kādas trešās valsts jurisdikcijā, kas piemēro tādus uzraudzības un reglamentējošos noteikumus, kas ir vismaz līdzvērtīgi Kopienā piemērotajiem noteikumiem, riska darījumus ar reģiona pašvaldībām un vietējām iestādēm pielīdzina riska darījumiem ar savu centrālo valdību, tad dalībvalstis var atļaut savām kredītiestādēm tādā pat veidā piešķirt riska svērumu riska darījumiem ar šīm reģiona pašvaldībām un vietējām iestādēm.

3.   RISKA DARĪJUMI AR ADMINISTRATĪVĀM IESTĀDĒM UN BEZPEĻŅAS UZŅĒMUMIEM

3.1.   Apstrāde

| 12. | Neskarot 13. līdz 17. punkta noteikumus, riska darījumiem ar administratīvām iestādēm un bezpeļņas uzņēmumiem piešķir 100 % riska svērumu. |
| --- | --- |

12.

Neskarot 13. līdz 17. punkta noteikumus, riska darījumiem ar administratīvām iestādēm un bezpeļņas uzņēmumiem piešķir 100 % riska svērumu.

3.2.   Publiskās struktūras

| 13. | Neskarot 14. līdz 17. punktu, riska darījumiem ar publiskajām struktūrām piemēro 100 % riska pakāpi. |
| --- | --- |

13.

Neskarot 14. līdz 17. punktu, riska darījumiem ar publiskajām struktūrām piemēro 100 % riska pakāpi.

| 14. | Pēc kompetento iestāžu ieskatiem riska darījumus ar publiskajām struktūrām var uzskatīt par riska darījumiem ar iestādēm. Šīs iespējas īstenošana nav atkarīga no 80. panta 3. punktā paredzētās iespējas īstenošanas. Nepiemēro 31., 32. un 37. punktā paredzēto preferenciālo režīmu īstermiņa riska darījumiem. |
| --- | --- |

14.

Pēc kompetento iestāžu ieskatiem riska darījumus ar publiskajām struktūrām var uzskatīt par riska darījumiem ar iestādēm. Šīs iespējas īstenošana nav atkarīga no 80. panta 3. punktā paredzētās iespējas īstenošanas. Nepiemēro 31., 32. un 37. punktā paredzēto preferenciālo režīmu īstermiņa riska darījumiem.

| 15. | Izņēmuma gadījumos riska darījumus ar sabiedriskā sektora organizācijām var pielīdzināt riska darījumiem ar centrālo valdību, kuras jurisdikcijā šīs organizācijas atrodas, ja pēc kompetento iestāžu ieskatiem šo riska darījumu riska pakāpes ir identiskas sakarā ar centrālās valdības dotu atbilstīgu galvojumu. |
| --- | --- |

15.

Izņēmuma gadījumos riska darījumus ar sabiedriskā sektora organizācijām var pielīdzināt riska darījumiem ar centrālo valdību, kuras jurisdikcijā šīs organizācijas atrodas, ja pēc kompetento iestāžu ieskatiem šo riska darījumu riska pakāpes ir identiskas sakarā ar centrālās valdības dotu atbilstīgu galvojumu.

| 16. | Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes ir izmantojušas izvēles tiesības riska darījumus ar sabiedriskā sektora organizācijām pielīdzināt riska darījumiem ar iestādēm vai centrālo valdību, kuru jurisdikcijā tās atrodas, citas dalībvalsts kompetentās iestādes ļauj savām kredītiestādēm tādā pat veidā piešķirt riska svērumu riska darījumiem ar šīm sabiedriskā sektora organizācijām. |
| --- | --- |

16.

Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes ir izmantojušas izvēles tiesības riska darījumus ar sabiedriskā sektora organizācijām pielīdzināt riska darījumiem ar iestādēm vai centrālo valdību, kuru jurisdikcijā tās atrodas, citas dalībvalsts kompetentās iestādes ļauj savām kredītiestādēm tādā pat veidā piešķirt riska svērumu riska darījumiem ar šīm sabiedriskā sektora organizācijām.

| 17. | Ja kompetentās iestādes kādas trešās valsts jurisdikcijā, kurā piemēro uzraudzības un reglamentējošos pasākumus, kas ir vismaz līdzvērtīgi Kopienā piemērotajiem pasākumiem, riska darījumus ar publiskajām struktūrām uzskata par riska darījumiem ar iestādēm, tad dalībvalstis var atļaut savām kredītiestādēm tāpat piemērot riska pakāpi riska darījumiem ar šādām publiskajām struktūrām. |
| --- | --- |

17.

Ja kompetentās iestādes kādas trešās valsts jurisdikcijā, kurā piemēro uzraudzības un reglamentējošos pasākumus, kas ir vismaz līdzvērtīgi Kopienā piemērotajiem pasākumiem, riska darījumus ar publiskajām struktūrām uzskata par riska darījumiem ar iestādēm, tad dalībvalstis var atļaut savām kredītiestādēm tāpat piemērot riska pakāpi riska darījumiem ar šādām publiskajām struktūrām.

4.   RISKA DARĪJUMI AR DAUDZPUSĒJĀM ATTĪSTĪBAS BANKĀM

4.1.   Joma

| 18. | Amerikas savstarpējo ieguldījumu korporācija, Melnās jūras valstu tirdzniecības un attīstības banka un Centrālamerikas Ekonomiskās integrācijas banka 78. līdz 83. panta nozīmē tiek uzskatītas par daudzpusējām attīstības bankām (MDB). |
| --- | --- |

18.

Amerikas savstarpējo ieguldījumu korporācija, Melnās jūras valstu tirdzniecības un attīstības banka un Centrālamerikas Ekonomiskās integrācijas banka 78. līdz 83. panta nozīmē tiek uzskatītas par daudzpusējām attīstības bankām (MDB).

4.2.   Apstrāde

| 19. | Neskarot 20. un 21. punkta noteikumus, riska darījumus ar daudzpusējām attīstības bankām pielīdzina riska darījumiem ar iestādēm saskaņā ar 29. līdz 32. pantu. Preferenciālais režīms īstermiņa riska darījumiem, kas norādīts 31., 32. un 37. punktā, netiek piemērots. |
| --- | --- |

19.

Neskarot 20. un 21. punkta noteikumus, riska darījumus ar daudzpusējām attīstības bankām pielīdzina riska darījumiem ar iestādēm saskaņā ar 29. līdz 32. pantu. Preferenciālais režīms īstermiņa riska darījumiem, kas norādīts 31., 32. un 37. punktā, netiek piemērots.

| 20. | Riska darījumiem ar šādām daudzpusējām attīstības bankām piešķir 0 % riska svērumu:






  a) | Starptautiskā rekonstrukcijas un attīstības banka; |
| --- | --- | --- |

20.

Riska darījumiem ar šādām daudzpusējām attīstības bankām piešķir 0 % riska svērumu:

a)

Starptautiskā rekonstrukcijas un attīstības banka;

| b) | Starptautiskā finanšu korporācija; |
| --- | --- |

b)

Starptautiskā finanšu korporācija;

| c) | Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Attīstības banka; |
| --- | --- |

c)

Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Attīstības banka;

| d) | Āzijas Attīstības banka; |
| --- | --- |

d)

Āzijas Attīstības banka;

| e) | Āfrikas Attīstības banka; |
| --- | --- |

e)

Āfrikas Attīstības banka;

| f) | Eiropas Attīstības bankas padome; |
| --- | --- |

f)

Eiropas Attīstības bankas padome;

| g) | Ziemeļvalstu Investīciju banka; |
| --- | --- |

g)

Ziemeļvalstu Investīciju banka;

| h) | Karību Attīstības banka; |
| --- | --- |

h)

Karību Attīstības banka;

| i) | Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka; |
| --- | --- |

i)

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka;

| j) | Eiropas Investīciju banka; |
| --- | --- |

j)

Eiropas Investīciju banka;

| k) | Eiropas Investīciju fonds; un |
| --- | --- |

k)

Eiropas Investīciju fonds; un

| l) | Daudzpusējo ieguldījumu garantiju aģentūra. |
| --- | --- |

l)

Daudzpusējo ieguldījumu garantiju aģentūra.

| 21. | Eiropas Investīciju fonda dalības kapitāla nesamaksātajai daļai piešķir 20 % riska svērumu. |
| --- | --- |

21.

Eiropas Investīciju fonda dalības kapitāla nesamaksātajai daļai piešķir 20 % riska svērumu.

5.   RISKA DARĪJUMI AR STARPTAUTISKĀM ORGANIZĀCIJĀM

| 22. | Riska darījumiem ar šādām starptautiskajām organizācijām piešķir 0 % riska svērumu:






  a) | Eiropas Kopiena; |
| --- | --- | --- |

22.

Riska darījumiem ar šādām starptautiskajām organizācijām piešķir 0 % riska svērumu:

a)

Eiropas Kopiena;

| b) | Starptautiskais valūtas fonds; |
| --- | --- |

b)

Starptautiskais valūtas fonds;

| c) | Starptautisko norēķinu banka. |
| --- | --- |

c)

Starptautisko norēķinu banka.

6.   RISKA DARĪJUMI AR IESTĀDĒM

6.1.   Apstrāde

| 23. | Nosakot riska svērumu riska darījumiem ar iestādēm, piemēro vienu no divām metodēm, kas aprakstītas 26. līdz 27. punktā un 29. līdz 32. punktā. |
| --- | --- |

23.

Nosakot riska svērumu riska darījumiem ar iestādēm, piemēro vienu no divām metodēm, kas aprakstītas 26. līdz 27. punktā un 29. līdz 32. punktā.

| 24. | Neskarot citus 23. līdz 39. punkta nosacījumus, riska darījumus ar finanšu iestādēm, kam atļauju devušas un kuras uzrauga par kredītiestāžu uzraudzību un licencēšanu atbildīgās kompetentās iestādes, un kas pakļautas kredītiestādēm piemērotajai uzticamības prasībām, vērtē tāpat kā iestāžu riska darījumus. |
| --- | --- |

24.

Neskarot citus 23. līdz 39. punkta nosacījumus, riska darījumus ar finanšu iestādēm, kam atļauju devušas un kuras uzrauga par kredītiestāžu uzraudzību un licencēšanu atbildīgās kompetentās iestādes, un kas pakļautas kredītiestādēm piemērotajai uzticamības prasībām, vērtē tāpat kā iestāžu riska darījumus.

6.2.   Riska darījumu ar iestādēm, kam nav piešķirts kredītreitings, riska svēruma zemākais slieksnis

| 25. | Riska darījuma ar iestādi, kam nav piešķirts kredītreitings, riska svērums nedrīkst būt zemāks par riska svērumu, ko piešķir riska darījumiem ar tās centrālo valdību. |
| --- | --- |

25.

Riska darījuma ar iestādi, kam nav piešķirts kredītreitings, riska svērums nedrīkst būt zemāks par riska svērumu, ko piešķir riska darījumiem ar tās centrālo valdību.

6.2.   Metode, kas balstās uz centrālajai valdībai piešķirto riska svērumu

| 26. | Riska darījumiem ar iestādēm piešķir riska svērumu atbilstoši tai kredīta kvalitātes pakāpei, kas piešķirta centrālajai valdībai, kuras jurisdikcijā iestāde atrodas, saskaņā ar 3. tabulu. |
| --- | --- |

26.

Riska darījumiem ar iestādēm piešķir riska svērumu atbilstoši tai kredīta kvalitātes pakāpei, kas piešķirta centrālajai valdībai, kuras jurisdikcijā iestāde atrodas, saskaņā ar 3. tabulu.

3. tabula

| Kredīta kvalitātes pakāpe, kas piešķirta centrālajai valdībai | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska darījuma riska svērums | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe, kas piešķirta centrālajai valdībai

1

2

3

4

5

6

Riska darījuma riska svērums

20 %

50 %

100 %

100 %

100 %

150 %

| 27. | Riska darījumiem ar iestādēm, kas atrodas valstīs, kur centrālajai valdībai nav piešķirts kredītreitings, riska svērums nav lielāks par 100 %. |
| --- | --- |

27.

Riska darījumiem ar iestādēm, kas atrodas valstīs, kur centrālajai valdībai nav piešķirts kredītreitings, riska svērums nav lielāks par 100 %.

| 28. | Iestāžu riska darījumiem ar sākotnēji spēkā esošu trīs mēnešu vai īsāku termiņu var piemērot 20 % riska svērumu. |
| --- | --- |

28.

Iestāžu riska darījumiem ar sākotnēji spēkā esošu trīs mēnešu vai īsāku termiņu var piemērot 20 % riska svērumu.

6.4.   Metode, kas balstās uz kredīta novērtējumu

| 29. | Riska darījumiem, kuru sākotnējais termiņš pārsniedz trīs mēnešus, ar iestādēm, kam ir pieejams kredīta novērtējums, ko veikusi norīkota ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), piešķir riska svērumu saskaņā ar 4. tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās iestādes piešķīrušas kredīta novērtējumus tiesīgām ārējās kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sastāv no sešām pakāpēm. |
| --- | --- |

29.

Riska darījumiem, kuru sākotnējais termiņš pārsniedz trīs mēnešus, ar iestādēm, kam ir pieejams kredīta novērtējums, ko veikusi norīkota ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), piešķir riska svērumu saskaņā ar 4. tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās iestādes piešķīrušas kredīta novērtējumus tiesīgām ārējās kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sastāv no sešām pakāpēm.

4. tabula

| Kredīta kvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska svērums | 20 % | 50 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe

1

2

3

4

5

6

Riska svērums

20 %

50 %

50 %

100 %

100 %

150 %

| 30. | Riska darījumiem ar iestādēm, kam nav piešķirts kredītreitings, piešķir 50 % riska svērumu. |
| --- | --- |

30.

Riska darījumiem ar iestādēm, kam nav piešķirts kredītreitings, piešķir 50 % riska svērumu.

| 31. | Riska darījumiem, kuru sākotnējais termiņš ir trīs mēneši vai mazāks, ar iestādēm, kam ir pieejams kredīta novērtējums, ko veikusi norīkota ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), piešķir riska svērumu saskaņā ar 5. tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās iestādes piešķīrušas kredīta novērtējumus piemērotām ārējās kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sastāv no sešām pakāpēm. |
| --- | --- |

31.

Riska darījumiem, kuru sākotnējais termiņš ir trīs mēneši vai mazāks, ar iestādēm, kam ir pieejams kredīta novērtējums, ko veikusi norīkota ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), piešķir riska svērumu saskaņā ar 5. tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās iestādes piešķīrušas kredīta novērtējumus piemērotām ārējās kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sastāv no sešām pakāpēm.

5. tabula

| Kredīta kvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska svērums | 20 % | 20 % | 20 % | 50 % | 50 % | 150 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe

1

2

3

4

5

6

Riska svērums

20 %

20 %

20 %

50 %

50 %

150 %

| 32. | Riska darījumiem, kuru sākotnējais termiņš ir trīs mēneši vai mazāks, ar iestādēm, kam nav piešķirts kredītreitings, piešķir 20 % riska svērumu. |
| --- | --- |

32.

Riska darījumiem, kuru sākotnējais termiņš ir trīs mēneši vai mazāks, ar iestādēm, kam nav piešķirts kredītreitings, piešķir 20 % riska svērumu.

6.5.   Saistība ar īstermiņa kredīta novērtējumiem

| 33. | Ja riska darījumiem ar iestādēm piemēro metodi, kas noteikta 29. līdz 32. punktā, tad ir šāda saistība ar īpašajiem īstermiņa novērtējumiem. |
| --- | --- |

33.

Ja riska darījumiem ar iestādēm piemēro metodi, kas noteikta 29. līdz 32. punktā, tad ir šāda saistība ar īpašajiem īstermiņa novērtējumiem.

| 34. | Ja nav īstermiņa riska darījuma novērtējuma, tad vispārējo preferenciālo režīmu īstermiņa riska darījumiem, kā norādīts 31. punktā, piemēro visiem riska darījumiem ar iestādēm, kuru atlikušais termiņš ir līdz trim mēnešiem. |
| --- | --- |

34.

Ja nav īstermiņa riska darījuma novērtējuma, tad vispārējo preferenciālo režīmu īstermiņa riska darījumiem, kā norādīts 31. punktā, piemēro visiem riska darījumiem ar iestādēm, kuru atlikušais termiņš ir līdz trim mēnešiem.

| 35. | Ja ir īstermiņa novērtējums un šāds novērtējums paredz piemērot labvēlīgāku vai vienādu riska svērumu ar to, kādu izmanto vispārējā preferenciālā režīmā īstermiņa riska darījumiem, kā norādīts 31. punktā, tad īstermiņa novērtējumu izmanto vienīgi attiecībā uz šo īpašo riska darījumu. Citiem īstermiņa riska darījumiem piemēro vispārējo preferenciālo režīmu īstermiņa darījumiem, kā norādīts 31. punktā. |
| --- | --- |

35.

Ja ir īstermiņa novērtējums un šāds novērtējums paredz piemērot labvēlīgāku vai vienādu riska svērumu ar to, kādu izmanto vispārējā preferenciālā režīmā īstermiņa riska darījumiem, kā norādīts 31. punktā, tad īstermiņa novērtējumu izmanto vienīgi attiecībā uz šo īpašo riska darījumu. Citiem īstermiņa riska darījumiem piemēro vispārējo preferenciālo režīmu īstermiņa darījumiem, kā norādīts 31. punktā.

| 36. | Ja ir īstermiņa novērtējums un šāds novērtējums paredz piešķirt mazāk labvēlīgu riska svērumu par to, kādu izmanto vispārējā preferenciālā režīmā īstermiņa riska darījumiem, kā norādīts 31. punktā, tad vispārējais preferenciālais režīms īstermiņa riska darījumiem netiek izmantots un visiem īstermiņa prasījumiem bez reitinga piemēro tādu pašu riska svērumu, kādu paredz konkrētais īstermiņa novērtējums. |
| --- | --- |

36.

Ja ir īstermiņa novērtējums un šāds novērtējums paredz piešķirt mazāk labvēlīgu riska svērumu par to, kādu izmanto vispārējā preferenciālā režīmā īstermiņa riska darījumiem, kā norādīts 31. punktā, tad vispārējais preferenciālais režīms īstermiņa riska darījumiem netiek izmantots un visiem īstermiņa prasījumiem bez reitinga piemēro tādu pašu riska svērumu, kādu paredz konkrētais īstermiņa novērtējums.

6.6.   Īstermiņa riska darījumi aizdevuma ņēmēja valsts valūtā

| 37. | Riska darījumi iestādēm, kuru atlikušais termiņš ir 3 mēneši vai mazāk un kas pēc kompetentās iestādes ieskatiem ir izteikti un finansēti valsts valūtā, saskaņā ar abām 26. līdz 27. un 29. līdz 32. punktā aprakstītajām metodēm drīkst piemērot par vienu kategoriju zemāku riska svērumu, nekā preferenciālais riska svērums, kas aprakstīts 4. un 5. punktā un ko piemēro tās centrālajai valdībai |
| --- | --- |

37.

Riska darījumi iestādēm, kuru atlikušais termiņš ir 3 mēneši vai mazāk un kas pēc kompetentās iestādes ieskatiem ir izteikti un finansēti valsts valūtā, saskaņā ar abām 26. līdz 27. un 29. līdz 32. punktā aprakstītajām metodēm drīkst piemērot par vienu kategoriju zemāku riska svērumu, nekā preferenciālais riska svērums, kas aprakstīts 4. un 5. punktā un ko piemēro tās centrālajai valdībai

| 38. | Riska darījumiem, kuru atlikušais termiņš ir 3 mēneši vai mazāk un kas izteikti un finansēti aizdevuma ņēmēja valsts valūtā, nepiešķir riska svērumu, kas ir zemāks par 20 %. |
| --- | --- |

38.

Riska darījumiem, kuru atlikušais termiņš ir 3 mēneši vai mazāk un kas izteikti un finansēti aizdevuma ņēmēja valsts valūtā, nepiešķir riska svērumu, kas ir zemāks par 20 %.

6.7.   Ieguldījumi statūtkapitāla instrumentos

| 39. | Ieguldījumiem akciju kapitāla vai statūtkapitāla instrumentos, ko emitējušas iestādes, piešķir 100 % riska svērumu, ja tie nav atskaitīti no pašu kapitāla. |
| --- | --- |

39.

Ieguldījumiem akciju kapitāla vai statūtkapitāla instrumentos, ko emitējušas iestādes, piešķir 100 % riska svērumu, ja tie nav atskaitīti no pašu kapitāla.

6.8.   Obligātās rezerves, kas turamas saskaņā ar ECB noteikumiem

| 40. | Ja riska darījums ar iestādi ir obligāto rezervju formā, kas kredītiestādei jātur saskaņā ar ECB vai dalībvalsts centrālās bankas noteikumiem, tad dalībvalstis var atļaut piešķirt tādu riska svērumu, ko piešķir šīs dalībvalsts centrālās bankas riska darījumiem, ja:






  a) | rezerves tiek turētas saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (2003. gada 12. septembris) par obligāto rezervju piemērošanu (1) vai kādu tās vietā vēlāk pieņemtu regulu, vai dalībvalsts prasībām, kas visos būtiskajos aspektos ir līdzvērtīgas minētajai direktīvai; un |
| --- | --- | --- |

40.

Ja riska darījums ar iestādi ir obligāto rezervju formā, kas kredītiestādei jātur saskaņā ar ECB vai dalībvalsts centrālās bankas noteikumiem, tad dalībvalstis var atļaut piešķirt tādu riska svērumu, ko piešķir šīs dalībvalsts centrālās bankas riska darījumiem, ja:

a)

rezerves tiek turētas saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (2003. gada 12. septembris) par obligāto rezervju piemērošanu (1) vai kādu tās vietā vēlāk pieņemtu regulu, vai dalībvalsts prasībām, kas visos būtiskajos aspektos ir līdzvērtīgas minētajai direktīvai; un

| b) | tās iestādes bankrota vai maksātnespējas gadījumā, kur atrodas rezerves, rezerves pilnībā un savlaicīgi atmaksā kredītiestādei un tās nepakļauj citām iestādes saistībām. |
| --- | --- |

b)

tās iestādes bankrota vai maksātnespējas gadījumā, kur atrodas rezerves, rezerves pilnībā un savlaicīgi atmaksā kredītiestādei un tās nepakļauj citām iestādes saistībām.

7.   RISKA DARĪJUMI AR UZŅĒMUMIEM

7.1.   Apstrāde

| 41. | Riska darījumiem, kam ir pieejams kredīta novērtējums, ko veikusi norīkota ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), piešķir riska svērumu saskaņā ar šādu tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās iestādes piešķīrušas tiesīgās ārējās kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI) kredīta novērtējumus pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sastāv no sešām pakāpēm. |
| --- | --- |

41.

Riska darījumiem, kam ir pieejams kredīta novērtējums, ko veikusi norīkota ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), piešķir riska svērumu saskaņā ar šādu tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās iestādes piešķīrušas tiesīgās ārējās kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI) kredīta novērtējumus pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sastāv no sešām pakāpēm.

6. tabula

| Kredīta kvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska svērums | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe

1

2

3

4

5

6

Riska svērums

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

| 42. | Riska darījumiem, kam nav pieejams šāds kredīta novērtējums, piešķir 100 % riska svērumu vai tās centrālās valdības riska svērumu, atkarībā no tā, kurš ir augstāks. |
| --- | --- |

42.

Riska darījumiem, kam nav pieejams šāds kredīta novērtējums, piešķir 100 % riska svērumu vai tās centrālās valdības riska svērumu, atkarībā no tā, kurš ir augstāks.

8.   MAZIE RISKA DARĪJUMI

| 43. | Riska darījumiem, kas atbilst 79. panta 2. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, piešķir 75 % riska svērumu. |
| --- | --- |

43.

Riska darījumiem, kas atbilst 79. panta 2. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, piešķir 75 % riska svērumu.

9.   RISKA DARĪJUMI, KAS NODROŠINĀTI AR NEKUSTAMO ĪPAŠUMU

| 44. | Neskarot 45. līdz 60. punktu, riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar nekustamo īpašumu, piešķir 100 % riska svērumu. |
| --- | --- |

44.

Neskarot 45. līdz 60. punktu, riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar nekustamo īpašumu, piešķir 100 % riska svērumu.

9.1.   Riska darījumi, kas nodrošināti ar mājokļa hipotēku

| 45. | Riska darījumiem vai to daļām, kas atbilstoši kompetento iestāžu prasībām ir pilnībā nodrošināti ar tāda mājokļa hipotēku, ko īpašnieks vai privāto investīciju sabiedrības gadījumā — patiesais īpašnieks aizņem vai izīrē, piešķir 35 % riska svērumu. |
| --- | --- |

45.

Riska darījumiem vai to daļām, kas atbilstoši kompetento iestāžu prasībām ir pilnībā nodrošināti ar tāda mājokļa hipotēku, ko īpašnieks vai privāto investīciju sabiedrības gadījumā — patiesais īpašnieks aizņem vai izīrē, piešķir 35 % riska svērumu.

| 46. | Riska darījumiem, kas atbilstoši kompetento iestāžu prasībām ir pilnībā nodrošināti ar daļām Somijas māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, attiecībā uz mājokļa īpašumu, ko īpašnieks aizņem vai izīrē, piešķir 35 % riska svērumu. |
| --- | --- |

46.

Riska darījumiem, kas atbilstoši kompetento iestāžu prasībām ir pilnībā nodrošināti ar daļām Somijas māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, attiecībā uz mājokļa īpašumu, ko īpašnieks aizņem vai izīrē, piešķir 35 % riska svērumu.

| 47. | Riska darījumiem ar nomnieku īpašuma izpirkumnomas darījumos attiecībā uz dzīvojamo īpašumu, kad kredītiestāde ir iznomātājs un nomniekam ir izpirkuma iespēja, piešķir 35 % riska svērumu, ja kompetentās iestādes piekrīt, ka kredītiestādes riska darījums ir pilnībā nodrošināts ar tās tiesībām uz īpašumu. |
| --- | --- |

47.

Riska darījumiem ar nomnieku īpašuma izpirkumnomas darījumos attiecībā uz dzīvojamo īpašumu, kad kredītiestāde ir iznomātājs un nomniekam ir izpirkuma iespēja, piešķir 35 % riska svērumu, ja kompetentās iestādes piekrīt, ka kredītiestādes riska darījums ir pilnībā nodrošināts ar tās tiesībām uz īpašumu.

| 48. | Kompetentās iestādes uzskata prasību 45. un 46. punkta nolūkiem par izpildītu vienīgi tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | īpašuma vērtība nav būtiski atkarīga no debitora kredīta kvalitātes. Šī prasība neizslēdz situācijas, kurās tīri makroekonomikas faktori ietekmē gan īpašuma vērtību, gan aizņēmēja saistību izpildi; |
| --- | --- | --- |

48.

Kompetentās iestādes uzskata prasību 45. un 46. punkta nolūkiem par izpildītu vienīgi tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

a)

īpašuma vērtība nav būtiski atkarīga no debitora kredīta kvalitātes. Šī prasība neizslēdz situācijas, kurās tīri makroekonomikas faktori ietekmē gan īpašuma vērtību, gan aizņēmēja saistību izpildi;

| b) | aizņēmēja risks nav būtiski atkarīgs no pamata īpašuma vai projekta, bet gan no aizņēmēja pamata spējas atmaksāt parādu no citiem avotiem. Šādi līdzekļu atmaksāšana nav būtiski atkarīga no jebkādas naudas plūsmas, ko izraisījis pamata īpašums, kuru izmanto nodrošinājumam; |
| --- | --- |

b)

aizņēmēja risks nav būtiski atkarīgs no pamata īpašuma vai projekta, bet gan no aizņēmēja pamata spējas atmaksāt parādu no citiem avotiem. Šādi līdzekļu atmaksāšana nav būtiski atkarīga no jebkādas naudas plūsmas, ko izraisījis pamata īpašums, kuru izmanto nodrošinājumam;

| c) | ir ievērotas obligātās prasības, kas noteiktas VIII pielikuma 2. daļas 8. punktā, un novērtēšanas noteikumi, kas noteikti VIII pielikuma 3. daļas 62. līdz 65. punktā; un |
| --- | --- |

c)

ir ievērotas obligātās prasības, kas noteiktas VIII pielikuma 2. daļas 8. punktā, un novērtēšanas noteikumi, kas noteikti VIII pielikuma 3. daļas 62. līdz 65. punktā; un

| d) | īpašuma vērtība ar ievērojamu starpību pārsniedz riska darījumu. |
| --- | --- |

d)

īpašuma vērtība ar ievērojamu starpību pārsniedz riska darījumu.

| 49. | Kompetentās iestādes var atbrīvot no nosacījuma, kas noteikts 48. punkta b) apakšpunktā, riska darījumus, kas pilnībā nodrošināti ar tāda mājokļa hipotēku, kurš atrodas to teritorijā, ja šādas rīcības pamatošanai tām ir pierādījumi, ka to teritorijā ir labi attīstīts un sens apdzīvojamā nekustamā īpašuma tirgus ar pietiekoši mazu zaudējumu daļu. |
| --- | --- |

49.

Kompetentās iestādes var atbrīvot no nosacījuma, kas noteikts 48. punkta b) apakšpunktā, riska darījumus, kas pilnībā nodrošināti ar tāda mājokļa hipotēku, kurš atrodas to teritorijā, ja šādas rīcības pamatošanai tām ir pierādījumi, ka to teritorijā ir labi attīstīts un sens apdzīvojamā nekustamā īpašuma tirgus ar pietiekoši mazu zaudējumu daļu.

| 50. | Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes izmanto 49. punktā noteiktās izvēles tiesības, tad citas dalībvalsts kompetentās iestādes var savām kredītiestādēm ļaut šādiem riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar mājokļu hipotēkām, piešķirt 35 % riska svērumu. |
| --- | --- |

50.

Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes izmanto 49. punktā noteiktās izvēles tiesības, tad citas dalībvalsts kompetentās iestādes var savām kredītiestādēm ļaut šādiem riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar mājokļu hipotēkām, piešķirt 35 % riska svērumu.

9.2.   Riska darījumi, kas nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu

| 51. | Pēc kompetento iestāžu ieskatiem riska darījumiem vai jebkurai riska darījuma daļai, kas atbilstoši kompetento iestāžu prasībām ir pilnībā nodrošināti ar hipotēku uz birojiem vai citām komerciālām telpām, kas atrodas to teritorijā, var piešķirt 50 % riska svērumu. |
| --- | --- |

51.

Pēc kompetento iestāžu ieskatiem riska darījumiem vai jebkurai riska darījuma daļai, kas atbilstoši kompetento iestāžu prasībām ir pilnībā nodrošināti ar hipotēku uz birojiem vai citām komerciālām telpām, kas atrodas to teritorijā, var piešķirt 50 % riska svērumu.

| 52. | Pēc kompetento iestāžu ieskatiem riska darījumiem, kas atbilstoši kompetento iestāžu prasībām ir pilnībā nodrošināti ar daļām Somijas māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, attiecībā uz birojiem vai citām komerciālām telpām var piešķirt 50 % riska svērumu. |
| --- | --- |

52.

Pēc kompetento iestāžu ieskatiem riska darījumiem, kas atbilstoši kompetento iestāžu prasībām ir pilnībā nodrošināti ar daļām Somijas māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, attiecībā uz birojiem vai citām komerciālām telpām var piešķirt 50 % riska svērumu.

| 53. | Pēc kompetento iestāžu ieskatiem riska darījumiem, kas saistīti ar nekustamā īpašuma līzinga darījumiem attiecībā uz birojiem vai citām komerciālām telpām, kas atrodas to teritorijā, kurā kredītiestāde ir līzinga devējs un līzinga ņēmējam ir pirkuma tiesības, var piešķirt 50 % riska svērumu, ja kredītiestādes riska darījumu atbilstoši kompetento iestāžu prasībām pilnīgi nodrošina tās īpašumtiesības. |
| --- | --- |

53.

Pēc kompetento iestāžu ieskatiem riska darījumiem, kas saistīti ar nekustamā īpašuma līzinga darījumiem attiecībā uz birojiem vai citām komerciālām telpām, kas atrodas to teritorijā, kurā kredītiestāde ir līzinga devējs un līzinga ņēmējam ir pirkuma tiesības, var piešķirt 50 % riska svērumu, ja kredītiestādes riska darījumu atbilstoši kompetento iestāžu prasībām pilnīgi nodrošina tās īpašumtiesības.

| 54. | Uz 51. līdz 53. punkta piemērošanu attiecas šādi nosacījumi:






  a) | īpašuma vērtība nedrīkst būt būtiski atkarīga no debitora kredīta kvalitātes. Šī prasība neizslēdz situācijas, kurās tīri makroekonomikas faktori ietekmē gan īpašuma vērtību, gan aizņēmēja saistību izpildi; |
| --- | --- | --- |

54.

Uz 51. līdz 53. punkta piemērošanu attiecas šādi nosacījumi:

a)

īpašuma vērtība nedrīkst būt būtiski atkarīga no debitora kredīta kvalitātes. Šī prasība neizslēdz situācijas, kurās tīri makroekonomikas faktori ietekmē gan īpašuma vērtību, gan aizņēmēja saistību izpildi;

| b) | aizņēmēja risks nedrīkst būt būtiski atkarīgs no pamata īpašuma vai projekta, bet gan no aizņēmēja pamata spējas atmaksāt parādu no citiem avotiem. Šādi līdzekļu atmaksāšana nedrīkst būt būtiski atkarīga no jebkādas naudas plūsmas, ko izraisījis pamata īpašums, kuru izmanto nodrošinājumam; un |
| --- | --- |

b)

aizņēmēja risks nedrīkst būt būtiski atkarīgs no pamata īpašuma vai projekta, bet gan no aizņēmēja pamata spējas atmaksāt parādu no citiem avotiem. Šādi līdzekļu atmaksāšana nedrīkst būt būtiski atkarīga no jebkādas naudas plūsmas, ko izraisījis pamata īpašums, kuru izmanto nodrošinājumam; un

| c) | ir ievērotas obligātās prasības, kas noteiktas VIII pielikuma 2. daļas 8. punktā, un novērtēšanas noteikumi, kas noteikti VIII pielikuma 3. daļas 62. līdz 65. punktā. |
| --- | --- |

c)

ir ievērotas obligātās prasības, kas noteiktas VIII pielikuma 2. daļas 8. punktā, un novērtēšanas noteikumi, kas noteikti VIII pielikuma 3. daļas 62. līdz 65. punktā.

| 55. | 50 % riska svērumu piešķir aizņēmuma daļai, kas nepārsniedz robežu, kura aprēķināta saskaņā ar kādu no šiem nosacījumiem:






  a) | 50 % no attiecīgā nekustamā īpašuma tirgus vērtības; |
| --- | --- | --- |

55.

50 % riska svērumu piešķir aizņēmuma daļai, kas nepārsniedz robežu, kura aprēķināta saskaņā ar kādu no šiem nosacījumiem:

a)

50 % no attiecīgā nekustamā īpašuma tirgus vērtības;

| b) | 50 % no īpašuma tirgus vērtības vai 60 % no hipotekārās vērtības, atkarībā no tā, kura ir mazāka — dalībvalstīs, kas normatīvajos aktos definējušas stingrus hipotekārās vērtības novērtēšanas kritērijus. |
| --- | --- |

b)

50 % no īpašuma tirgus vērtības vai 60 % no hipotekārās vērtības, atkarībā no tā, kura ir mazāka — dalībvalstīs, kas normatīvajos aktos definējušas stingrus hipotekārās vērtības novērtēšanas kritērijus.

| 56. | 100 % riska svērumu piešķir aizdevuma daļai, kas ir lielāka par 55. punktā noteiktajām robežām. |
| --- | --- |

56.

100 % riska svērumu piešķir aizdevuma daļai, kas ir lielāka par 55. punktā noteiktajām robežām.

| 57. | Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes izmanto 51. līdz 53. punktā noteiktās izvēles tiesības, tad citas dalībvalsts kompetentās iestādes var savām kredītiestādēm ļaut piemērot šādiem riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar hipotēku uz komerciālo īpašumu, 50 % riska svērumu. |
| --- | --- |

57.

Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes izmanto 51. līdz 53. punktā noteiktās izvēles tiesības, tad citas dalībvalsts kompetentās iestādes var savām kredītiestādēm ļaut piemērot šādiem riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar hipotēku uz komerciālo īpašumu, 50 % riska svērumu.

| 58. | Kompetentās iestādes var atbrīvot no nosacījuma, kas noteikts 54. punkta b) apakšpunktā, riska darījumus, kas pilnībā nodrošināti ar hipotēku uz komerciālo īpašumu, kurš atrodas to teritorijā, ja tām ir pierādījumi, ka to teritorijā ir labi attīstīts un sens komerciālā nekustamā īpašuma tirgus ar mazu zaudējumu daļu, kas nepārsniedz šādas robežas:






  a) | zaudējumi no kreditēšanas, ko nodrošina komerciālais nekustamais īpašums, līdz 50 % no tirgus vērtības (vai attiecīgā gadījumā 60 % no hipotekārās vērtības (MLV), ja tā ir zemāka) nepārsniedz 0,3 % no neatmaksātajiem aizņēmumiem, ko nodrošina komerciālais nekustamais īpašums konkrētajā gadā; un |
| --- | --- | --- |

58.

Kompetentās iestādes var atbrīvot no nosacījuma, kas noteikts 54. punkta b) apakšpunktā, riska darījumus, kas pilnībā nodrošināti ar hipotēku uz komerciālo īpašumu, kurš atrodas to teritorijā, ja tām ir pierādījumi, ka to teritorijā ir labi attīstīts un sens komerciālā nekustamā īpašuma tirgus ar mazu zaudējumu daļu, kas nepārsniedz šādas robežas:

a)

zaudējumi no kreditēšanas, ko nodrošina komerciālais nekustamais īpašums, līdz 50 % no tirgus vērtības (vai attiecīgā gadījumā 60 % no hipotekārās vērtības (MLV), ja tā ir zemāka) nepārsniedz 0,3 % no neatmaksātajiem aizņēmumiem, ko nodrošina komerciālais nekustamais īpašums konkrētajā gadā; un

| b) | kopējie zaudējumi no kreditēšanas, ko nodrošina komerciālais nekustāmais īpašums nedrīkst pārsniegt 0,5 % no neatmaksātajiem aizņēmumiem, ko nodrošina komerciālais nekustāmais īpašums konkrētajā gadā. |
| --- | --- |

b)

kopējie zaudējumi no kreditēšanas, ko nodrošina komerciālais nekustāmais īpašums nedrīkst pārsniegt 0,5 % no neatmaksātajiem aizņēmumiem, ko nodrošina komerciālais nekustāmais īpašums konkrētajā gadā.

| 59. | Ja konkrētajā gadā netiek ievērots kāds no 58. punktā noteiktajiem ierobežojumiem, tad izbeidzas tiesības piemērot 58. punktu; kamēr kādā no turpmākajiem gadiem tiek izpildīti 55. punktā noteiktie ierobežojumi, piemērojams 54. punkta b) apakšpunktā paredzētais nosacījums. |
| --- | --- |

59.

Ja konkrētajā gadā netiek ievērots kāds no 58. punktā noteiktajiem ierobežojumiem, tad izbeidzas tiesības piemērot 58. punktu; kamēr kādā no turpmākajiem gadiem tiek izpildīti 55. punktā noteiktie ierobežojumi, piemērojams 54. punkta b) apakšpunktā paredzētais nosacījums.

| 60. | Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes izmanto 58. punktā noteiktās izvēles tiesības, tad citas dalībvalsts kompetentās iestādes var savām kredītiestādēm ļaut šādiem riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar hipotēku uz komerciālo īpašumu, piešķirt 50 % riska svērumu. |
| --- | --- |

60.

Ja kādas dalībvalsts kompetentās iestādes izmanto 58. punktā noteiktās izvēles tiesības, tad citas dalībvalsts kompetentās iestādes var savām kredītiestādēm ļaut šādiem riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar hipotēku uz komerciālo īpašumu, piešķirt 50 % riska svērumu.

10.   KAVĒTIE RISKA DARĪJUMI

| 61. | Neskarot 62. līdz 65. punkta noteikumus, tādu riska darījumu, kuru atmaksas termiņš ir kavēts vairāk par 90 dienām un kas pārsniedz kompetento iestāžu noteikto maksimālo apjomu, radot ievērojamu risku, nenodrošinātajai daļai piemēro šādus riska svērumus:






  a) | 150 % riska svērums, ja vērtības korekcijas ir mazākas par 20 % no nenodrošinātās riska darījuma daļas vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas; un |
| --- | --- | --- |

61.

Neskarot 62. līdz 65. punkta noteikumus, tādu riska darījumu, kuru atmaksas termiņš ir kavēts vairāk par 90 dienām un kas pārsniedz kompetento iestāžu noteikto maksimālo apjomu, radot ievērojamu risku, nenodrošinātajai daļai piemēro šādus riska svērumus:

a)

150 % riska svērums, ja vērtības korekcijas ir mazākas par 20 % no nenodrošinātās riska darījuma daļas vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas; un

| b) | 100 % riska svērums, ja vērtības korekcijas nav mazākas par 20 % no nenodrošinātās riska darījuma daļas vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas; |
| --- | --- |

b)

100 % riska svērums, ja vērtības korekcijas nav mazākas par 20 % no nenodrošinātās riska darījuma daļas vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas;

| 62. | Nosakot kavētā darījuma nodrošināto daļu, par pieņemamiem nodrošinājumiem un galvojumiem uzskata tos, kas tiek atzīti par pieņemamiem kredītriska mazināšanai. |
| --- | --- |

62.

Nosakot kavētā darījuma nodrošināto daļu, par pieņemamiem nodrošinājumiem un galvojumiem uzskata tos, kas tiek atzīti par pieņemamiem kredītriska mazināšanai.

| 63. | Tomēr ja kavēto riska darījumu pilnībā sedz nodrošinājums, kas nav nodrošinājums, kurš ir pieņemams kredītriska mazināšanas nolūkos, pēc kompetento iestāžu ieskatiem var piešķirt 100 % riska svērumu, pamatojoties uz stingriem darbības kritērijiem, lai nodrošinātu labu nodrošinājuma kvalitāti, ja vērtības korekcijas sasniedz 15 % no riska darījuma vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas. |
| --- | --- |

63.

Tomēr ja kavēto riska darījumu pilnībā sedz nodrošinājums, kas nav nodrošinājums, kurš ir pieņemams kredītriska mazināšanas nolūkos, pēc kompetento iestāžu ieskatiem var piešķirt 100 % riska svērumu, pamatojoties uz stingriem darbības kritērijiem, lai nodrošinātu labu nodrošinājuma kvalitāti, ja vērtības korekcijas sasniedz 15 % no riska darījuma vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas.

| 64. | Riska darījumiem, kas norādīti 45. līdz 50. punktā, piešķir 100 % riska svērumu, ja to atmaksas termiņš ir kavēts vairāk par 90 dienām. Ja vērtības korekcijas nav mazākas par 20 % no riska darījuma vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas, tad riska svērumu, ko piešķir riska darījuma atlikušajai daļai, var pēc kompetento iestāžu ieskatiem samazināt līdz 50 %. |
| --- | --- |

64.

Riska darījumiem, kas norādīti 45. līdz 50. punktā, piešķir 100 % riska svērumu, ja to atmaksas termiņš ir kavēts vairāk par 90 dienām. Ja vērtības korekcijas nav mazākas par 20 % no riska darījuma vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas, tad riska svērumu, ko piešķir riska darījuma atlikušajai daļai, var pēc kompetento iestāžu ieskatiem samazināt līdz 50 %.

| 65. | Riska darījumiem, kas norādīti 51. līdz 60. punktā, piešķir 100 % riska svērumu, ja to atmaksāšanas termiņš ir kavēts vairāk par 90 dienām. |
| --- | --- |

65.

Riska darījumiem, kas norādīti 51. līdz 60. punktā, piešķir 100 % riska svērumu, ja to atmaksāšanas termiņš ir kavēts vairāk par 90 dienām.

11.   AUGSTĀ RISKA KATEGORIJĀ IEKĻAUTIE RISKA DARĪJUMI

| 66. | Pēc kompetento iestāžu ieskatiem riska darījumiem, kas saistīti ar īpaši lielu risku, piemēram, ieguldījumiem riska kapitāla uzņēmumos un privātiem kapitālieguldījumiem, piemēro 150 % riska svērumu. |
| --- | --- |

66.

Pēc kompetento iestāžu ieskatiem riska darījumiem, kas saistīti ar īpaši lielu risku, piemēram, ieguldījumiem riska kapitāla uzņēmumos un privātiem kapitālieguldījumiem, piemēro 150 % riska svērumu.

| 67. | Kompetentās iestādes var tādiem riska darījumiem, kuru maksājuma termiņš nav kavēts, kam saskaņā ar šo daļu tiek piemērots 150 % riska svērums un kam ir noteiktas vērtības korekcijas, atļaut piemērot šādu riska svērumu:






  a) | 100 % riska svērums, ja vērtības korekcijas nav mazākas par 20 % no riska darījuma vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas; un |
| --- | --- | --- |

67.

Kompetentās iestādes var tādiem riska darījumiem, kuru maksājuma termiņš nav kavēts, kam saskaņā ar šo daļu tiek piemērots 150 % riska svērums un kam ir noteiktas vērtības korekcijas, atļaut piemērot šādu riska svērumu:

a)

100 % riska svērums, ja vērtības korekcijas nav mazākas par 20 % no riska darījuma vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas; un

| b) | 50 % riska svērums, ja vērtības korekcijas nav mazākas par 50 % no riska darījuma vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas. |
| --- | --- |

b)

50 % riska svērums, ja vērtības korekcijas nav mazākas par 50 % no riska darījuma vērtības pirms vērtības korekcijas atņemšanas.

12.   RISKA DARĪJUMI SEGTO OBLIGĀCIJU VEIDĀ

| 68. | “Segtās obligācijas” ir obligācijas, kas definētas Direktīvas 85/611/EEK 22. panta 4. punktā un kas nodrošinātas ar kādu no šādiem atbilstīgajiem aktīviem:






  a) | riska darījumi ar centrālajām valdībām, centrālajām bankām, publiskajām struktūrām, reģionālajām valdībām un pašvaldībām ES vai riska darījumi, ko tās garantē; |
| --- | --- | --- |

68.

“Segtās obligācijas” ir obligācijas, kas definētas Direktīvas 85/611/EEK 22. panta 4. punktā un kas nodrošinātas ar kādu no šādiem atbilstīgajiem aktīviem:

a)

riska darījumi ar centrālajām valdībām, centrālajām bankām, publiskajām struktūrām, reģionālajām valdībām un pašvaldībām ES vai riska darījumi, ko tās garantē;

| b) | tādi riska darījumi ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām ārpus ES, daudzpusējām attīstības bankām, starptautiskām organizācijām, kuri atbilst kredīta kvalitātes 1. pakāpei, kā izklāstīts šajā pielikumā, un tādi riska darījumi ar publiskajām struktūrām, reģionālajām valdībām un pašvaldībām ārpus ES, kuriem riska pakāpi piemēro kā riska darījumiem ar iestādēm vai centrālajām valdībām, vai centrālajām bankām saskaņā ar, attiecīgi, 8., 9., 14 vai 15. punktu, un kuri atbilst kredīta kvalitātes 1. pakāpei, kā izklāstīts šajā pielikumā, un riska darījumi šā punkta nozīmē, kuri atbilst vismaz kredīta kvalitātes 2. pakāpei, kā izklāstīts šajā pielikumā, ar nosacījumu, ka šādi riska darījumi nepārsniedz 20 % no emitējušo struktūru neatmaksāto segto obligāciju nominālvērtības; |
| --- | --- |

b)

tādi riska darījumi ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām ārpus ES, daudzpusējām attīstības bankām, starptautiskām organizācijām, kuri atbilst kredīta kvalitātes 1. pakāpei, kā izklāstīts šajā pielikumā, un tādi riska darījumi ar publiskajām struktūrām, reģionālajām valdībām un pašvaldībām ārpus ES, kuriem riska pakāpi piemēro kā riska darījumiem ar iestādēm vai centrālajām valdībām, vai centrālajām bankām saskaņā ar, attiecīgi, 8., 9., 14 vai 15. punktu, un kuri atbilst kredīta kvalitātes 1. pakāpei, kā izklāstīts šajā pielikumā, un riska darījumi šā punkta nozīmē, kuri atbilst vismaz kredīta kvalitātes 2. pakāpei, kā izklāstīts šajā pielikumā, ar nosacījumu, ka šādi riska darījumi nepārsniedz 20 % no emitējušo struktūru neatmaksāto segto obligāciju nominālvērtības;

| c) | tādi riska darījumi ar iestādēm, kuri atbilst kredīta kvalitātes 1. pakāpei, kā izklāstīts šajā pielikumā. Šādu riska darījumu kopapjoms nepārsniedz 15 % no emitējušās kredītiestādes neatmaksāto segto obligāciju nominālvērtības. Riska darījumi, ko izraisa ar nekustamo īpašumu nodrošinātu aizņēmumu parādnieku maksājumu nodošana un pārvaldība vai likvidācija, kas attiecas uz segto obligāciju turētājiem, netiek ietverti minētajā 15 % limitā. Riska darījumiem ar ES iestādēm, kuru termiņš nepārsniedz 100 dienas, nepiemēro 1. pakāpes prasības, tomēr šīm iestādēm jāatbilst vismaz 2. kredīta kvalitātes pakāpei saskaņā ar šo pielikumu; |
| --- | --- |

c)

tādi riska darījumi ar iestādēm, kuri atbilst kredīta kvalitātes 1. pakāpei, kā izklāstīts šajā pielikumā. Šādu riska darījumu kopapjoms nepārsniedz 15 % no emitējušās kredītiestādes neatmaksāto segto obligāciju nominālvērtības. Riska darījumi, ko izraisa ar nekustamo īpašumu nodrošinātu aizņēmumu parādnieku maksājumu nodošana un pārvaldība vai likvidācija, kas attiecas uz segto obligāciju turētājiem, netiek ietverti minētajā 15 % limitā. Riska darījumiem ar ES iestādēm, kuru termiņš nepārsniedz 100 dienas, nepiemēro 1. pakāpes prasības, tomēr šīm iestādēm jāatbilst vismaz 2. kredīta kvalitātes pakāpei saskaņā ar šo pielikumu;

| d) | aizdevumi, kas ir nodrošināti ar apdzīvojamo nekustamo īpašumu vai daļām Somijas māju būves sabiedrībās, kā minēts 46. punktā, līdz mazākajam no to ķīlas tiesību pamatparāda, kas ir apvienotas ar prioritārajām ķīlas tiesībām, un 80 % no ieķīlāto īpašumu vērtības; vai aizdevumi, kas pārvērsti vērtspapīros ar pirmajām daļām, ko izdevušas Francijas Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas vērtspapīru institūcijas, kas pārvērš vērtspapīros ar apdzīvojamo nekustamo īpašumu saistītus riska darījumus, ja vismaz 90 % no šo Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas vērtspapīru institūcijas īpašuma ir pirmās hipotēkas un prioritāras ķīlas tiesības, kuru kopējā vērtība nepārsniedz 80 % no ieķīlātā nekustamā īpašuma vērtības, un ja saskaņā ar šo pielikumu daļām piešķirama kredīta kvalitātes 1. pakāpe; turklāt šīs daļas nepārsniedz 20 % no ieķīlātā nekustamā īpašuma vērtības;
  Riska darījumi, ko izraisa ar nekustamā īpašuma ķīlu nodrošinātu parādnieku maksājumu nodošana un pārvaldība vai likvidācija, aizdevumi, ko nodrošina pirmo daļu vai parāda vērtspapīru ķīlas, netiek ietverti 90 % limita aprēķinā; |
| --- | --- |

d)

aizdevumi, kas ir nodrošināti ar apdzīvojamo nekustamo īpašumu vai daļām Somijas māju būves sabiedrībās, kā minēts 46. punktā, līdz mazākajam no to ķīlas tiesību pamatparāda, kas ir apvienotas ar prioritārajām ķīlas tiesībām, un 80 % no ieķīlāto īpašumu vērtības; vai aizdevumi, kas pārvērsti vērtspapīros ar pirmajām daļām, ko izdevušas Francijas Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas vērtspapīru institūcijas, kas pārvērš vērtspapīros ar apdzīvojamo nekustamo īpašumu saistītus riska darījumus, ja vismaz 90 % no šo Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas vērtspapīru institūcijas īpašuma ir pirmās hipotēkas un prioritāras ķīlas tiesības, kuru kopējā vērtība nepārsniedz 80 % no ieķīlātā nekustamā īpašuma vērtības, un ja saskaņā ar šo pielikumu daļām piešķirama kredīta kvalitātes 1. pakāpe; turklāt šīs daļas nepārsniedz 20 % no ieķīlātā nekustamā īpašuma vērtības;

Riska darījumi, ko izraisa ar nekustamā īpašuma ķīlu nodrošinātu parādnieku maksājumu nodošana un pārvaldība vai likvidācija, aizdevumi, ko nodrošina pirmo daļu vai parāda vērtspapīru ķīlas, netiek ietverti 90 % limita aprēķinā;

| e) | aizdevumi, kas ir nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu vai daļām Somijas māju būves sabiedrībās, kā minēts 52. punktā, kas nepārsniedz aizturējuma tiesību pamatsummu kopā ar jebkādām aizturējuma tiesībām, kam ir priekšrocības un kas nepārsniedz 60 % no ieķīlāto objektu vērtības vai pirmajām daļām, ko izdevušas Francijas Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas pārvēršanas vērtspapīros struktūras, kas pārvērš vērtspapīros ar komerciālu nekustamo īpašumu saistītus riska darījumus, ja vismaz 90 % no šo Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas pārvēršanas vērtspapīros struktūras īpašumā ir hipotēkas un jebkādas prioritāras aizturējuma tiesības, kuru kopējā vērtība nepārsniedz šo daļu pamatsummu, aizturējuma tiesību pamatsummu un 60 % no ieķīlātā nekustamā īpašuma vērtības, un ja daļām piešķirama 1. kredīta kvalitātes pakāpe saskaņā ar šo pielikumu; turklāt šīs daļas nepārsniedz 20 % no nesamaksāto obligāciju nominālvērtības. Kompetentās iestādes var atzīt par piemērotiem ar komerciālu nekustamo īpašumu nodrošinātus aizdevumus, ja proporcija starp aizdevumu un ieķīlāto vērtību 60 % apjomā ir pārsniegta līdz maksimālajam līmenim 70 %, ja kopējā aktīvu vērtība, kas ieķīlāti segto obligāciju nodrošināšanai, vismaz par 10 % pārsniedz segtās obligācijas neatmaksāto nominālvērtību un ja obligāciju turētāja prasījums atbilst juridiskās noteiktības prasībām, kas izklāstītas VIII pielikumā. Obligāciju turētāja prasījumam jābūt prioritāram attiecībā pret visiem pārējiem prasījumiem pret ķīlu.
  Riska darījumi, ko izraisa ar pirmajām daļām vai parāda vērtspapīriem nodrošinātu parādnieku maksājumu nodošana, pārvaldība vai likvidācija, netiek ietverti 90 % limita aprēķinā; vai |
| --- | --- |

e)

aizdevumi, kas ir nodrošināti ar komerciālu nekustamo īpašumu vai daļām Somijas māju būves sabiedrībās, kā minēts 52. punktā, kas nepārsniedz aizturējuma tiesību pamatsummu kopā ar jebkādām aizturējuma tiesībām, kam ir priekšrocības un kas nepārsniedz 60 % no ieķīlāto objektu vērtības vai pirmajām daļām, ko izdevušas Francijas Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas pārvēršanas vērtspapīros struktūras, kas pārvērš vērtspapīros ar komerciālu nekustamo īpašumu saistītus riska darījumus, ja vismaz 90 % no šo Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas pārvēršanas vērtspapīros struktūras īpašumā ir hipotēkas un jebkādas prioritāras aizturējuma tiesības, kuru kopējā vērtība nepārsniedz šo daļu pamatsummu, aizturējuma tiesību pamatsummu un 60 % no ieķīlātā nekustamā īpašuma vērtības, un ja daļām piešķirama 1. kredīta kvalitātes pakāpe saskaņā ar šo pielikumu; turklāt šīs daļas nepārsniedz 20 % no nesamaksāto obligāciju nominālvērtības. Kompetentās iestādes var atzīt par piemērotiem ar komerciālu nekustamo īpašumu nodrošinātus aizdevumus, ja proporcija starp aizdevumu un ieķīlāto vērtību 60 % apjomā ir pārsniegta līdz maksimālajam līmenim 70 %, ja kopējā aktīvu vērtība, kas ieķīlāti segto obligāciju nodrošināšanai, vismaz par 10 % pārsniedz segtās obligācijas neatmaksāto nominālvērtību un ja obligāciju turētāja prasījums atbilst juridiskās noteiktības prasībām, kas izklāstītas VIII pielikumā. Obligāciju turētāja prasījumam jābūt prioritāram attiecībā pret visiem pārējiem prasījumiem pret ķīlu.

Riska darījumi, ko izraisa ar pirmajām daļām vai parāda vērtspapīriem nodrošinātu parādnieku maksājumu nodošana, pārvaldība vai likvidācija, netiek ietverti 90 % limita aprēķinā; vai

| f) | aizdevumi, kas ir nodrošināti ar kuģiem, ciktāl ķīlas tiesības kopā ar jebkādām prioritārām ķīlas tiesībām nepārsniedz 60 % no ieķīlātā kuģa vērtības. |
| --- | --- |

f)

aizdevumi, kas ir nodrošināti ar kuģiem, ciktāl ķīlas tiesības kopā ar jebkādām prioritārām ķīlas tiesībām nepārsniedz 60 % no ieķīlātā kuģa vērtības.

Šim nolūkam “nodrošināts” attiecināms uz visiem gadījumiem, kad a) līdz f) apakšpunktā minētie aktīvi saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem paredzēti tikai un vienīgi obligāciju turētāja aizsardzībai pret zaudējumiem.

Līdz 2010. gada 31. decembrim Francijas Fonds Communs de Créances vai citas saskaņā ar d) un e) apakšpunktu līdzvērtīgas vērtspapīru institūcijas izdotajām pirmajām daļām nepiemēro 20 % ierobežojumu, ja piemērota ārējā kredītu novērtēšanas institūcija noteikusi, ka šīs pirmās daļas atbilst labākajai kredīta kvalitātes kategorijai, ko kredītu novērtēšanas institūcija ir piešķīrusi segtajām obligācijām. Pirms iepriekšminētā termiņa beigām šo atkāpi pārskata, un atkarībā no šīs pārbaudes rezultātiem Komisija var saskaņā ar 151. pantā 2. punktā minēto procedūru pagarināt šo termiņu, paredzot vai neparedzot noteikumu par turpmāku pārskatīšanu.

Līdz 2010. gada 31. decembrim f) apakšpunktā norādīto 60 % likmi var aizstāt ar 70 % likmi. Pirms iepriekšminētā termiņa beigām šo atkāpi pārskata, un atkarībā no šīs pārbaudes rezultātiem Komisija var saskaņā ar 151. panta 2. punktā minēto procedūru pagarināt šo termiņu, paredzot vai neparedzot noteikumu par turpmāku pārskatīšanu.

| 69. | Attiecībā uz segto obligāciju nodrošināšanu ar nekustamo īpašumu kredītiestādēm jāatbilst obligātajām prasībām, kas noteiktas VIII pielikuma 2. daļas 8. punktā, un novērtēšanas noteikumiem, kas noteikti VIII pielikuma 3. daļas 62. līdz 65. punktā. |
| --- | --- |

69.

Attiecībā uz segto obligāciju nodrošināšanu ar nekustamo īpašumu kredītiestādēm jāatbilst obligātajām prasībām, kas noteiktas VIII pielikuma 2. daļas 8. punktā, un novērtēšanas noteikumiem, kas noteikti VIII pielikuma 3. daļas 62. līdz 65. punktā.

| 70. | Neskarot 68. un 69. punktu, segtās obligācijas, kas atbilst definīcijai Direktīvas 85/611/EEK 22. panta 4. punktā un ko izdod līdz 2007. gada 31. decembrim, arī ir piemērotas preferenciālā režīma piemērošanai līdz to termiņam. |
| --- | --- |

70.

Neskarot 68. un 69. punktu, segtās obligācijas, kas atbilst definīcijai Direktīvas 85/611/EEK 22. panta 4. punktā un ko izdod līdz 2007. gada 31. decembrim, arī ir piemērotas preferenciālā režīma piemērošanai līdz to termiņam.

| 71. | Segtām obligācijām piešķir riska svērumu, balstoties uz riska svērumu, kas piešķirts augstāka ranga nenodrošinātiem riska darījumiem ar kredītiestādi, kura tās emitē. Pastāv šāda attiecība starp riska svērumiem:






  a) | ja riska darījumiem ar kredītiestādi piešķir 20 % riska svērumu, tad segtajai obligācijai piešķir 10 % riska svērumu; |
| --- | --- | --- |

71.

Segtām obligācijām piešķir riska svērumu, balstoties uz riska svērumu, kas piešķirts augstāka ranga nenodrošinātiem riska darījumiem ar kredītiestādi, kura tās emitē. Pastāv šāda attiecība starp riska svērumiem:

a)

ja riska darījumiem ar kredītiestādi piešķir 20 % riska svērumu, tad segtajai obligācijai piešķir 10 % riska svērumu;

| b) | ja riska darījumiem ar kredītiestādi piešķir 50 % riska svērumu, tad segtajai obligācijai piešķir 20 % riska svērumu; |
| --- | --- |

b)

ja riska darījumiem ar kredītiestādi piešķir 50 % riska svērumu, tad segtajai obligācijai piešķir 20 % riska svērumu;

| c) | ja riska darījumiem ar kredītiestādi piešķir 100 % riska svērumu, tad segtajai obligācijai piešķir 50 % riska svērumu; |
| --- | --- |

c)

ja riska darījumiem ar kredītiestādi piešķir 100 % riska svērumu, tad segtajai obligācijai piešķir 50 % riska svērumu;

| d) | ja riska darījumiem ar kredītiestādi piešķir 150 % riska svērumu, tad segtajai obligācijai piešķir 100 % riska svērumu. |
| --- | --- |

d)

ja riska darījumiem ar kredītiestādi piešķir 150 % riska svērumu, tad segtajai obligācijai piešķir 100 % riska svērumu.

13.   RISKA DARĪJUMI, KAS PĀRSTĀV PĀRVĒRŠANAS VĒRTSPAPĪROS POZĪCIJAS

| 72. | Riska svērtās vērtības pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām nosaka saskaņā ar 94. līdz 101. pantu. |
| --- | --- |

72.

Riska svērtās vērtības pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām nosaka saskaņā ar 94. līdz 101. pantu.

14.   ĪSTERMIŅA RISKA DARĪJUMI AR IESTĀDĒM UN UZŅĒMUMIEM

| 73. | Īstermiņa riska darījumiem ar iestādi vai uzņēmumu, par ko ir pieejams kredīta novērtējums, ko veikusi norīkota ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), piešķir riska svērumu saskaņā ar 7. tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās iestādes noteikušas kredīta novērtējumus tiesīgām ārējās kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sastāv no sešām pakāpēm. |
| --- | --- |

73.

Īstermiņa riska darījumiem ar iestādi vai uzņēmumu, par ko ir pieejams kredīta novērtējums, ko veikusi norīkota ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), piešķir riska svērumu saskaņā ar 7. tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās iestādes noteikušas kredīta novērtējumus tiesīgām ārējās kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sastāv no sešām pakāpēm.

7. tabula

| Kredīta kvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska svērums | 20 % | 50 % | 100 % | 150 % | 150 % | 150 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe

1

2

3

4

5

6

Riska svērums

20 %

50 %

100 %

150 %

150 %

150 %

15.   RISKA DARĪJUMI IEGULDĪJUMU FONDU (CIU) VEIDĀ

| 74. | Neskarot 75. līdz 81. punktu, riska darījumiem ieguldījumu fondu (CIU) veidā piemēro 100 % riska svērumu. |
| --- | --- |

74.

Neskarot 75. līdz 81. punktu, riska darījumiem ieguldījumu fondu (CIU) veidā piemēro 100 % riska svērumu.

| 75. | Riska darījumiem, kas ir CIU un kam ir pieejams kredīta novērtējums, kuru veikusi norīkota ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), piemēro riska svērumu saskaņā ar 8. tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās iestādes piešķīrušas kredīta novērtējumus tiesīgām ārējās kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sastāv no sešām pakāpēm. |
| --- | --- |

75.

Riska darījumiem, kas ir CIU un kam ir pieejams kredīta novērtējums, kuru veikusi norīkota ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), piemēro riska svērumu saskaņā ar 8. tabulu atbilstoši tam, kā kompetentās iestādes piešķīrušas kredīta novērtējumus tiesīgām ārējās kredītu novērtēšanas institūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sastāv no sešām pakāpēm.

8. tabula

| Kredīta kvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska svērums | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe

1

2

3

4

5

6

Riska svērums

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

| 76. | Ja kompetentās iestādes uzskata, ka kāda pozīcija CIU ir saistīta ar īpaši lieliem riskiem, tās prasa piemērot šai pozīcijai 150 % riska svērumu. |
| --- | --- |

76.

Ja kompetentās iestādes uzskata, ka kāda pozīcija CIU ir saistīta ar īpaši lieliem riskiem, tās prasa piemērot šai pozīcijai 150 % riska svērumu.

| 77. | Kredītiestādes var noteikt CIU riska svērumu, kā izklāstīts 79. līdz 81. punktā, ja ir ievēroti šādi atbilstības kritēriji:






  a) | CIU pārvalda tāda sabiedrība, kas ir pakļauta uzraudzībai kādā dalībvalstī, vai, ja tam piekrīt kredītiestādes kompetentā iestāde, ja:






  i) | CIU pārvalda sabiedrība, kas ir pakļauta tādai uzraudzībai, ko uzskata par līdzvērtīgu Kopienas tiesībās paredzētajai uzraudzībai; un |
| --- | --- | --- | --- |

77.

Kredītiestādes var noteikt CIU riska svērumu, kā izklāstīts 79. līdz 81. punktā, ja ir ievēroti šādi atbilstības kritēriji:

a)

CIU pārvalda tāda sabiedrība, kas ir pakļauta uzraudzībai kādā dalībvalstī, vai, ja tam piekrīt kredītiestādes kompetentā iestāde, ja:

i)

CIU pārvalda sabiedrība, kas ir pakļauta tādai uzraudzībai, ko uzskata par līdzvērtīgu Kopienas tiesībās paredzētajai uzraudzībai; un

| ii) | ir nodrošināta pietiekoša sadarbība kompetento iestāžu starpā; |
| --- | --- |

ii)

ir nodrošināta pietiekoša sadarbība kompetento iestāžu starpā;

| b) | CIU prospektā vai līdzvērtīgā dokumentā ir iekļautas:






  i) | aktīvu kategorijas, kurās CIU drīkst veikt ieguldījumus, un |
| --- | --- | --- |

b)

CIU prospektā vai līdzvērtīgā dokumentā ir iekļautas:

i)

aktīvu kategorijas, kurās CIU drīkst veikt ieguldījumus, un

| ii) | ja pastāv ieguldījumu ierobežojumi – relatīvie ierobežojumi un to aprēķināšanas metodika; |
| --- | --- |

ii)

ja pastāv ieguldījumu ierobežojumi – relatīvie ierobežojumi un to aprēķināšanas metodika;

| c) | par CIU darbību ziņo vismaz katru gadu, lai varētu veikt novērtējumu attiecībā uz aktīviem un pasīviem, ienākumiem un darījumiem pārskata periodā. |
| --- | --- |

c)

par CIU darbību ziņo vismaz katru gadu, lai varētu veikt novērtējumu attiecībā uz aktīviem un pasīviem, ienākumiem un darījumiem pārskata periodā.

| 78. | Ja kompetentā iestāde kādu trešās valsts CIU apstiprina par atbilstošu, kā izklāstīts 77. punkta a) apakšpunktā, tad citas dalībvalsts kompetentā iestāde var izmantot šo atzīšanas faktu, pati neveicot novērtējumu. |
| --- | --- |

78.

Ja kompetentā iestāde kādu trešās valsts CIU apstiprina par atbilstošu, kā izklāstīts 77. punkta a) apakšpunktā, tad citas dalībvalsts kompetentā iestāde var izmantot šo atzīšanas faktu, pati neveicot novērtējumu.

| 79. | Ja kredītiestādei ir zināms par CIU pamatā esošiem riska darījumiem, tā var skatīt šos pamatā esošos riska darījumus, aprēķinot ieguldījumu fonda (CIU) vidējo riska svērumu saskaņā ar 78. līdz 83. punktā izklāstītajām metodēm. |
| --- | --- |

79.

Ja kredītiestādei ir zināms par CIU pamatā esošiem riska darījumiem, tā var skatīt šos pamatā esošos riska darījumus, aprēķinot ieguldījumu fonda (CIU) vidējo riska svērumu saskaņā ar 78. līdz 83. punktā izklāstītajām metodēm.

| 80. | Ja kredītiestādei nav zināms par CIU pamatā esošiem riska darījumiem, tā var aprēķināt vidējo riska svērumu CIU saskaņā ar 78. līdz 83. punktā izklāstītajām metodēm pēc šādiem noteikumiem: tiek pieņemts, ka CIU vispirms veic ieguldījumus maksimāli pieļautajā apjomā riska darījumu kategorijās, kam noteiktas augstākās kapitāla prasības, un tālāk veic ieguldījumus lejupejošā secībā, līdz sasniegta maksimālā kopējā ieguldījumu robeža. |
| --- | --- |

80.

Ja kredītiestādei nav zināms par CIU pamatā esošiem riska darījumiem, tā var aprēķināt vidējo riska svērumu CIU saskaņā ar 78. līdz 83. punktā izklāstītajām metodēm pēc šādiem noteikumiem: tiek pieņemts, ka CIU vispirms veic ieguldījumus maksimāli pieļautajā apjomā riska darījumu kategorijās, kam noteiktas augstākās kapitāla prasības, un tālāk veic ieguldījumus lejupejošā secībā, līdz sasniegta maksimālā kopējā ieguldījumu robeža.

| 81. | Kredītiestādes var uzdot trešai personai saskaņā ar 79. līdz 80. punktā izklāstītajām metodēm aprēķināt un sniegt pārskatus par riska svērumu attiecībā uz CIU, ja ir adekvāti nodrošināta aprēķinu un pārskata pareizība. |
| --- | --- |

81.

Kredītiestādes var uzdot trešai personai saskaņā ar 79. līdz 80. punktā izklāstītajām metodēm aprēķināt un sniegt pārskatus par riska svērumu attiecībā uz CIU, ja ir adekvāti nodrošināta aprēķinu un pārskata pareizība.

16.   PĀRĒJIE RISKA DARĪJUMI

16.1.   Apstrāde

| 82. | Materiāliem aktīviem Direktīvas 86/635/EEK 4. panta 10. punkta nozīmē piešķir 100 % riska svērumu. |
| --- | --- |

82.

Materiāliem aktīviem Direktīvas 86/635/EEK 4. panta 10. punkta nozīmē piešķir 100 % riska svērumu.

| 83. | Priekšsamaksai un uzkrātajiem ienākumiem, kurus kredītiestāde nevar attiecināt uz konkrētu darījuma partneri saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK, piešķir 100 % riska svērumu. |
| --- | --- |

83.

Priekšsamaksai un uzkrātajiem ienākumiem, kurus kredītiestāde nevar attiecināt uz konkrētu darījuma partneri saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK, piešķir 100 % riska svērumu.

| 84. | Skaidras naudas posteņiem to iekasēšanas procesā piešķir 20 % riska svērumu. Kasē esošajai skaidrajai naudai un līdzvērtīgiem naudas posteņiem piešķir 0 % riska svērumu. |
| --- | --- |

84.

Skaidras naudas posteņiem to iekasēšanas procesā piešķir 20 % riska svērumu. Kasē esošajai skaidrajai naudai un līdzvērtīgiem naudas posteņiem piešķir 0 % riska svērumu.

| 85. | Dalībvalstis var atļaut piešķirt 10 % riska svērumu riska darījumiem ar iestādēm, kas savās dalībvalstīs specializējas starpbanku un valsts parāda tirgos un kas pakļautas kompetento iestāžu ciešai uzraudzībai, ja minētie aktīvu posteņi ir atbilstīgi savu dalībvalstu kompetento iestāžu prasībām pilnīgi nodrošināti ar posteņiem, kam piešķir 0 % vai 20 % riska svērumu un ko kompetentās iestādes atzinušas par atbilstošu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

85.

Dalībvalstis var atļaut piešķirt 10 % riska svērumu riska darījumiem ar iestādēm, kas savās dalībvalstīs specializējas starpbanku un valsts parāda tirgos un kas pakļautas kompetento iestāžu ciešai uzraudzībai, ja minētie aktīvu posteņi ir atbilstīgi savu dalībvalstu kompetento iestāžu prasībām pilnīgi nodrošināti ar posteņiem, kam piešķir 0 % vai 20 % riska svērumu un ko kompetentās iestādes atzinušas par atbilstošu nodrošinājumu.

| 86. | Kapitāla turējumiem un citai līdzdalībai, izņemot tos, kas atskaitīti no pašu kapitāla, piešķir vismaz 100 % riska svērumu. |
| --- | --- |

86.

Kapitāla turējumiem un citai līdzdalībai, izņemot tos, kas atskaitīti no pašu kapitāla, piešķir vismaz 100 % riska svērumu.

| 87. | Zeltam, kas atrodas pašu glabātuvēs vai ir nodots glabāšanā, ciktāl tas segts ar dārgmetālu saistībām, piešķir 0 % riska svērumu. |
| --- | --- |

87.

Zeltam, kas atrodas pašu glabātuvēs vai ir nodots glabāšanā, ciktāl tas segts ar dārgmetālu saistībām, piešķir 0 % riska svērumu.

| 88. | Aktīvu pārdošanas un atpirkšanas līgumu un nākotnes pirkumu par tūlītēju samaksu gadījumā piešķir konkrētajiem aktīviem atbilstīgos riska svērumus, bet nevis darījumu otras puses riska svērumus. |
| --- | --- |

88.

Aktīvu pārdošanas un atpirkšanas līgumu un nākotnes pirkumu par tūlītēju samaksu gadījumā piešķir konkrētajiem aktīviem atbilstīgos riska svērumus, bet nevis darījumu otras puses riska svērumus.

| 89. | Ja kredītiestāde nodrošina kredīta aizsardzību virknei riska darījumu ar nosacījumu, ka šajos riska darījumos n-tā saistību neizpilde ir slieksnis, kura sasniegšanas rezultātā jānotiek apmaksai, un ka šis kredīta notikums pārtrauc līgumu, tad piešķir 94. līdz 101. pantā paredzētos riska svērumus, ja produktam ir piemērotas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) ārējais kredītu novērtējums. Ja produktam nav tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) vērtējuma, tad produktu grozā iekļautajiem riska darījumiem, izņemot n-1 riska darījumu, riska svērumi tiek summēti līdz maksimāli pieļaujamajam apjomam 1 250 % un reizināti ar nominālo summu, ko nodrošina kredīta atvasinātais instruments, lai iegūtu riska svērto vērtību. Nosakot kopsummā neiekļaujamos n-1 riska darījumus, balstās uz pamata, ka katram no šiem riska darījumiem riska svērtā vērtība ir mazāka, nekā riska svērtā vērtība jebkuram no kopsummā iekļautajiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

89.

Ja kredītiestāde nodrošina kredīta aizsardzību virknei riska darījumu ar nosacījumu, ka šajos riska darījumos n-tā saistību neizpilde ir slieksnis, kura sasniegšanas rezultātā jānotiek apmaksai, un ka šis kredīta notikums pārtrauc līgumu, tad piešķir 94. līdz 101. pantā paredzētos riska svērumus, ja produktam ir piemērotas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) ārējais kredītu novērtējums. Ja produktam nav tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) vērtējuma, tad produktu grozā iekļautajiem riska darījumiem, izņemot n-1 riska darījumu, riska svērumi tiek summēti līdz maksimāli pieļaujamajam apjomam 1 250 % un reizināti ar nominālo summu, ko nodrošina kredīta atvasinātais instruments, lai iegūtu riska svērto vērtību. Nosakot kopsummā neiekļaujamos n-1 riska darījumus, balstās uz pamata, ka katram no šiem riska darījumiem riska svērtā vērtība ir mazāka, nekā riska svērtā vērtība jebkuram no kopsummā iekļautajiem riska darījumiem.

2. daļa — ĀKNI atzīšana un to kredīta novērtējumu samērošana

1.   METODOLOĢIJA

1.1.   Objektivitāte

| 1. | Kompetentās iestādes pārliecinās par to, lai kredītu novērtējumu piešķiršanas metodoloģija būtu stingra, sistēmiska, pēctecīga un pakļauta izvērtēšanai, kas balstās uz senāku pieredzi. |
| --- | --- |

1.

Kompetentās iestādes pārliecinās par to, lai kredītu novērtējumu piešķiršanas metodoloģija būtu stingra, sistēmiska, pēctecīga un pakļauta izvērtēšanai, kas balstās uz senāku pieredzi.

1.2.   Neatkarība

| 2. | Kompetentās iestādes pārliecinās par to, lai metodoloģija nebūtu pakļauta ārējām politiskām ietekmēm vai iegrožojumiem un lai uz to netiktu izdarīts ekonomiskais spiediens, kas varētu ietekmēt kredīta novērtēšanu. |
| --- | --- |

2.

Kompetentās iestādes pārliecinās par to, lai metodoloģija nebūtu pakļauta ārējām politiskām ietekmēm vai iegrožojumiem un lai uz to netiktu izdarīts ekonomiskais spiediens, kas varētu ietekmēt kredīta novērtēšanu.

| 3. | Kompetentās iestādes izvērtē ĀKNI metodoloģijas neatkarīgumu pēc tādiem faktoriem kā:






  a) | ĀKNI īpašumtiesības un organizācijas struktūra; |
| --- | --- | --- |

3.

Kompetentās iestādes izvērtē ĀKNI metodoloģijas neatkarīgumu pēc tādiem faktoriem kā:

a)

ĀKNI īpašumtiesības un organizācijas struktūra;

| b) | ĀKNI finanšu resursi; |
| --- | --- |

b)

ĀKNI finanšu resursi;

| c) | ĀKNI personāla politika un lietpratīgums; un |
| --- | --- |

c)

ĀKNI personāla politika un lietpratīgums; un

| d) | ĀKNI korporatīvā vadība. |
| --- | --- |

d)

ĀKNI korporatīvā vadība.

1.3.   Pastāvīga pārskatīšana

| 4. | Kompetentās iestādes pārliecinās, lai ĀKNI kredītu novērtējumi tiktu pastāvīgi pārskatīti un lai tie atbilstu finansiālo nosacījumu izmaiņām. Šādu pārskatīšanu veic pēc visiem nozīmīgajiem notikumiem un vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

4.

Kompetentās iestādes pārliecinās, lai ĀKNI kredītu novērtējumi tiktu pastāvīgi pārskatīti un lai tie atbilstu finansiālo nosacījumu izmaiņām. Šādu pārskatīšanu veic pēc visiem nozīmīgajiem notikumiem un vismaz reizi gadā.

| 5. | Pirms atzīšanas kompetentās iestādes pārliecinās, ka katra tirgus segmenta novērtēšanas metodoloģija ir izveidota saskaņā ar, piemēram, šādiem standartiem:






  a) | jābūt noteiktai atpakaļejošai pārbaudei vismaz vienam gadam; |
| --- | --- | --- |

5.

Pirms atzīšanas kompetentās iestādes pārliecinās, ka katra tirgus segmenta novērtēšanas metodoloģija ir izveidota saskaņā ar, piemēram, šādiem standartiem:

a)

jābūt noteiktai atpakaļejošai pārbaudei vismaz vienam gadam;

| b) | kompetentajām iestādēm jāuzrauga ĀKNI pārskatīšanas procesa regularitāte; un |
| --- | --- |

b)

kompetentajām iestādēm jāuzrauga ĀKNI pārskatīšanas procesa regularitāte; un

| c) | kompetentajām iestādēm jāspēj iegūt informāciju no ĀKNI par to, kādā apjomā tai ir kontakti ar to uzņēmumu augstāko vadību, kuriem tā piešķir vērtējumus. |
| --- | --- |

c)

kompetentajām iestādēm jāspēj iegūt informāciju no ĀKNI par to, kādā apjomā tai ir kontakti ar to uzņēmumu augstāko vadību, kuriem tā piešķir vērtējumus.

| 6. | Kompetentās iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai ĀKNI tās nekavējoties informētu par visām būtiskajām izmaiņām metodoloģijā, ko tās izmanto kredītu novērtējumu piešķiršanai. |
| --- | --- |

6.

Kompetentās iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai ĀKNI tās nekavējoties informētu par visām būtiskajām izmaiņām metodoloģijā, ko tās izmanto kredītu novērtējumu piešķiršanai.

1.4.   Pārredzamība un atklātība

| 7. | Kompetentās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, nodrošinot, lai tie metodoloģijas principi, ko ĀKNI izmanto savu kredīta novērtējumu veidošanai, būtu atklāti pieejami, kas ļauj visiem potenciālajiem lietotājiem spriest par to, vai tie ir piešķirti pamatoti. |
| --- | --- |

7.

Kompetentās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, nodrošinot, lai tie metodoloģijas principi, ko ĀKNI izmanto savu kredīta novērtējumu veidošanai, būtu atklāti pieejami, kas ļauj visiem potenciālajiem lietotājiem spriest par to, vai tie ir piešķirti pamatoti.

2.   INDIVIDUĀLIE KREDĪTU NOVĒRTĒJUMI

2.1.   Ticamība un atzīšana tirgū:

| 8. | Kompetentās iestādes pārliecinās par to, ka ĀKNI individuālos kredītu novērtējumus šādu kredītu novērtējumu lietotāji tirgū atzīst par ticamiem un drošiem. |
| --- | --- |

8.

Kompetentās iestādes pārliecinās par to, ka ĀKNI individuālos kredītu novērtējumus šādu kredītu novērtējumu lietotāji tirgū atzīst par ticamiem un drošiem.

| 9. | Kompetentās iestādes vērtē ticamību saskaņā ar, piemēram, šādiem faktoriem:






  a) | ĀKNI tirgus daļa; |
| --- | --- | --- |

9.

Kompetentās iestādes vērtē ticamību saskaņā ar, piemēram, šādiem faktoriem:

a)

ĀKNI tirgus daļa;

| b) | ĀKNI gūtie ieņēmumi un šīs ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) finanšu līdzekļi plašākā ziņā; |
| --- | --- |

b)

ĀKNI gūtie ieņēmumi un šīs ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) finanšu līdzekļi plašākā ziņā;

| c) | tas, vai ir tikuši noteikti kādi izcenojumi, pamatojoties uz reitingu; un |
| --- | --- |

c)

tas, vai ir tikuši noteikti kādi izcenojumi, pamatojoties uz reitingu; un

| d) | vismaz divas kredītiestādes izmanto ĀKNI individuālo kredīta novērtējumu, emitējot obligācijas un/vai novērtējot kredītriskus. |
| --- | --- |

d)

vismaz divas kredītiestādes izmanto ĀKNI individuālo kredīta novērtējumu, emitējot obligācijas un/vai novērtējot kredītriskus.

2.2.   Pārredzamība un atklātība

| 10. | Kompetentās iestādes pārliecinās par to, lai individuālie kredītu novērtējumi būtu ar līdzvērtīgiem nosacījumiem pieejami vismaz jebkurai kredītiestādei, kam ir likumīgas intereses attiecībā uz šiem individuālajiem kredīta novērtējumiem. |
| --- | --- |

10.

Kompetentās iestādes pārliecinās par to, lai individuālie kredītu novērtējumi būtu ar līdzvērtīgiem nosacījumiem pieejami vismaz jebkurai kredītiestādei, kam ir likumīgas intereses attiecībā uz šiem individuālajiem kredīta novērtējumiem.

| 11. | Kompetentās iestādes jo īpaši pārliecinās par to, lai individuālie kredīta novērtējumi būtu ārzemju personām pieejami ar līdzvērtīgiem nosacījumiem kā vietējām kredītiestādēm, kam ir likumīgas intereses attiecībā uz šiem individuālajiem kredīta novērtējumiem. |
| --- | --- |

11.

Kompetentās iestādes jo īpaši pārliecinās par to, lai individuālie kredīta novērtējumi būtu ārzemju personām pieejami ar līdzvērtīgiem nosacījumiem kā vietējām kredītiestādēm, kam ir likumīgas intereses attiecībā uz šiem individuālajiem kredīta novērtējumiem.

3.   “SAMĒROŠANA”

| 12. | Lai diferencētu katrā kredīta novērtējumā izteiktās relatīvās riska pakāpes, kompetentās iestādes nosaka kvantitatīvos kritērijus, piemēram, ilgstošas saistību neizpildes procents saistībā ar visiem kredītiem, kam piešķirts viens un tas pats kredīta novērtējums. Ja kāda ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI) ir dibināta nesen vai ir apkopojusi pārskatu par datiem tikai īsā laikposmā, kompetentās iestādes pieprasa šādai ārējās kredītu novērtēšanas institūcijai (ĀKNI) sniegt vērtējumu par ilgstošas saistību nepildīšanas procentu saistībā ar visiem kredītiem, kam piešķirts viens un tas pats kredītu novērtējums. |
| --- | --- |

12.

Lai diferencētu katrā kredīta novērtējumā izteiktās relatīvās riska pakāpes, kompetentās iestādes nosaka kvantitatīvos kritērijus, piemēram, ilgstošas saistību neizpildes procents saistībā ar visiem kredītiem, kam piešķirts viens un tas pats kredīta novērtējums. Ja kāda ārējās kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI) ir dibināta nesen vai ir apkopojusi pārskatu par datiem tikai īsā laikposmā, kompetentās iestādes pieprasa šādai ārējās kredītu novērtēšanas institūcijai (ĀKNI) sniegt vērtējumu par ilgstošas saistību nepildīšanas procentu saistībā ar visiem kredītiem, kam piešķirts viens un tas pats kredītu novērtējums.

| 13. | Lai diferencētu katrā kredīta novērtējumā izteiktās relatīvās riska pakāpes, kompetentās iestādes nosaka kvantitatīvos kritērijus, piemēram, ĀKNI aptverto emitentu kopums, ĀKNI piešķirto kredīta novērtējumu spektrs, katra kredīta novērtējuma nozīme un tas, kā šī ĀKNI definē saistību neizpildi. |
| --- | --- |

13.

Lai diferencētu katrā kredīta novērtējumā izteiktās relatīvās riska pakāpes, kompetentās iestādes nosaka kvantitatīvos kritērijus, piemēram, ĀKNI aptverto emitentu kopums, ĀKNI piešķirto kredīta novērtējumu spektrs, katra kredīta novērtējuma nozīme un tas, kā šī ĀKNI definē saistību neizpildi.

| 14. | Kompetentās iestādes salīdzina saistību nepildīšanas procentus, kas iegūti par katru kādas ĀKNI kredīta novērtējumu, un salīdzina tos ar standartu, kas pieņemts, pamatojoties uz saistību nepildīšanas procentiem, kas iegūti par citām ĀKNI attiecībā uz emitentu kopu, kas pēc kompetentās iestādes uzskatiem pārstāv līdzvērtīgu kredītriska līmeni. |
| --- | --- |

14.

Kompetentās iestādes salīdzina saistību nepildīšanas procentus, kas iegūti par katru kādas ĀKNI kredīta novērtējumu, un salīdzina tos ar standartu, kas pieņemts, pamatojoties uz saistību nepildīšanas procentiem, kas iegūti par citām ĀKNI attiecībā uz emitentu kopu, kas pēc kompetentās iestādes uzskatiem pārstāv līdzvērtīgu kredītriska līmeni.

| 15. | Ja kompetentās iestādes uzskata, ka saistību nepildīšanas procenti, kas iegūti par kādas konkrētas ĀKNI kredītu novērtējumu, būtiski un regulāri pārsniedz standartu, kompetentās iestādes šīs ĀKNI kredītu novērtējumam piešķir augstāku kredīta kvalitātes pakāpi kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalā. |
| --- | --- |

15.

Ja kompetentās iestādes uzskata, ka saistību nepildīšanas procenti, kas iegūti par kādas konkrētas ĀKNI kredītu novērtējumu, būtiski un regulāri pārsniedz standartu, kompetentās iestādes šīs ĀKNI kredītu novērtējumam piešķir augstāku kredīta kvalitātes pakāpi kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalā.

| 16. | Ja pēc tam, kad kompetentās iestādes palielināja kādas ĀKNI konkrētam kredīta novērtējumam piesaistīto riska pakāpi, šī ĀKNI parāda, ka saistību neizpildes procenti, kas konstatēti tās kredītu novērtējumam, vairs būtiski un regulāri nepārsniedz standartu, kompetentās iestādes var izlemt atjaunot sākotnējo kredīta kvalitātes pakāpi kredīta kvalitātes pakāpes novērtējuma skalā attiecībā uz ĀKNI kredītu novērtējumu. |
| --- | --- |

16.

Ja pēc tam, kad kompetentās iestādes palielināja kādas ĀKNI konkrētam kredīta novērtējumam piesaistīto riska pakāpi, šī ĀKNI parāda, ka saistību neizpildes procenti, kas konstatēti tās kredītu novērtējumam, vairs būtiski un regulāri nepārsniedz standartu, kompetentās iestādes var izlemt atjaunot sākotnējo kredīta kvalitātes pakāpi kredīta kvalitātes pakāpes novērtējuma skalā attiecībā uz ĀKNI kredītu novērtējumu.

3. daļa — Ārējās kredītu novērtēšanas institūciju (ĀKNI) kredīta novērtējumu izmantošana riska svēruma noteikšanai

1.   APSTRĀDE

| 1. | Kredītiestāde var norīkot vienu vai vairākas tiesīgas ĀKNI, ko izmanto, lai noteiktu riska svērumus, kas piešķirami aktīvu un ārpusbilances posteņiem. |
| --- | --- |

1.

Kredītiestāde var norīkot vienu vai vairākas tiesīgas ĀKNI, ko izmanto, lai noteiktu riska svērumus, kas piešķirami aktīvu un ārpusbilances posteņiem.

| 2. | Kredītiestādei, kas nolemj izmantot kredītu novērtējumus, ko veikusi tiesīga ĀKNI kādai noteiktai posteņu grupai, šie kredītu novērtējumi jālieto konsekventi attiecībā uz visiem šīs grupas riska darījumiem. |
| --- | --- |

2.

Kredītiestādei, kas nolemj izmantot kredītu novērtējumus, ko veikusi tiesīga ĀKNI kādai noteiktai posteņu grupai, šie kredītu novērtējumi jālieto konsekventi attiecībā uz visiem šīs grupas riska darījumiem.

| 3. | Kredītiestādei, kas nolemj izmantot kredītu novērtējumus, ko veikusi tiesīga ĀKNI, tie jālieto nepārtraukti un konsekventi. |
| --- | --- |

3.

Kredītiestādei, kas nolemj izmantot kredītu novērtējumus, ko veikusi tiesīga ĀKNI, tie jālieto nepārtraukti un konsekventi.

| 4. | Kredītiestāde var izmantot vienīgi tādus ĀKNI kredītu novērtējumus, kuros ņemtas vērā gan summas, kas attiecas uz kapitālu, gan tās, kas attiecas uz tam piesaistītajiem procentiem. |
| --- | --- |

4.

Kredītiestāde var izmantot vienīgi tādus ĀKNI kredītu novērtējumus, kuros ņemtas vērā gan summas, kas attiecas uz kapitālu, gan tās, kas attiecas uz tam piesaistītajiem procentiem.

| 5. | Ja attiecībā uz posteni ar reitingu ir pieejams tikai viens kādas norīkotas ĀKNI novērtējums, šo novērtējumu izmanto, lai noteiktu attiecīgā posteņa riska svērumu. |
| --- | --- |

5.

Ja attiecībā uz posteni ar reitingu ir pieejams tikai viens kādas norīkotas ĀKNI novērtējums, šo novērtējumu izmanto, lai noteiktu attiecīgā posteņa riska svērumu.

| 6. | Ja ir pieejami divi norīkotu ĀKNI kredīta novērtējumi un abi atbilst atšķirīgiem riska svērumiem kādam postenim, kam piešķirts kredītreitings, tad piešķir augstāko riska svērumu. |
| --- | --- |

6.

Ja ir pieejami divi norīkotu ĀKNI kredīta novērtējumi un abi atbilst atšķirīgiem riska svērumiem kādam postenim, kam piešķirts kredītreitings, tad piešķir augstāko riska svērumu.

| 7. | Ja ir pieejami vairāk nekā divi norīkotu ĀKNI kredīta novērtējumi kādam postenim, kam piešķirts kredītreitings, tad ņem divus tos novērtējumus, kas veido divus zemākos riska svērumus. Ja abi zemākie riska svērumi savstarpēji atšķiras, piešķir augstāko no šiem riska svērumiem. Ja abi zemākie riska svērumi ir vienādi, piešķir šo riska svērumu. |
| --- | --- |

7.

Ja ir pieejami vairāk nekā divi norīkotu ĀKNI kredīta novērtējumi kādam postenim, kam piešķirts kredītreitings, tad ņem divus tos novērtējumus, kas veido divus zemākos riska svērumus. Ja abi zemākie riska svērumi savstarpēji atšķiras, piešķir augstāko no šiem riska svērumiem. Ja abi zemākie riska svērumi ir vienādi, piešķir šo riska svērumu.

2.   EMITENTU UN KREDĪTA EMISIJU NOVĒRTĒJUMS

| 8. | Ja pastāv kredīta novērtējums kādai konkrētai emisijas programmai vai kreditēšanas shēmai, kurā ietilpst postenis, kas veido riska darījumu, šo kredīta novērtējumu izmanto, lai noteiktu šim postenim piešķiramo riska svērumu. |
| --- | --- |

8.

Ja pastāv kredīta novērtējums kādai konkrētai emisijas programmai vai kreditēšanas shēmai, kurā ietilpst postenis, kas veido riska darījumu, šo kredīta novērtējumu izmanto, lai noteiktu šim postenim piešķiramo riska svērumu.

| 9. | Ja nepastāv tieši piemērojams kredīta novērtējums kādam noteiktam postenim, bet pastāv kredīta novērtējums konkrētai emisijas programmai vai kreditēšanas shēmai, kurā neietilpst postenis, kas veido riska darījumu, vai pastāv vispārējs kredīta novērtējums attiecībā uz emitentu, tad izmanto šo kredīta novērtējumu, ja tas rezultātā uzrāda augstāku riska svērumu, nekā tas būtu pretējā gadījumā, vai ja tas rezultātā uzrāda zemāku riska svērumu un attiecīgais riska darījums visos aspektos ierindojas pēc ranga vienlīdzīgi vai augstāk attiecībā pret konkrēto emisijas programmu, kreditēšanas shēmu vai, attiecīgi, šā emitenta augstāka ranga nenodrošinātiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

9.

Ja nepastāv tieši piemērojams kredīta novērtējums kādam noteiktam postenim, bet pastāv kredīta novērtējums konkrētai emisijas programmai vai kreditēšanas shēmai, kurā neietilpst postenis, kas veido riska darījumu, vai pastāv vispārējs kredīta novērtējums attiecībā uz emitentu, tad izmanto šo kredīta novērtējumu, ja tas rezultātā uzrāda augstāku riska svērumu, nekā tas būtu pretējā gadījumā, vai ja tas rezultātā uzrāda zemāku riska svērumu un attiecīgais riska darījums visos aspektos ierindojas pēc ranga vienlīdzīgi vai augstāk attiecībā pret konkrēto emisijas programmu, kreditēšanas shēmu vai, attiecīgi, šā emitenta augstāka ranga nenodrošinātiem riska darījumiem.

| 10. | Šīs daļas 8. un 9. punkts netraucē piemērot 1. daļas 68. līdz 71. punktu. |
| --- | --- |

10.

Šīs daļas 8. un 9. punkts netraucē piemērot 1. daļas 68. līdz 71. punktu.

| 11. | Kredīta novērtējumus emitentiem kādas korporatīvās grupas ietvaros nevar izmantot par kredīta novērtējumu attiecībā uz kādu citu emitentu tajā pašā korporatīvajā grupā. |
| --- | --- |

11.

Kredīta novērtējumus emitentiem kādas korporatīvās grupas ietvaros nevar izmantot par kredīta novērtējumu attiecībā uz kādu citu emitentu tajā pašā korporatīvajā grupā.

3.   ILGTERMIŅA UN ĪSTERMIŅA KREDĪTA NOVĒRTĒJUMI

| 12. | Īstermiņa kredīta novērtējumus var izmantot vienīgi attiecībā uz īstermiņa aktīvu un ārpusbilances posteņiem, kas veido riska darījumus ar iestādēm un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

12.

Īstermiņa kredīta novērtējumus var izmantot vienīgi attiecībā uz īstermiņa aktīvu un ārpusbilances posteņiem, kas veido riska darījumus ar iestādēm un uzņēmumiem.

| 13. | Jebkādu īstermiņa kredīta novērtējumu var piemērot vienīgi tam postenim, uz kuru šis īstermiņa kredīta novērtējums attiecas, un to neizmanto, lai iegūtu riska svērumus jebkādam citam postenim. |
| --- | --- |

13.

Jebkādu īstermiņa kredīta novērtējumu var piemērot vienīgi tam postenim, uz kuru šis īstermiņa kredīta novērtējums attiecas, un to neizmanto, lai iegūtu riska svērumus jebkādam citam postenim.

| 14. | Neskarot 13. punktu, ja īstermiņa kreditēšanas shēmai, kam ir kredītreitings, piešķir 150 % riska svērumu, tad visiem šā debitora nenodrošinātajiem riska darījumiem, kam nav kredītreitinga, gan īstermiņa, gan ilgtermiņa, arī piešķir 150 % riska svērumu. |
| --- | --- |

14.

Neskarot 13. punktu, ja īstermiņa kreditēšanas shēmai, kam ir kredītreitings, piešķir 150 % riska svērumu, tad visiem šā debitora nenodrošinātajiem riska darījumiem, kam nav kredītreitinga, gan īstermiņa, gan ilgtermiņa, arī piešķir 150 % riska svērumu.

| 15. | Neskarot 13. punktu, ja īstermiņa kreditēšanas shēmai, kam ir kredītreitings, piešķir 50 % riska svērumu, tad nevienam īstermiņa riska darījumam, kam nav kredītreitinga, nepiešķir riska svērumu, kas būtu zemāks par 100 %. |
| --- | --- |

15.

Neskarot 13. punktu, ja īstermiņa kreditēšanas shēmai, kam ir kredītreitings, piešķir 50 % riska svērumu, tad nevienam īstermiņa riska darījumam, kam nav kredītreitinga, nepiešķir riska svērumu, kas būtu zemāks par 100 %.

4.   POSTEŅI VIETĒJĀ UN ĀRVALSTU VALŪTĀ

| 16. | Kredīta novērtējumu, kas attiecas uz kādu posteni, kas izteikts debitora valsts valūtā, nevar izmantot, lai iegūtu riska svērumu citam tā paša debitora riska darījumam, kas izteikts ārvalstu valūtā. |
| --- | --- |

16.

Kredīta novērtējumu, kas attiecas uz kādu posteni, kas izteikts debitora valsts valūtā, nevar izmantot, lai iegūtu riska svērumu citam tā paša debitora riska darījumam, kas izteikts ārvalstu valūtā.

| 17. | Neatkarīgi no 16. punkta noteikumiem, ja riska darījumu izraisa kredītiestādes dalība aizņēmumā, kuru veikusi kāda daudzpusējā attīstības banka, kuras priviliģēta kreditora statuss ir atzīts tirgū, kompetentās iestādes var atļaut riska svēruma noteikšanai izmantot debitora vietējās valūtas kredīta posteņa novērtējumu. |
| --- | --- |

17.

Neatkarīgi no 16. punkta noteikumiem, ja riska darījumu izraisa kredītiestādes dalība aizņēmumā, kuru veikusi kāda daudzpusējā attīstības banka, kuras priviliģēta kreditora statuss ir atzīts tirgū, kompetentās iestādes var atļaut riska svēruma noteikšanai izmantot debitora vietējās valūtas kredīta posteņa novērtējumu.

---

(1)  OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.

VII PIELIKUMS

UZ IEKŠĒJIEM REITINGIEM BALSTĪTĀ PIEEJA

1. daļā — Riska svērtā vērtība un paredzamie zaudējumi

1.   RISKA SVĒRTĀS VĒRTĪBAS APRĒĶINĀŠANA KREDĪTRISKAM

| 1. | Ja nav noteikts citādi, ievadparametrus — PD, LGD un atmaksāšanas termiņa vērtību (M) nosaka, kā izklāstīts 2. daļā, un riska darījuma vērtību nosaka, kā izklāstīts 3. daļā. |
| --- | --- |

1.

Ja nav noteikts citādi, ievadparametrus — PD, LGD un atmaksāšanas termiņa vērtību (M) nosaka, kā izklāstīts 2. daļā, un riska darījuma vērtību nosaka, kā izklāstīts 3. daļā.

| 2. | Katra riska darījuma riska svērto vērtību aprēķina pēc šādām formulām: |
| --- | --- |

2.

Katra riska darījuma riska svērto vērtību aprēķina pēc šādām formulām:

1.1.   Riska svērtā vērtība riska darījumiem ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām.

| 3. | Saskaņā ar 5. līdz 9. punktu riska svērtās vērtības riska darījumiem ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām aprēķina pēc šādām formulām:
  Korelācija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]
  Atmaksāšanas termiņa faktors (b) = (0.11852 – 0.05478 * ln(PD))2

  Riska svērums (RW) = (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – )) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD * (1 – 1,5 * b) -1 * (1 + (M – 2,5) * b) * 12,5 * 1,06
  N(x) apzīmē kumulatīvo distribūcijas funkciju standarta normālam nejaušam mainīgajam lielumam (t.i., iespējamību, ka normāls nejaušais mainīgais lielums ar vērtību “nulle” un dispersijas vērtību “viens” ir mazāks vai vienāds ar x). G (z) apzīmē apgriezto kumulatīvo distribūcijas funkciju standarta normālam nejaušam mainīgajam lielumam (t.i., rādītāju x, tā ka N (x) = z).
  Ja PD=0, tad RW: 0
  Ja PD=1, piemēro šādi:






  — | riska darījumiem, kur ir saistību neizpilde un kam kredītiestādes piemēro LGD vērtības saskaņā ar 2. daļas 8. punktu, RW ir 0; un |
| --- | --- | --- |

3.

Saskaņā ar 5. līdz 9. punktu riska svērtās vērtības riska darījumiem ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām aprēķina pēc šādām formulām:

Korelācija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]

Atmaksāšanas termiņa faktors (b) = (0.11852 – 0.05478 * ln(PD))2

Riska svērums (RW) = (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – )) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD * (1 – 1,5 * b) -1 * (1 + (M – 2,5) * b) * 12,5 * 1,06

N(x) apzīmē kumulatīvo distribūcijas funkciju standarta normālam nejaušam mainīgajam lielumam (t.i., iespējamību, ka normāls nejaušais mainīgais lielums ar vērtību “nulle” un dispersijas vērtību “viens” ir mazāks vai vienāds ar x). G (z) apzīmē apgriezto kumulatīvo distribūcijas funkciju standarta normālam nejaušam mainīgajam lielumam (t.i., rādītāju x, tā ka N (x) = z).

Ja PD=0, tad RW: 0

Ja PD=1, piemēro šādi:

—

riska darījumiem, kur ir saistību neizpilde un kam kredītiestādes piemēro LGD vērtības saskaņā ar 2. daļas 8. punktu, RW ir 0; un

| — | riska darījumiem, kur ir saistību neizpilde un kam kredītiestādes piemēro savus iekšējos LGD aprēķinus, RW ir: Max {0,12.5*(LGD-ELBE )}; |
| --- | --- |

—

riska darījumiem, kur ir saistību neizpilde un kam kredītiestādes piemēro savus iekšējos LGD aprēķinus, RW ir: Max {0,12.5*(LGD-ELBE )};

kur ELBE ir kredītiestādes pašas veikta iespējami precīza paredzamo zaudējumu aplēse no riska darījumiem, kur ir saistību neizpilde, saskaņā ar 4. daļas 80. punktu.

Riska svērtā vērtība = RW * riska darījuma vērtība

| 4. | Riska svērtās vērtības aprēķinu katrai vērtībai, kas atbilst VIII pielikuma 1. daļas 29. punktā un VIII pielikuma 2. daļas 22. punktā noteiktajām prasībām, var pielāgot saskaņā ar šādu formulu:
  Riska svērtās vērtības aprēķins = RW * riska darījuma vērtība * (0,15 + 160*PDpp)]
  kur
  PDpp = PD no nodrošinājuma sniedzējiem
  RW aprēķina, izmantojot atbilstošu riska darījuma vērtības riska pakāpes formulu, kas noteikta 3. punktā, debitora PD un salīdzināmās tiešās vērtības LGD nodrošinājuma sniedzējam. Termiņa faktoru b) aprēķina, izmantojot zemāko nodrošinājuma sniedzēja PD un debitora PD. |
| --- | --- |

4.

Riska svērtās vērtības aprēķinu katrai vērtībai, kas atbilst VIII pielikuma 1. daļas 29. punktā un VIII pielikuma 2. daļas 22. punktā noteiktajām prasībām, var pielāgot saskaņā ar šādu formulu:

Riska svērtās vērtības aprēķins = RW * riska darījuma vērtība * (0,15 + 160*PDpp)]

kur

PDpp = PD no nodrošinājuma sniedzējiem

RW aprēķina, izmantojot atbilstošu riska darījuma vērtības riska pakāpes formulu, kas noteikta 3. punktā, debitora PD un salīdzināmās tiešās vērtības LGD nodrošinājuma sniedzējam. Termiņa faktoru b) aprēķina, izmantojot zemāko nodrošinājuma sniedzēja PD un debitora PD.

| 5. | Attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem, kas ir tādas konsolidētās grupas daļa, kurā kopējais ikgadējais apgrozījums ir mazāks nekā 50 miljonu euro, kredītiestādes var izmantot šādu korelācijas formulu riska svēruma aprēķināšanai riska darījumiem ar uzņēmumiem. Šajā formulā ar S ir izteikts kopējais ikgadējais apgrozījums miljonos euro, kur 5 miljoni euro
  Korelācija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]– 0,04 * (1 – ( S – 5)/45)
  Kredītiestādes aizstāj kopējo ikgadējo apgrozījumu ar konsolidētās grupas kopējiem aktīviem, ja kopējais ikgadējais apgrozījums nav nozīmīgs rādītājs attiecībā uz uzņēmuma lielumu un kopējie aktīvi ir nozīmīgāks rādītājs, nekā kopējais ikgadējais apgrozījums. |
| --- | --- |

5.

Attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem, kas ir tādas konsolidētās grupas daļa, kurā kopējais ikgadējais apgrozījums ir mazāks nekā 50 miljonu euro, kredītiestādes var izmantot šādu korelācijas formulu riska svēruma aprēķināšanai riska darījumiem ar uzņēmumiem. Šajā formulā ar S ir izteikts kopējais ikgadējais apgrozījums miljonos euro, kur 5 miljoni euro

Korelācija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]– 0,04 * (1 – ( S – 5)/45)

Kredītiestādes aizstāj kopējo ikgadējo apgrozījumu ar konsolidētās grupas kopējiem aktīviem, ja kopējais ikgadējais apgrozījums nav nozīmīgs rādītājs attiecībā uz uzņēmuma lielumu un kopējie aktīvi ir nozīmīgāks rādītājs, nekā kopējais ikgadējais apgrozījums.

| 6. | Specializētiem aizdevuma riska darījumiem, attiecībā uz kuriem kredītiestāde nevar uzrādīt, ka tās saistību nepildīšanas varbūtības (PD) aprēķini atbilst 4. daļā noteiktajām minimālajām prasībām, tā šiem riska darījumiem piešķir riska svērumus saskaņā ar 1. tabulu.
  1. tabula










  Atlikuma termiņš | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mazāk nekā 2,5 gadi | 50 % | 70 % | 115 % | 250 % | 0 % |
| vienāds vai vairāk nekā 2,5 gadi | 70 % | 90 % | 115 % | 250 % | 0 % |

6.

Specializētiem aizdevuma riska darījumiem, attiecībā uz kuriem kredītiestāde nevar uzrādīt, ka tās saistību nepildīšanas varbūtības (PD) aprēķini atbilst 4. daļā noteiktajām minimālajām prasībām, tā šiem riska darījumiem piešķir riska svērumus saskaņā ar 1. tabulu.

1. tabula

Atlikuma termiņš

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

mazāk nekā 2,5 gadi

50 %

70 %

115 %

250 %

0 %

vienāds vai vairāk nekā 2,5 gadi

70 %

90 %

115 %

250 %

0 %

Kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm parasti piešķirt labvēlīgu 50 % riska svērumus 1. kategorijas riska darījumiem un 70 % riska svērumu 2. kategorijas riska darījumiem, ja kredītiestādes sākotnējās izvietošanas rādītāji un citi riska rādītāji būtiski atbilst attiecīgajai kategorijai.

Piešķirot riska svērumus specializētajiem aizņēmuma riska darījumiem, kredītiestādes ņem vērā šādus faktorus: finansiālie līdzekļi, politiskā un tiesību vide, darījuma un/vai aktīva īpašības, sponsora un attīstītāja iespējas, tostarp jebkāda ieņēmumu plūsma no valsts un privātā sektora partnerības, nodrošinājuma pakete.

| 7. | Attiecībā uz to nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem kredītiestādēm jāatbilst obligātajām prasībām, kas noteiktas 4. daļas 104. līdz 108. punktā. Attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem, kas turklāt atbilst 12. punkta nosacījumiem, ja kādai kredītiestādei būtu pārmērīgi apgrūtinoši izmantot attiecībā uz šiem pircēju parādiem 4. daļā noteiktos riska kvantitatīvās noteikšanas standartus riska darījumiem ar uzņēmumiem, var izmantot 4. daļā noteiktos riska kvantitatīvās noteikšanas standartus mazajiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

7.

Attiecībā uz to nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem kredītiestādēm jāatbilst obligātajām prasībām, kas noteiktas 4. daļas 104. līdz 108. punktā. Attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem, kas turklāt atbilst 12. punkta nosacījumiem, ja kādai kredītiestādei būtu pārmērīgi apgrūtinoši izmantot attiecībā uz šiem pircēju parādiem 4. daļā noteiktos riska kvantitatīvās noteikšanas standartus riska darījumiem ar uzņēmumiem, var izmantot 4. daļā noteiktos riska kvantitatīvās noteikšanas standartus mazajiem riska darījumiem.

| 8. | Attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem atmaksājamās pirkšanas atlaides, nodrošinājums vai daļēji galvojumi, kas nodrošina pirmās kārtas zaudējumu aizsardzību pret pirmās kārtas zaudējumiem no saistību nepildīšanas, pasliktināšanās zaudējumiem, vai abiem zaudējumu veidiem, var skatīt kā pirmās kārtas zaudējumu pozīcijas IRB pieejas pārvēršanas vērtspapīros ietvaros. |
| --- | --- |

8.

Attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem atmaksājamās pirkšanas atlaides, nodrošinājums vai daļēji galvojumi, kas nodrošina pirmās kārtas zaudējumu aizsardzību pret pirmās kārtas zaudējumiem no saistību nepildīšanas, pasliktināšanās zaudējumiem, vai abiem zaudējumu veidiem, var skatīt kā pirmās kārtas zaudējumu pozīcijas IRB pieejas pārvēršanas vērtspapīros ietvaros.

| 9. | Ja kredītiestāde nodrošina kredīta aizsardzību virknei riska darījumu ar nosacījumu, ka šajos riska darījumos n-tā saistību neizpilde ir slieksnis, kura sasniegšanas rezultātā jānotiek apmaksai, un ka šis kredīta notikums pārtrauc līgumu, tad piemēro 94. līdz 101. pantā paredzētos riska svērumus, ja kredīta produktam ir piemērotas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) ārējais kredītu novērtējums. Ja kredīta produktam nav tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) vērtējuma, tad kredīta produktu grozā iekļautajiem riska darījumiem, izņemot n-1 riska darījumu, riska svērumi tiek summēti, tā lai paredzamo zaudējumu summa reizinājumā ar 12,5 un riska svērtā vērtība nepārsniegtu nominālo summu, ko nodrošina kredīta atvasinātais instruments, reizinājumā ar 12,5. Nosakot kopsummā neiekļaujamos n-1 riska darījumus, balstās uz pamata, ka katram no šiem riska darījumiem riska svērtā vērtība ir mazāka, nekā riska svērtā vērtība jebkuram no kopsummā iekļautajiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

9.

Ja kredītiestāde nodrošina kredīta aizsardzību virknei riska darījumu ar nosacījumu, ka šajos riska darījumos n-tā saistību neizpilde ir slieksnis, kura sasniegšanas rezultātā jānotiek apmaksai, un ka šis kredīta notikums pārtrauc līgumu, tad piemēro 94. līdz 101. pantā paredzētos riska svērumus, ja kredīta produktam ir piemērotas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) ārējais kredītu novērtējums. Ja kredīta produktam nav tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) vērtējuma, tad kredīta produktu grozā iekļautajiem riska darījumiem, izņemot n-1 riska darījumu, riska svērumi tiek summēti, tā lai paredzamo zaudējumu summa reizinājumā ar 12,5 un riska svērtā vērtība nepārsniegtu nominālo summu, ko nodrošina kredīta atvasinātais instruments, reizinājumā ar 12,5. Nosakot kopsummā neiekļaujamos n-1 riska darījumus, balstās uz pamata, ka katram no šiem riska darījumiem riska svērtā vērtība ir mazāka, nekā riska svērtā vērtība jebkuram no kopsummā iekļautajiem riska darījumiem.

1.2.   Riska svērtā vērtība mazajiem riska darījumiem:

| 10. | Saskaņā ar 12. līdz 13. punktu riska svērtās vērtības mazajiem riska darījumiem aprēķina pēc šādām formulām:
  Korelācija (R) = 0,03 × (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35)) + 0,16 * [1 –(1 – EXP (– 35 * PD))/(1 – EXP (– 35))]
  Riska svērums (RW):
  (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – R)) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD) * 12,5 * 1,06
  N(x) apzīmē kumulatīvo distribūcijas funkciju standarta normālam nejaušam mainīgajam lielumam (t.i., iespējamību, ka normāls nejaušais mainīgais lielums ar vērtību “nulle” un dispersijas vērtību “viens” ir mazāks vai vienāds ar x). G (z) apzīmē apgriezto kumulatīvo distribūcijas funkciju standarta normālam nejaušam mainīgajam lielumam (t.i., rādītāju x, tā ka N (x) = z).
  Ja PD=1 (riska darījums, kur ir saistību neizpilde), tad RW: Max {0,12.5*(LGD-ELBE )};
  kur ELBE ir kredītiestādes pašas veikta iespējami precīza paredzamo zaudējumu aplēse no riska darījumiem, kur ir saistību neizpilde, saskaņā ar 4. daļas 80. punktu.
  Riska svērtā vērtība = RW * riska darījuma vērtība |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar 12. līdz 13. punktu riska svērtās vērtības mazajiem riska darījumiem aprēķina pēc šādām formulām:

Korelācija (R) = 0,03 × (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35)) + 0,16 * [1 –(1 – EXP (– 35 * PD))/(1 – EXP (– 35))]

Riska svērums (RW):

(LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – R)) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD) * 12,5 * 1,06

N(x) apzīmē kumulatīvo distribūcijas funkciju standarta normālam nejaušam mainīgajam lielumam (t.i., iespējamību, ka normāls nejaušais mainīgais lielums ar vērtību “nulle” un dispersijas vērtību “viens” ir mazāks vai vienāds ar x). G (z) apzīmē apgriezto kumulatīvo distribūcijas funkciju standarta normālam nejaušam mainīgajam lielumam (t.i., rādītāju x, tā ka N (x) = z).

Ja PD=1 (riska darījums, kur ir saistību neizpilde), tad RW: Max {0,12.5*(LGD-ELBE )};

kur ELBE ir kredītiestādes pašas veikta iespējami precīza paredzamo zaudējumu aplēse no riska darījumiem, kur ir saistību neizpilde, saskaņā ar 4. daļas 80. punktu.

Riska svērtā vērtība = RW * riska darījuma vērtība

| 11. | Riska svērtās vērtības aprēķinu katram darījumam mazos un vidējos uzņēmumos, kā noteikts 86. panta 4. punktā, kas atbilst VIII pielikuma 1. daļas 29. punktā un VIII pielikuma 2. daļas 22. punktā noteiktajām prasībām, var aprēķināt saskaņā ar 4. punktu. |
| --- | --- |

11.

Riska svērtās vērtības aprēķinu katram darījumam mazos un vidējos uzņēmumos, kā noteikts 86. panta 4. punktā, kas atbilst VIII pielikuma 1. daļas 29. punktā un VIII pielikuma 2. daļas 22. punktā noteiktajām prasībām, var aprēķināt saskaņā ar 4. punktu.

| 12. | Mazajiem riska darījumiem, kas nodrošināti ar nekustamā īpašuma ķīlu, korelācija (R) 0,15 aizstāj skaitli, ko iegūst pēc 10. punktā sniegtās korelācijas formulas. |
| --- | --- |

12.

Mazajiem riska darījumiem, kas nodrošināti ar nekustamā īpašuma ķīlu, korelācija (R) 0,15 aizstāj skaitli, ko iegūst pēc 10. punktā sniegtās korelācijas formulas.

| 13. | Kvalificētiem atjaunojamiem mazajiem riska darījumiem, kas definēti a) līdz e) apakšpunktā, korelācija (R) 0,04 aizstāj skaitli, ko iegūst pēc 10. punktā sniegtās korelācijas formulas.
  Riska darījumus var uzskatīt par kvalificētiem atjaunojamiem mazajiem riska darījumiem, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | tie ir riska darījumi ar fiziskām personām; |
| --- | --- | --- |

13.

Kvalificētiem atjaunojamiem mazajiem riska darījumiem, kas definēti a) līdz e) apakšpunktā, korelācija (R) 0,04 aizstāj skaitli, ko iegūst pēc 10. punktā sniegtās korelācijas formulas.

Riska darījumus var uzskatīt par kvalificētiem atjaunojamiem mazajiem riska darījumiem, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

tie ir riska darījumi ar fiziskām personām;

| b) | riska darījumu apjoms ir svārstīgs, tie ir nenodrošināti, un kredītiestāde var tos nekavējoties un bez nosacījumiem anulēt, ciktāl tie nav tikuši izlietoti (šajā kontekstā atjaunojamus riska darījumus definē kā tādus, kur atlikumi drīkst svārstīties, klientam pēc saviem ieskatiem veicot aizņēmumus un tos atmaksājot kredītiestādes noteikto limitu robežās). Neizmantotos piešķīrumus var uzskatīt par beznosacījumu kārtā anulējamiem, ja noteikumi ļauj kredītiestādei tos anulēt tādā pilnā apjomā, kādu pieļauj tiesību akti patērētāju aizsardzības jomā un ar to saistītajās jomās; |
| --- | --- |

b)

riska darījumu apjoms ir svārstīgs, tie ir nenodrošināti, un kredītiestāde var tos nekavējoties un bez nosacījumiem anulēt, ciktāl tie nav tikuši izlietoti (šajā kontekstā atjaunojamus riska darījumus definē kā tādus, kur atlikumi drīkst svārstīties, klientam pēc saviem ieskatiem veicot aizņēmumus un tos atmaksājot kredītiestādes noteikto limitu robežās). Neizmantotos piešķīrumus var uzskatīt par beznosacījumu kārtā anulējamiem, ja noteikumi ļauj kredītiestādei tos anulēt tādā pilnā apjomā, kādu pieļauj tiesību akti patērētāju aizsardzības jomā un ar to saistītajās jomās;

| c) | apakšportfelī maksimāli pieļaujamais riska darījums ar vienu personu ir 100 000 euro vai mazāks; |
| --- | --- |

c)

apakšportfelī maksimāli pieļaujamais riska darījums ar vienu personu ir 100 000 euro vai mazāks;

| d) | kredītiestāde var pierādīt, kas šajā punktā sniegto korelācijas tabulu piemēro tikai attiecībā uz tādiem portfeļiem, kuru zaudējumu procentu svārstīgums ir mazs salīdzinājumā ar to zaudējumu procentu vidējo līmeni, jo īpaši jomās, kur saistību nepildīšanas varbūtība (PD) ir maza. Uzraudzības iestādes pārbauda zaudējumu procentu relatīvo svārstīgumu kvalificēto atjaunojamo mazo riska darījumu apakšportfeļos un atjaunojamo mazo riska darījumu kopējā portfelī un paredz dalīties informācijā par kvalificēto atjaunojamo mazo riska darījumu zaudējumu procentu raksturīgajām pazīmēm juridisko kompetenču jomās; un |
| --- | --- |

d)

kredītiestāde var pierādīt, kas šajā punktā sniegto korelācijas tabulu piemēro tikai attiecībā uz tādiem portfeļiem, kuru zaudējumu procentu svārstīgums ir mazs salīdzinājumā ar to zaudējumu procentu vidējo līmeni, jo īpaši jomās, kur saistību nepildīšanas varbūtība (PD) ir maza. Uzraudzības iestādes pārbauda zaudējumu procentu relatīvo svārstīgumu kvalificēto atjaunojamo mazo riska darījumu apakšportfeļos un atjaunojamo mazo riska darījumu kopējā portfelī un paredz dalīties informācijā par kvalificēto atjaunojamo mazo riska darījumu zaudējumu procentu raksturīgajām pazīmēm juridisko kompetenču jomās; un

| e) | kompetentā iestāde piekrīt, ka kvalificēta atjaunojamu mazo riska darījumu pieeja atbilst apakšportfeļa pamatā esošajām riska raksturīgajām pazīmēm. |
| --- | --- |

e)

kompetentā iestāde piekrīt, ka kvalificēta atjaunojamu mazo riska darījumu pieeja atbilst apakšportfeļa pamatā esošajām riska raksturīgajām pazīmēm.

Atkāpjoties no b) apakšpunkta, ar algas kontu saistīta nodrošināta kredīta portfeļa gadījumā kompetentās iestādes var atkāpties no nosacījuma, ka riska darījumam jābūt nenodrošinātam. Šajā gadījumā šī nodrošinājuma palielinājumu neņem vērā, aprēķinot LGD.

| 14. | Lai pret nopirktajiem pircēju parādiem varētu būt mazo riska darījumu pieeja, tiem jāatbilst 4. daļas 105. līdz 109. punktā noteiktajām minimālajām prasībām un šādiem nosacījumiem:






  a) | kredītiestāde šos pircēju parādus ir iegādājusies no nesaistītām trešām personām, un tās kredītiestādes riska darījums ar pircēju parāda debitoru nesatur nekādus riska darījumus, kurus tieši vai netieši būtu izraisījusi pati kredītiestāde; |
| --- | --- | --- |

14.

Lai pret nopirktajiem pircēju parādiem varētu būt mazo riska darījumu pieeja, tiem jāatbilst 4. daļas 105. līdz 109. punktā noteiktajām minimālajām prasībām un šādiem nosacījumiem:

a)

kredītiestāde šos pircēju parādus ir iegādājusies no nesaistītām trešām personām, un tās kredītiestādes riska darījums ar pircēju parāda debitoru nesatur nekādus riska darījumus, kurus tieši vai netieši būtu izraisījusi pati kredītiestāde;

| b) | nopirktie pircēju parādi ir radušies nesaistītu pušu darījumā starp pārdevēju un debitoru. Par tādiem nevar uzskatīt starpuzņēmumu debitoru saistības un saistības, ko veido tādu uzņēmumu savstarpējie norēķini, kas veic savstarpēju tirdzniecību; |
| --- | --- |

b)

nopirktie pircēju parādi ir radušies nesaistītu pušu darījumā starp pārdevēju un debitoru. Par tādiem nevar uzskatīt starpuzņēmumu debitoru saistības un saistības, ko veido tādu uzņēmumu savstarpējie norēķini, kas veic savstarpēju tirdzniecību;

| c) | kredītiestādes, kas veic iegādi, prasījums attiecas uz visiem ieņēmumiem no nopirktajiem pircēju parādiem, vai arī tas uz šiem ieņēmumiem attiecas proporcionāli; un |
| --- | --- |

c)

kredītiestādes, kas veic iegādi, prasījums attiecas uz visiem ieņēmumiem no nopirktajiem pircēju parādiem, vai arī tas uz šiem ieņēmumiem attiecas proporcionāli; un

| d) | nopirkto pircēju parādu portfelis ir pietiekami diversificēts. |
| --- | --- |

d)

nopirkto pircēju parādu portfelis ir pietiekami diversificēts.

| 15. | Attiecībā uz nopirktajiem pircēju parādiem atmaksājamās pirkšanas atlaides, nodrošinājumus ķīlas veidā vai daļējās garantijas, kas nodrošina pirmās kārtas zaudējumu aizsardzību pret zaudējumiem no saistību nepildīšanas, zaudējumiem no pasliktināšanās vai abiem zaudējumu veidiem, var uzskatīt par pirmās kārtas zaudējumu pozīcijām IRB pieejas pārvēršanas vērtspapīros ietvaros. |
| --- | --- |

15.

Attiecībā uz nopirktajiem pircēju parādiem atmaksājamās pirkšanas atlaides, nodrošinājumus ķīlas veidā vai daļējās garantijas, kas nodrošina pirmās kārtas zaudējumu aizsardzību pret zaudējumiem no saistību nepildīšanas, zaudējumiem no pasliktināšanās vai abiem zaudējumu veidiem, var uzskatīt par pirmās kārtas zaudējumu pozīcijām IRB pieejas pārvēršanas vērtspapīros ietvaros.

| 16. | Jauktu nopirkto mazo riska darījumu pircēju parādu portfeļu gadījumā, kad kredītiestādes nevar atdalīt ar nekustamo īpašumu nodrošinātus riska darījumus un kvalificētus atjaunojamus mazos riska darījumus no citiem mazajiem riska darījumiem, piemēro to mazā riska darījuma riska pakāpes funkciju, kas attiecībā uz minētajiem riska darījumiem veido vislielākās kapitāla prasības. |
| --- | --- |

16.

Jauktu nopirkto mazo riska darījumu pircēju parādu portfeļu gadījumā, kad kredītiestādes nevar atdalīt ar nekustamo īpašumu nodrošinātus riska darījumus un kvalificētus atjaunojamus mazos riska darījumus no citiem mazajiem riska darījumiem, piemēro to mazā riska darījuma riska pakāpes funkciju, kas attiecībā uz minētajiem riska darījumiem veido vislielākās kapitāla prasības.

1.3.   Riska svērtā vērtība kapitāla instrumentu riska darījumiem:

| 17. | Kredītiestāde var dažādiem portfeļiem piemērot dažādas pieejas, ja pati kredītiestāde iekšēji izmanto dažādas pieejas. Ja kredītiestāde izmanto dažādas pieejas, tad kredītiestāde pierāda kompetentajām iestādēm, ka izvēle tiek veikta konsekventi un to nenosaka patvaļīgi rīkojumi. |
| --- | --- |

17.

Kredītiestāde var dažādiem portfeļiem piemērot dažādas pieejas, ja pati kredītiestāde iekšēji izmanto dažādas pieejas. Ja kredītiestāde izmanto dažādas pieejas, tad kredītiestāde pierāda kompetentajām iestādēm, ka izvēle tiek veikta konsekventi un to nenosaka patvaļīgi rīkojumi.

| 18. | Neskarot 17. punktu, kompetentās iestādes var atļaut attiecināt uz pakalpojumu palīguzņēmumiem kapitāla instrumentu riska darījumu riska svērto vērtību tāpat kā citiem aktīviem, kas nav kredītsaistības. |
| --- | --- |

18.

Neskarot 17. punktu, kompetentās iestādes var atļaut attiecināt uz pakalpojumu palīguzņēmumiem kapitāla instrumentu riska darījumu riska svērto vērtību tāpat kā citiem aktīviem, kas nav kredītsaistības.

1.3.1.   Vienkāršā riska svēruma pieeja

| 19. | Riska darījumu riska svērto vērtību aprēķina pēc šādas formulas:
  Riska svērums (RW) = 190 % privātā kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts.
  Riska svērums (RW) = 290 % biržā tirgotā kapitāla instrumentu riska darījumiem.
  Riska svērums (RW) = 370 % visiem pārējiem kapitāla instrumentu riska darījumiem.
  Riska svērtā vērtība = RW * riska darījuma vērtība |
| --- | --- |

19.

Riska darījumu riska svērto vērtību aprēķina pēc šādas formulas:

Riska svērums (RW) = 190 % privātā kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts.

Riska svērums (RW) = 290 % biržā tirgotā kapitāla instrumentu riska darījumiem.

Riska svērums (RW) = 370 % visiem pārējiem kapitāla instrumentu riska darījumiem.

Riska svērtā vērtība = RW * riska darījuma vērtība

| 20. | Īsās naudas pozīcijas un atvasinātie instrumenti, kas nav ietverti tirdzniecības portfeļos, drīkst kompensēt garās pozīcijas tajos pašos individuālajos vērtspapīros, ja šie instrumenti tika īpaši paredzēti kā riska ierobežošana specifiskiem kapitāla instrumentu riska darījumiem un tie sniedz riska ierobežošanu vismaz vēl vienam gadam. Pārējās īsās pozīcijas uzskata par garajām pozīcijām, un piešķir attiecīgo riska svērumu katras pozīcijas absolūtajai vērtībai. Pozīciju termiņa nesakritības gadījumā lieto metodi, kas paredzēta riska darījumiem ar uzņēmumiem, kā izklāstīts VII pielikuma 2. daļas 16. punktā. |
| --- | --- |

20.

Īsās naudas pozīcijas un atvasinātie instrumenti, kas nav ietverti tirdzniecības portfeļos, drīkst kompensēt garās pozīcijas tajos pašos individuālajos vērtspapīros, ja šie instrumenti tika īpaši paredzēti kā riska ierobežošana specifiskiem kapitāla instrumentu riska darījumiem un tie sniedz riska ierobežošanu vismaz vēl vienam gadam. Pārējās īsās pozīcijas uzskata par garajām pozīcijām, un piešķir attiecīgo riska svērumu katras pozīcijas absolūtajai vērtībai. Pozīciju termiņa nesakritības gadījumā lieto metodi, kas paredzēta riska darījumiem ar uzņēmumiem, kā izklāstīts VII pielikuma 2. daļas 16. punktā.

| 21. | Kredītiestādes var atzīt nefondēta kredīta aizsardzību kapitāla instrumentu riska darījumam saskaņā ar 90. līdz 93. pantā noteiktajām metodēm. |
| --- | --- |

21.

Kredītiestādes var atzīt nefondēta kredīta aizsardzību kapitāla instrumentu riska darījumam saskaņā ar 90. līdz 93. pantā noteiktajām metodēm.

1.3.2.   Saistību nepildīšanas varbūtības un saistību nepildīšanas gadījumā radušos zaudējumu (PD/LGD) pieeja

| 22. | Riska svērto vērtību aprēķina pēc 3. punktā norādītajām formulām. Ja kredītiestādēm nav pietiekošas informācijas, lai lietotu saistību nepildīšanas definīciju, kas sniegta 4. daļas 44. līdz 48. punktā, riska svērumiem piemēro koeficientu 1,5. |
| --- | --- |

22.

Riska svērto vērtību aprēķina pēc 3. punktā norādītajām formulām. Ja kredītiestādēm nav pietiekošas informācijas, lai lietotu saistību nepildīšanas definīciju, kas sniegta 4. daļas 44. līdz 48. punktā, riska svērumiem piemēro koeficientu 1,5.

| 23. | Atsevišķo riska darījumu līmenī paredzamo zaudējumu summa reizinājumā ar 12,5 un riska svērtā vērtība kopā nedrīkst pārsniegt riska darījuma vērtību reizinājumā ar 12,5. |
| --- | --- |

23.

Atsevišķo riska darījumu līmenī paredzamo zaudējumu summa reizinājumā ar 12,5 un riska svērtā vērtība kopā nedrīkst pārsniegt riska darījuma vērtību reizinājumā ar 12,5.

| 24. | Kredītiestādes var atzīt nefondēta kredīta aizsardzību kapitāla instrumentu riska darījumam saskaņā ar 90. līdz 93. pantā noteiktajām metodēm. Tam priekšnosacījums ir LGD 90 % riska darījumam ar riska ierobežošanas sniedzēju. Privātā kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts, var lietot LGD 65 %. Šim nolūkam termiņš (M) ir 5 gadi. |
| --- | --- |

24.

Kredītiestādes var atzīt nefondēta kredīta aizsardzību kapitāla instrumentu riska darījumam saskaņā ar 90. līdz 93. pantā noteiktajām metodēm. Tam priekšnosacījums ir LGD 90 % riska darījumam ar riska ierobežošanas sniedzēju. Privātā kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts, var lietot LGD 65 %. Šim nolūkam termiņš (M) ir 5 gadi.

1.3.3.   Uz iekšējiem modeļiem balstīta pieeja

| 25. | Riska svērtā vērtība ir potenciālie zaudējumi kredītiestādes kapitāla instrumentu riska darījumiem, ko iegūst, izmantojot iekšējos riska vērtības modeļus pie 99 % uzticamības ar precizitāti līdz vienam ciparam (aiz komata) attiecībā uz starpību starp ceturkšņa ienākumiem un attiecīgu bezriska likmi, kas aprēķināta ilgstošā paraugu periodā, reizinājumā ar 12,5. Riska svērtā vērtība atsevišķu riska darījumu līmenī nav mazāka, nekā uz PD/LGD balstītajā pieejā prasīto minimālo riska svērto vērtību summa un atbilstošo paredzamo zaudējumu summa reizinājumā ar 12,5, kas aprēķināta balstoties uz PD vērtībām, kas iekļautas VII pielikuma 2. daļas 24. punkta a) apakšpunktā, un atbilstošajām LGD vērtām, kas iekļautas VII pielikuma 2. daļas 25. un 26. punktā. |
| --- | --- |

25.

Riska svērtā vērtība ir potenciālie zaudējumi kredītiestādes kapitāla instrumentu riska darījumiem, ko iegūst, izmantojot iekšējos riska vērtības modeļus pie 99 % uzticamības ar precizitāti līdz vienam ciparam (aiz komata) attiecībā uz starpību starp ceturkšņa ienākumiem un attiecīgu bezriska likmi, kas aprēķināta ilgstošā paraugu periodā, reizinājumā ar 12,5. Riska svērtā vērtība atsevišķu riska darījumu līmenī nav mazāka, nekā uz PD/LGD balstītajā pieejā prasīto minimālo riska svērto vērtību summa un atbilstošo paredzamo zaudējumu summa reizinājumā ar 12,5, kas aprēķināta balstoties uz PD vērtībām, kas iekļautas VII pielikuma 2. daļas 24. punkta a) apakšpunktā, un atbilstošajām LGD vērtām, kas iekļautas VII pielikuma 2. daļas 25. un 26. punktā.

| 26. | Kredītiestādes var atzīt nefondētu kredītu aizsardzību kapitāla instrumentu pozīcijai. |
| --- | --- |

26.

Kredītiestādes var atzīt nefondētu kredītu aizsardzību kapitāla instrumentu pozīcijai.

1.4.   Riska svērtā vērtība citiem aktīviem, kurus neveido kredītsaistības

| 27. | Riska svērto vērtību aprēķina pēc šādas formulas:
  Riska svērtā vērtība = 100 % * riska darījuma vērtība,
  izņemot, ja riska darījums ir atlikusī vērtība, jo tādā gadījumā to jāparedz katram gadam un to aprēķina šādi:
  1/t * 100 % * riska darījuma vērtība,
  kur t ir nomas līguma gadu skaits. |
| --- | --- |

27.

Riska svērto vērtību aprēķina pēc šādas formulas:

Riska svērtā vērtība = 100 % * riska darījuma vērtība,

izņemot, ja riska darījums ir atlikusī vērtība, jo tādā gadījumā to jāparedz katram gadam un to aprēķina šādi:

1/t * 100 % * riska darījuma vērtība,

kur t ir nomas līguma gadu skaits.

2.   RISKA SVĒRUMS NOPIRKTO PARĀDU PASLIKTINĀŠANĀS RISKAM

| 28. | Riska svērto vērtību nopirkto korporatīvo un patēriņa riska darījumu parādu pasliktināšanās riskam:
  Riska svērumus aprēķina pēc 3. punktā norādītās formulas. Ievadparametrus PD (saistību nepildīšanas varbūtība) un LGD (zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā) nosaka, kā izklāstīts 2. daļā, riska darījuma vērtību nosaka, kā izklāstīts 3. daļā, un M (atmaksāšanas termiņš) ir 1 gads. Ja kredītiestādes var pierādīt kompetentajām iestādēm, ka pasliktināšanās risks nav būtisks, to var neņemt vērā. |
| --- | --- |

28.

Riska svērto vērtību nopirkto korporatīvo un patēriņa riska darījumu parādu pasliktināšanās riskam:

Riska svērumus aprēķina pēc 3. punktā norādītās formulas. Ievadparametrus PD (saistību nepildīšanas varbūtība) un LGD (zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā) nosaka, kā izklāstīts 2. daļā, riska darījuma vērtību nosaka, kā izklāstīts 3. daļā, un M (atmaksāšanas termiņš) ir 1 gads. Ja kredītiestādes var pierādīt kompetentajām iestādēm, ka pasliktināšanās risks nav būtisks, to var neņemt vērā.

3.   PAREDZAMO ZAUDĒJUMU SUMMU APRĒĶINĀŠANA

| 29. | Ja nav noteikts citādi, ievadparametrus PD un LGD nosaka, kā izklāstīts 2. daļā, un riska darījuma vērtību nosaka, kā izklāstīts 3. daļā. |
| --- | --- |

29.

Ja nav noteikts citādi, ievadparametrus PD un LGD nosaka, kā izklāstīts 2. daļā, un riska darījuma vērtību nosaka, kā izklāstīts 3. daļā.

| 30. | Paredzamo zaudējumu summas riska darījumiem ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām un mazajiem riska darījumiem aprēķina pēc šādām formulām:
  Paredzamie zaudējumi (EL) = PD × LGD
  Paredzamo zaudējumu summa = EL × riska darījuma vērtība
  Riska darījumiem (PD=1), kuriem nav izpildītas saistības un kam kredītiestādes piemēro pašas savus LGD aprēķinus, EL ir ELBE, kredītiestādes labākais aprēķins paredzamajiem zaudējumiem tiem riska darījumiem, kuriem nav izpildītas saistības, saskaņā ar 4. daļas 80. punktu.
  Riska darījumiem, kam piemēro 1. daļas 4. punktā noteikto izmantošanu, EL ir 0. |
| --- | --- |

30.

Paredzamo zaudējumu summas riska darījumiem ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām un mazajiem riska darījumiem aprēķina pēc šādām formulām:

Paredzamie zaudējumi (EL) = PD × LGD

Paredzamo zaudējumu summa = EL × riska darījuma vērtība

Riska darījumiem (PD=1), kuriem nav izpildītas saistības un kam kredītiestādes piemēro pašas savus LGD aprēķinus, EL ir ELBE, kredītiestādes labākais aprēķins paredzamajiem zaudējumiem tiem riska darījumiem, kuriem nav izpildītas saistības, saskaņā ar 4. daļas 80. punktu.

Riska darījumiem, kam piemēro 1. daļas 4. punktā noteikto izmantošanu, EL ir 0.

| 31. | Specializētiem riska darījumiem, kur kredītiestādes izmanto 6. punktā izklāstītās metodes riska svērumu noteikšanai, EL vērtības piešķir saskaņā ar 2. tabulu.
  2. tabula










  Atlikuma termiņš | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mazāk nekā 2,5 gadi | 0 % | 0,4 % | 2,8 % | 8 % | 50 % |
| vienāds vai vairāk nekā 2,5 gadi | 0,4 % | 0,8 % | 2,8 % | 8 % | 50 % |

31.

Specializētiem riska darījumiem, kur kredītiestādes izmanto 6. punktā izklāstītās metodes riska svērumu noteikšanai, EL vērtības piešķir saskaņā ar 2. tabulu.

2. tabula

Atlikuma termiņš

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

mazāk nekā 2,5 gadi

0 %

0,4 %

2,8 %

8 %

50 %

vienāds vai vairāk nekā 2,5 gadi

0,4 %

0,8 %

2,8 %

8 %

50 %

Ja kompetentās iestādes ir atļāvušas kredītiestādei parasti piešķirt labvēlīgu 50 % riska svērumu 1. kategorijas riska darījumiem un 70 % riska svērumu 2. kategorijas riska darījumiem, EL vērtība 1. kategorijas riska darījumiem ir 0 % un 2. kategorijas riska darījumiem tā ir 0,4 %.

| 32. | Kapitāla instrumentu riska darījumiem, kam riska svērtā vērtība aprēķināta saskaņā ar 19. līdz 21. punktā izklāstītajām metodēm, paredzamo zaudējumu summas aprēķina pēc šādas formulas:
  Paredzamo zaudējumu summa = EL × riska darījuma vērtība
  EL vērtības ir šādas:
  Paredzamie zaudējumi (EL) = 0,8 % privātā kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts
  Paredzamie zaudējumi (EL) = 0,8 % biržā tirgotā kapitāla instrumentu riska darījumiem.
  Paredzamie zaudējumi (EL) = 2,4 % visiem pārējiem kapitāla instrumentu riska darījumiem. |
| --- | --- |

32.

Kapitāla instrumentu riska darījumiem, kam riska svērtā vērtība aprēķināta saskaņā ar 19. līdz 21. punktā izklāstītajām metodēm, paredzamo zaudējumu summas aprēķina pēc šādas formulas:

Paredzamo zaudējumu summa = EL × riska darījuma vērtība

EL vērtības ir šādas:

Paredzamie zaudējumi (EL) = 0,8 % privātā kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts

Paredzamie zaudējumi (EL) = 0,8 % biržā tirgotā kapitāla instrumentu riska darījumiem.

Paredzamie zaudējumi (EL) = 2,4 % visiem pārējiem kapitāla instrumentu riska darījumiem.

| 33. | Kapitāla instrumentu riska darījumiem, kam riska svērtā vērtība aprēķināta saskaņā ar 22. līdz 24. punktā izklāstītajām metodēm, paredzamo zaudējumu summas aprēķina pēc šādas formulas:
  Paredzamie zaudējumi (EL) = PD × LGD un
  Paredzamo zaudējumu summa = EL × riska darījuma vērtība |
| --- | --- |

33.

Kapitāla instrumentu riska darījumiem, kam riska svērtā vērtība aprēķināta saskaņā ar 22. līdz 24. punktā izklāstītajām metodēm, paredzamo zaudējumu summas aprēķina pēc šādas formulas:

Paredzamie zaudējumi (EL) = PD × LGD un

Paredzamo zaudējumu summa = EL × riska darījuma vērtība

| 34. | Kapitāla instrumentu riska darījumiem, kam riska svērtā vērtība aprēķināta saskaņā ar 25. līdz 26. punktā izklāstītajām metodēm, paredzamo zaudējumu summa ir 0 %. |
| --- | --- |

34.

Kapitāla instrumentu riska darījumiem, kam riska svērtā vērtība aprēķināta saskaņā ar 25. līdz 26. punktā izklāstītajām metodēm, paredzamo zaudējumu summa ir 0 %.

| 35. | Riska svērto vērtību nopirkto pircēju parādu pasliktināšanās riskam aprēķina pēc šādas formulas:
  Paredzamie zaudējumi (EL) = PD × LGD un
  Paredzamo zaudējumu summa = EL × riska darījuma vērtība |
| --- | --- |

35.

Riska svērto vērtību nopirkto pircēju parādu pasliktināšanās riskam aprēķina pēc šādas formulas:

Paredzamie zaudējumi (EL) = PD × LGD un

Paredzamo zaudējumu summa = EL × riska darījuma vērtība

4.   PAREDZAMO ZAUDĒJUMU SUMMU APSTRĀDE

| 36. | Paredzamo zaudējumu summas, kas aprēķinātas saskaņā ar 30., 31. un 35. punktu, atņem no vērtības korekciju un ar šiem riska darījumiem saistīto rezervju summas. Atlaides bilances riska darījumiem, kuri nopirkti saistību neizpildes brīdī, saskaņā ar 3. daļas 1. punktu uzskata par vērtības korekcijām. Vērtspapīros pārvērsto riska darījumu paredzamo zaudējumu summas, vērtības korekcijas un ar šiem riska darījumiem saistītas rezerves šajā aprēķinā neietver. |
| --- | --- |

36.

Paredzamo zaudējumu summas, kas aprēķinātas saskaņā ar 30., 31. un 35. punktu, atņem no vērtības korekciju un ar šiem riska darījumiem saistīto rezervju summas. Atlaides bilances riska darījumiem, kuri nopirkti saistību neizpildes brīdī, saskaņā ar 3. daļas 1. punktu uzskata par vērtības korekcijām. Vērtspapīros pārvērsto riska darījumu paredzamo zaudējumu summas, vērtības korekcijas un ar šiem riska darījumiem saistītas rezerves šajā aprēķinā neietver.

2. daļa — PD (saistību nepildīšanas varbūtība), LGD (zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā) un termiņš

| 1. | Lai aprēķinātu riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu summas, kā noteikts 1. daļā, ievadparametrus — saistību nepildīšanas varbūtību (PD), zaudējumus, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, (LGD) un atmaksāšanas termiņa vērtību (M) — kredītiestāde nosaka saskaņā ar 4. punktu, ievērojot šādus noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Lai aprēķinātu riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu summas, kā noteikts 1. daļā, ievadparametrus — saistību nepildīšanas varbūtību (PD), zaudējumus, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, (LGD) un atmaksāšanas termiņa vērtību (M) — kredītiestāde nosaka saskaņā ar 4. punktu, ievērojot šādus noteikumus.

1.   RISKA DARĪJUMI AR UZŅĒMUMIEM, IESTĀDĒM, CENTRĀLAJĀM VALDĪBĀM UN CENTRĀLAJĀM BANKĀM

1.1.   PD (saistību nepildīšanas varbūtība)

| 2. | Riska darījumam ar uzņēmumu vai iestādi PD ir vismaz 0,03 %. |
| --- | --- |

2.

Riska darījumam ar uzņēmumu vai iestādi PD ir vismaz 0,03 %.

| 3. | Ja attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem kredītiestāde nevar pierādīt, ka tās aprēķinātā PD atbilst minimālajām prasībām, kas izklāstītas 4. daļā, šiem riska darījumiem PD nosaka pēc šādām metodēm: augstāka ranga prasījumiem attiecībā uz nopirktiem korporatīviem pircēju parādiem PD ir kredītiestādes aprēķinātie EL, dalīti ar šo pircēju parādu LGD. Pakārtotiem prasījumiem attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem PD ir kredītiestādes aprēķinātie EL. Ja kredītiestāde drīkst izmantot pašas aprēķinātos LGD attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem un tā pašas aprēķinātos EL attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem var droši sadalīt PD un LGD, tad šī kredītiestāde var izmantot aprēķināto PD. |
| --- | --- |

3.

Ja attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem kredītiestāde nevar pierādīt, ka tās aprēķinātā PD atbilst minimālajām prasībām, kas izklāstītas 4. daļā, šiem riska darījumiem PD nosaka pēc šādām metodēm: augstāka ranga prasījumiem attiecībā uz nopirktiem korporatīviem pircēju parādiem PD ir kredītiestādes aprēķinātie EL, dalīti ar šo pircēju parādu LGD. Pakārtotiem prasījumiem attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem PD ir kredītiestādes aprēķinātie EL. Ja kredītiestāde drīkst izmantot pašas aprēķinātos LGD attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem un tā pašas aprēķinātos EL attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem var droši sadalīt PD un LGD, tad šī kredītiestāde var izmantot aprēķināto PD.

| 4. | Parādnieku, kas nepilda saistības, PD ir 100 %. |
| --- | --- |

4.

Parādnieku, kas nepilda saistības, PD ir 100 %.

| 5. | Kredītiestādes var PD atzīt nefondētu kredīta aizsardzību saskaņā ar 90. līdz 93. pantu. Tomēr pasliktināšanās riskam kompetentās iestādes var atzīt par pieņemamiem nefondētās kredīta aizsardzības nodrošinātājus, kas nav VIII pielikuma 1. daļā norādītie. |
| --- | --- |

5.

Kredītiestādes var PD atzīt nefondētu kredīta aizsardzību saskaņā ar 90. līdz 93. pantu. Tomēr pasliktināšanās riskam kompetentās iestādes var atzīt par pieņemamiem nefondētās kredīta aizsardzības nodrošinātājus, kas nav VIII pielikuma 1. daļā norādītie.

| 6. | Kredītiestādes, kas izmanto pašu aprēķinātos LGD, var ņemt vērā nefondētu kredīta aizsardzību, koriģējot PD atbilstoši 10. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

6.

Kredītiestādes, kas izmanto pašu aprēķinātos LGD, var ņemt vērā nefondētu kredīta aizsardzību, koriģējot PD atbilstoši 10. punkta noteikumiem.

| 7. | Pasliktināšanās riskam attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem PD ir kredītiestādes aprēķinātie EL. Ja kredītiestāde drīkst izmantot pašas aprēķinātos LGD attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem un tā pašas aprēķinātos EL attiecībā uz nopirkto korporatīvo pircēju parādu pasliktināšanās risku var droši sadalīt PD un LGD, tad var izmantot aprēķināto PD. Kredītiestādes var atzīt nefondētu kredīta aizsardzību PD saskaņā ar 90. līdz 93. pantu. Kompetentās iestādes var atzīt par pieņemamiem nefondētās kredīta aizsardzības nodrošinātājus, kas nav VIII pielikuma 1. daļā norādītie. Kredītiestādes, kam atļauts izmantot pašas aprēķinātos LGD attiecībā uz nopirkto korporatīvo pircēju parādu pasliktināšanās risku, var atzīt nefondētu kredīta aizsardzību, pielāgojot PD saskaņā ar 10. punktu. |
| --- | --- |

7.

Pasliktināšanās riskam attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem PD ir kredītiestādes aprēķinātie EL. Ja kredītiestāde drīkst izmantot pašas aprēķinātos LGD attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem un tā pašas aprēķinātos EL attiecībā uz nopirkto korporatīvo pircēju parādu pasliktināšanās risku var droši sadalīt PD un LGD, tad var izmantot aprēķināto PD. Kredītiestādes var atzīt nefondētu kredīta aizsardzību PD saskaņā ar 90. līdz 93. pantu. Kompetentās iestādes var atzīt par pieņemamiem nefondētās kredīta aizsardzības nodrošinātājus, kas nav VIII pielikuma 1. daļā norādītie. Kredītiestādes, kam atļauts izmantot pašas aprēķinātos LGD attiecībā uz nopirkto korporatīvo pircēju parādu pasliktināšanās risku, var atzīt nefondētu kredīta aizsardzību, pielāgojot PD saskaņā ar 10. punktu.

1.2.   LGD (zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā)

| 8. | Kredītiestādes lieto šādas LGD vērtības:






  a) | augstāka ranga riska darījumi bez pieņemama nodrošinājuma: 45 %; |
| --- | --- | --- |

8.

Kredītiestādes lieto šādas LGD vērtības:

a)

augstāka ranga riska darījumi bez pieņemama nodrošinājuma: 45 %;

| b) | pakārtoti riska darījumi bez pieņemama nodrošinājuma: 75 %; |
| --- | --- |

b)

pakārtoti riska darījumi bez pieņemama nodrošinājuma: 75 %;

| c) | kredītiestādes var LGD atzīt fondētu un nefondētu kredīta aizsardzību saskaņā ar 90. līdz 93. pantu; |
| --- | --- |

c)

kredītiestādes var LGD atzīt fondētu un nefondētu kredīta aizsardzību saskaņā ar 90. līdz 93. pantu;

| d) | segtajām obligācijām, kas definētas VI pielikuma 1. daļas 68. līdz 70. punktā, var piemērot LGD vērtību 12,5 %; |
| --- | --- |

d)

segtajām obligācijām, kas definētas VI pielikuma 1. daļas 68. līdz 70. punktā, var piemērot LGD vērtību 12,5 %;

| e) | augstāka ranga nopirkto korporatīvo pircēju parādu riska darījumiem, attiecībā uz kuriem kredītiestāde nevar uzrādīt, ka tās aprēķinātā PD atbilst 4. daļā noteiktajām minimālajām prasībām: 45 %; |
| --- | --- |

e)

augstāka ranga nopirkto korporatīvo pircēju parādu riska darījumiem, attiecībā uz kuriem kredītiestāde nevar uzrādīt, ka tās aprēķinātā PD atbilst 4. daļā noteiktajām minimālajām prasībām: 45 %;

| f) | pakārtotiem nopirkto korporatīvo pircēju parādu riska darījumiem, attiecībā uz kuriem kredītiestāde nevar uzrādīt, ka tās aprēķinātā PD atbilst 4. daļā noteiktajām minimālajām prasībām: 100 %; un |
| --- | --- |

f)

pakārtotiem nopirkto korporatīvo pircēju parādu riska darījumiem, attiecībā uz kuriem kredītiestāde nevar uzrādīt, ka tās aprēķinātā PD atbilst 4. daļā noteiktajām minimālajām prasībām: 100 %; un

| g) | Nopirkto korporatīvo pircēju parādu pasliktināšanās riskam: 75 %.
  Līdz 2010. gada 31. decembrim segtajām obligācijām, kas definētas VI pielikuma 1. daļas 68. līdz 70. punktā, var piemērot LGD vērtību 11,25 %, ja:






  — | visi īpašumi, ar ko nodrošinātas obligācijas saskaņā ar VI pielikuma 1. daļas 68. punkta a) līdz c) apakšpunktu, atbilst kredīta kvalitātes 1. pakāpei saskaņā ar šo pielikumu; |
| --- | --- | --- |

g)

Nopirkto korporatīvo pircēju parādu pasliktināšanās riskam: 75 %.

Līdz 2010. gada 31. decembrim segtajām obligācijām, kas definētas VI pielikuma 1. daļas 68. līdz 70. punktā, var piemērot LGD vērtību 11,25 %, ja:

—

visi īpašumi, ar ko nodrošinātas obligācijas saskaņā ar VI pielikuma 1. daļas 68. punkta a) līdz c) apakšpunktu, atbilst kredīta kvalitātes 1. pakāpei saskaņā ar šo pielikumu;

| — | ja nodrošinājumam izmantoti īpašumi saskaņā ar VI pielikuma 68. punkta d) un e) apakšpunktu, tad attiecīgi katram no šiem punktiem noteiktais augšējais limits ir 10 % no nesamaksāto obligāciju nominālvērtības; |
| --- | --- |

—

ja nodrošinājumam izmantoti īpašumi saskaņā ar VI pielikuma 68. punkta d) un e) apakšpunktu, tad attiecīgi katram no šiem punktiem noteiktais augšējais limits ir 10 % no nesamaksāto obligāciju nominālvērtības;

| — | īpašumus saskaņā ar VI pielikuma 1. daļas 68. punkta e a) apakšpunktu neizmanto kā nodrošinājumu, vai: |
| --- | --- |

—

īpašumus saskaņā ar VI pielikuma 1. daļas 68. punkta e a) apakšpunktu neizmanto kā nodrošinājumu, vai:

| — | segtās obligācijas kredīta novērtējumu veic piemērota ĀKNI, un ĀKNI ierindo tās vislabvēlīgākajā kredīta novērtējuma kategorijā, ko ĀKNI var piešķirt segtajām obligācijām. |
| --- | --- |

—

segtās obligācijas kredīta novērtējumu veic piemērota ĀKNI, un ĀKNI ierindo tās vislabvēlīgākajā kredīta novērtējuma kategorijā, ko ĀKNI var piešķirt segtajām obligācijām.

Līdz 2010. gada 31. decembrim šis izņēmums ir jāpārskata, un, atkarībā no pārskata rezultāta, Komisija var sniegt priekšlikumus saskaņā ar 151. panta 2. punktā minēto procedūru;

| 9. | Neatkarīgi no 8. punkta noteikumiem, ja kredītiestāde drīkst izmantot pašas aprēķinātos LGD attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem un tā pašas aprēķinātos EL attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem var droši sadalīt PD un LGD, tad pasliktināšanās riskam un saistību nepildīšanas riskam šī kredītiestāde var izmantot nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem aprēķinātos LGD. |
| --- | --- |

9.

Neatkarīgi no 8. punkta noteikumiem, ja kredītiestāde drīkst izmantot pašas aprēķinātos LGD attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem un tā pašas aprēķinātos EL attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem var droši sadalīt PD un LGD, tad pasliktināšanās riskam un saistību nepildīšanas riskam šī kredītiestāde var izmantot nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem aprēķinātos LGD.

| 10. | Neskarot 8. punktu, ja kredītiestāde drīkst izmantot pašas aprēķinātos LGD attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām, tad var atzīt nefondētu kredīta aizsardzību, koriģējot aprēķinātos PD un/vai LGD saskaņā ar 4. daļā noteiktajām minimālajām prasībām un ar kompetento iestāžu atļauju. Kredītiestāde nepiešķir garantētiem riska darījumiem koriģētus PD vai LGD, tā ka koriģētais riska svērums izrādītos zemāks, nekā riska svērums salīdzināmam tiešam riska darījumam ar garantētāju. |
| --- | --- |

10.

Neskarot 8. punktu, ja kredītiestāde drīkst izmantot pašas aprēķinātos LGD attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām, tad var atzīt nefondētu kredīta aizsardzību, koriģējot aprēķinātos PD un/vai LGD saskaņā ar 4. daļā noteiktajām minimālajām prasībām un ar kompetento iestāžu atļauju. Kredītiestāde nepiešķir garantētiem riska darījumiem koriģētus PD vai LGD, tā ka koriģētais riska svērums izrādītos zemāks, nekā riska svērums salīdzināmam tiešam riska darījumam ar garantētāju.

| 11. | Neatkarīgi no 8. un 10. panta, 1. daļas 4. punkta izpratnē salīdzināmā tiešā riska darījuma LGD nodrošinājuma sniedzējam ir jābūt vai nu ar LGD saistītam neierobežotu iespēju galvotājam vai neierobežotu iespēju debitoram atkarībā no tā, vai noteiktās darbības laikā gan galvotājs, gan debitors nepilda saistības attiecībā uz pieejamiem pierādījumiem un vai garantijas struktūras norāda, ka atlīdzināmais apjoms būtu atkarīgs attiecīgi no galvotāja vai debitora finansiālajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

11.

Neatkarīgi no 8. un 10. panta, 1. daļas 4. punkta izpratnē salīdzināmā tiešā riska darījuma LGD nodrošinājuma sniedzējam ir jābūt vai nu ar LGD saistītam neierobežotu iespēju galvotājam vai neierobežotu iespēju debitoram atkarībā no tā, vai noteiktās darbības laikā gan galvotājs, gan debitors nepilda saistības attiecībā uz pieejamiem pierādījumiem un vai garantijas struktūras norāda, ka atlīdzināmais apjoms būtu atkarīgs attiecīgi no galvotāja vai debitora finansiālajiem apstākļiem.

1.3.   Termiņš

| 12. | Saskaņā ar 13. punktu kredītiestādes tādiem riska darījumiem, kas izriet no repo darījumiem vai vērtspapīru vai preču aizdevumiem vai aizņēmumiem, piemēro termiņa (M) vērtību 0,5 gadi un visiem pārējiem riska darījumiem M 2,5 gadi. Kompetentās iestādes var pieprasīt visām to jurisdikcijā esošajām kredītiestādēm katram riska darījumam piemērot tādu M, kā noteikts 13. punktā. |
| --- | --- |

12.

Saskaņā ar 13. punktu kredītiestādes tādiem riska darījumiem, kas izriet no repo darījumiem vai vērtspapīru vai preču aizdevumiem vai aizņēmumiem, piemēro termiņa (M) vērtību 0,5 gadi un visiem pārējiem riska darījumiem M 2,5 gadi. Kompetentās iestādes var pieprasīt visām to jurisdikcijā esošajām kredītiestādēm katram riska darījumam piemērot tādu M, kā noteikts 13. punktā.

| 13. | Tādas kredītiestādes, kas drīkst izmantot savus LGD un/vai konversijas koeficientus attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām vai centrālajām bankām, katram no šiem riska darījumiem aprēķina M, kā noteikts a) līdz e) apakšpunktā un kā noteikts 14. līdz 16. punktā. Visos gadījumos M nepārsniedz 5 gadus:






  a) | instrumentam, uz kuru tiek attiecināts naudas plūsmas grafiks, M aprēķina pēc šādas formulas:

  kur CFt apzīmē naudas plūsmas (pamatsumma, procentu maksājumi un apkalpošanas maksa), kas saskaņā ar līgumu debitoram jāsamaksā t periodā; |
| --- | --- | --- |

13.

Tādas kredītiestādes, kas drīkst izmantot savus LGD un/vai konversijas koeficientus attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām vai centrālajām bankām, katram no šiem riska darījumiem aprēķina M, kā noteikts a) līdz e) apakšpunktā un kā noteikts 14. līdz 16. punktā. Visos gadījumos M nepārsniedz 5 gadus:

a)

instrumentam, uz kuru tiek attiecināts naudas plūsmas grafiks, M aprēķina pēc šādas formulas:

kur CFt apzīmē naudas plūsmas (pamatsumma, procentu maksājumi un apkalpošanas maksa), kas saskaņā ar līgumu debitoram jāsamaksā t periodā;

| b) | atvasinātajiem instrumentiem, uz kuriem tiek attiecināts savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, M ir riska darījuma vidējais svērtais atlikuma termiņš un M ir vismaz 1 gads. Termiņa svērumam izmanto katra riska darījuma riska svērto vērtību; |
| --- | --- |

b)

atvasinātajiem instrumentiem, uz kuriem tiek attiecināts savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, M ir riska darījuma vidējais svērtais atlikuma termiņš un M ir vismaz 1 gads. Termiņa svērumam izmanto katra riska darījuma riska svērto vērtību;

| c) | riska darījumiem, kas izriet no pilnīgi vai gandrīz pilnīgi nodrošinātiem atvasinātu instrumentu (uzskaitīti IV pielikumā) darījumiem un pilnīgi vai gandrīz pilnīgi nodrošinātiem drošības aizdevumu darījumiem, un uz kuriem tiek attiecināts savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, M ir riska darījuma vidējais svērtais atlikuma termiņš un M ir vismaz 10 gadi. Termiņa svērumam izmanto katra darījuma riska svērto vērtību; |
| --- | --- |

c)

riska darījumiem, kas izriet no pilnīgi vai gandrīz pilnīgi nodrošinātiem atvasinātu instrumentu (uzskaitīti IV pielikumā) darījumiem un pilnīgi vai gandrīz pilnīgi nodrošinātiem drošības aizdevumu darījumiem, un uz kuriem tiek attiecināts savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, M ir riska darījuma vidējais svērtais atlikuma termiņš un M ir vismaz 10 gadi. Termiņa svērumam izmanto katra darījuma riska svērto vērtību;

| d) | ja kredītiestāde drīkst izmantot pašas aprēķināto PD attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem, izmantoto summu M ir vienāds ar nopirkto pircēju parādu riska darījuma vidēji svērto termiņu un M ir vismaz 90 dienas. Šo pašu M vērtību piemēro arī neizmantotajām summām piešķirtās pirkuma kreditēšanas shēmas ietvaros, ja kreditēšanas shēma satur efektīvus līguma noteikumus, priekšlaicīgas amortizācijas mehānismus vai citus elementus, kas visu kreditēšanas shēmas laiku aizsargā pircēju kredītiestādi pret turpmāk iegādājamo pircēju parādu būtisku kvalitātes samazināšanos. Ja nav šādas efektīvas aizsardzības, tad neizmantotajām summām M aprēķina kā summu, kas veidojas no ilgstošākā potenciālā pircēju parāda saskaņā ar pirkšanas līgumu un pirkšanas kreditēšanas shēmas atlikuma termiņa, un M ir vismaz 90 dienas; |
| --- | --- |

d)

ja kredītiestāde drīkst izmantot pašas aprēķināto PD attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem, izmantoto summu M ir vienāds ar nopirkto pircēju parādu riska darījuma vidēji svērto termiņu un M ir vismaz 90 dienas. Šo pašu M vērtību piemēro arī neizmantotajām summām piešķirtās pirkuma kreditēšanas shēmas ietvaros, ja kreditēšanas shēma satur efektīvus līguma noteikumus, priekšlaicīgas amortizācijas mehānismus vai citus elementus, kas visu kreditēšanas shēmas laiku aizsargā pircēju kredītiestādi pret turpmāk iegādājamo pircēju parādu būtisku kvalitātes samazināšanos. Ja nav šādas efektīvas aizsardzības, tad neizmantotajām summām M aprēķina kā summu, kas veidojas no ilgstošākā potenciālā pircēju parāda saskaņā ar pirkšanas līgumu un pirkšanas kreditēšanas shēmas atlikuma termiņa, un M ir vismaz 90 dienas;

| e) | jebkuram citam instrumentam, izņemot tos, kas minēti šajā punktā, vai arī gadījumā, ja kredītiestāde nespēj aprēķināt M, kā izklāstīts a) apakšpunktā, M ir maksimālais atlikušais laiks (izteikts gados), kas dots debitoram viņa līguma saistību nokārtošanai pilnā apjomā, un M ir vismaz 1 gads; |
| --- | --- |

e)

jebkuram citam instrumentam, izņemot tos, kas minēti šajā punktā, vai arī gadījumā, ja kredītiestāde nespēj aprēķināt M, kā izklāstīts a) apakšpunktā, M ir maksimālais atlikušais laiks (izteikts gados), kas dots debitoram viņa līguma saistību nokārtošanai pilnā apjomā, un M ir vismaz 1 gads;

| f) | kredītiestādēm, kas izmanto III pielikuma 6. daļā noteikto iekšējā modeļa metodi, lai aprēķinātu riska darījuma vērtības, M aprēķina riska darījumiem, uz kuriem attiecas šī metode un kuru vienošanām, kas ir noslēgtas uz visgarāko termiņu, termiņa vērtība dzēšanas vērtības komplekts ir ilgāks par vienu gadu saskaņā ar šādu formulu:

  kur:
  df = bezriska diskonta faktors nākotnes laika periodam tk, un pārējie simboli ir definēti III pielikuma 6. daļā.
  Neskarot 13. punkta f) apakšpunkta pirmo daļu, kredītiestāde, kas izmanto iekšējo modeli, lai aprēķinātu vienpusējā kredīta novērtējuma piemērošana (KNP) saskaņā ar varas iestāžu atļauju, var izmantot efektīvu kredītu ilgumu, ko saskaņā ar iekšējo modeli aprēķina kā M.
  Saskaņā ar 14. punktu dzēšanas vērtības komplektiem, kuros visām vienošanām oriģinālā termiņa vērtība ir mazāka par vienu gadu, piemēro a) apakšpunktā minēto formulu; un |
| --- | --- |

f)

kredītiestādēm, kas izmanto III pielikuma 6. daļā noteikto iekšējā modeļa metodi, lai aprēķinātu riska darījuma vērtības, M aprēķina riska darījumiem, uz kuriem attiecas šī metode un kuru vienošanām, kas ir noslēgtas uz visgarāko termiņu, termiņa vērtība dzēšanas vērtības komplekts ir ilgāks par vienu gadu saskaņā ar šādu formulu:

kur:

df = bezriska diskonta faktors nākotnes laika periodam tk, un pārējie simboli ir definēti III pielikuma 6. daļā.

Neskarot 13. punkta f) apakšpunkta pirmo daļu, kredītiestāde, kas izmanto iekšējo modeli, lai aprēķinātu vienpusējā kredīta novērtējuma piemērošana (KNP) saskaņā ar varas iestāžu atļauju, var izmantot efektīvu kredītu ilgumu, ko saskaņā ar iekšējo modeli aprēķina kā M.

Saskaņā ar 14. punktu dzēšanas vērtības komplektiem, kuros visām vienošanām oriģinālā termiņa vērtība ir mazāka par vienu gadu, piemēro a) apakšpunktā minēto formulu; un

| g) | 1. daļas 4. punktā M ir kredīta aizsardzības faktiskā vērtība, bet vismaz 1 gada garumā. |
| --- | --- |

g)

1. daļas 4. punktā M ir kredīta aizsardzības faktiskā vērtība, bet vismaz 1 gada garumā.

| 14. | Neatkarīgi no 13. punkta a), b), d) un e) apakšpunkta noteikumiem, M ir vismaz viena diena:






  — | pilnīgi vai gandrīz pilnīgi nodrošinātiem atvasinātiem instrumentiem, kas uzskaitīti IV pielikumā; |
| --- | --- | --- |

14.

Neatkarīgi no 13. punkta a), b), d) un e) apakšpunkta noteikumiem, M ir vismaz viena diena:

—

pilnīgi vai gandrīz pilnīgi nodrošinātiem atvasinātiem instrumentiem, kas uzskaitīti IV pielikumā;

| — | pilnīgi vai gandrīz pilnīgi nodrošinātiem drošības aizdevumu darījumiem; un |
| --- | --- |

—

pilnīgi vai gandrīz pilnīgi nodrošinātiem drošības aizdevumu darījumiem; un

| — | repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevumiem vai aizņēmumiem, |
| --- | --- |

—

repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevumiem vai aizņēmumiem,

ar nosacījumu, ka dokumentācijai jāveic dienas pārbaudes un dienas atkārtotu novērtēšana, un ietver norādījumus, kas ļauj veikt tūlītēju likvidāciju vai nodrošinājuma pretprasību saistību nepildīšanas vai atkārtotas pārbaudes neveikšanas gadījumā.

Turklāt citiem īstermiņa riska darījumiem, kurus norādījušas kompetentās iestādes, kas nav daļa no tās debitora pastāvīgās finansēšanas, M ir vismaz viena diena. Visos gadījumos veic īpašo apstākļu uzmanīga pārbaudi.

| 15. | Riska darījumiem ar uzņēmumiem, kas atrodas Kopienā, ar konsolidēto apgrozījumu un konsolidētajiem aktīviem mazākiem par 500 miljonu euro kredītiestādes var atļaut piemērot M, kā noteikts 12. punktā. Uzņēmumiem, kas investē galvenokārt nekustamajos īpašumos, kompetentās iestādes kopējo aktīvu vērtību var noteikt nevis 500 miljoni euro, bet 1 miljards euro. |
| --- | --- |

15.

Riska darījumiem ar uzņēmumiem, kas atrodas Kopienā, ar konsolidēto apgrozījumu un konsolidētajiem aktīviem mazākiem par 500 miljonu euro kredītiestādes var atļaut piemērot M, kā noteikts 12. punktā. Uzņēmumiem, kas investē galvenokārt nekustamajos īpašumos, kompetentās iestādes kopējo aktīvu vērtību var noteikt nevis 500 miljoni euro, bet 1 miljards euro.

| 16. | Termiņu nesakritību skata, kā noteikts 90. līdz 93. pantā. |
| --- | --- |

16.

Termiņu nesakritību skata, kā noteikts 90. līdz 93. pantā.

2.   MAZIE RISKA DARĪJUMI

2.1.   PD (saistību nepildīšanas varbūtība)

| 17. | Riska darījuma PD ir vismaz 0,03 %. |
| --- | --- |

17.

Riska darījuma PD ir vismaz 0,03 %.

| 18. | Debitoru PD vai obligāciju pieejas piemērošanas gadījumā tādu riska darījumu, attiecībā uz kuriem netiek pildītas saistības, PD ir 100 %. |
| --- | --- |

18.

Debitoru PD vai obligāciju pieejas piemērošanas gadījumā tādu riska darījumu, attiecībā uz kuriem netiek pildītas saistības, PD ir 100 %.

| 19. | Pasliktināšanās riskam attiecībā uz nopirktajiem pircēju parādiem PD nosaka vienādu ar aprēķinātajiem EL attiecībā uz pasliktināšanās risku. Ja kredītiestāde EL, ko tā aprēķinājusi attiecībā uz nopirkto pircēju parādu pasliktināšanās risku, var droši sadalīt PD un LGD, tad var izmantot aprēķināto PD. |
| --- | --- |

19.

Pasliktināšanās riskam attiecībā uz nopirktajiem pircēju parādiem PD nosaka vienādu ar aprēķinātajiem EL attiecībā uz pasliktināšanās risku. Ja kredītiestāde EL, ko tā aprēķinājusi attiecībā uz nopirkto pircēju parādu pasliktināšanās risku, var droši sadalīt PD un LGD, tad var izmantot aprēķināto PD.

| 20. | Nefondētu kredītu aizsardzību var atzīt par pieņemamu, koriģējot PD, saskaņā ar 22. punktu. Ja kredītiestādes pasliktināšanās riska aprēķinam nepiemēro pašas savus LGD aprēķinus, jāievēro 90. līdz 93. pants; kompetentās iestādes šim nolūkam var atzīt par pieņemamiem nefondētās kredīta aizsardzības nodrošinātājus, kas nav VIII pielikuma 1. daļā norādītie. |
| --- | --- |

20.

Nefondētu kredītu aizsardzību var atzīt par pieņemamu, koriģējot PD, saskaņā ar 22. punktu. Ja kredītiestādes pasliktināšanās riska aprēķinam nepiemēro pašas savus LGD aprēķinus, jāievēro 90. līdz 93. pants; kompetentās iestādes šim nolūkam var atzīt par pieņemamiem nefondētās kredīta aizsardzības nodrošinātājus, kas nav VIII pielikuma 1. daļā norādītie.

2.2   LGD (zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā)

| 21. | Kredītiestādes piemēro pašu aprēķinātus LGD saskaņā ar 4. daļā noteiktajām minimālajām prasībām un ar kompetento iestāžu atļauju. Nopirkto pircēju parādu pasliktināšanās riskam izmanto LGD vērtību 75 %. Ja kredītiestāde EL, ko tā aprēķinājusi attiecībā uz nopirkto pircēju parādu pasliktināšanās risku, var droši sadalīt PD un LGD, tad var izmantot aprēķināto LGD. |
| --- | --- |

21.

Kredītiestādes piemēro pašu aprēķinātus LGD saskaņā ar 4. daļā noteiktajām minimālajām prasībām un ar kompetento iestāžu atļauju. Nopirkto pircēju parādu pasliktināšanās riskam izmanto LGD vērtību 75 %. Ja kredītiestāde EL, ko tā aprēķinājusi attiecībā uz nopirkto pircēju parādu pasliktināšanās risku, var droši sadalīt PD un LGD, tad var izmantot aprēķināto LGD.

| 22. | Atsevišķam riska darījumam vai riska darījumu portfelim var atzīt par pieņemamu nefondētu kredītu aizsardzību, koriģējot aprēķinātos PD vai LGD saskaņā ar 4. daļas 99. līdz 104. punktā noteiktajām minimālajām prasībām un ar kompetento iestāžu atļauju. Kredītiestāde nepiešķir garantētiem riska darījumiem koriģētus PD vai LGD, tā ka koriģētais riska svērums izrādītos zemāks, nekā riska svērums salīdzināmam tiešam riska darījumam ar garantētāju. |
| --- | --- |

22.

Atsevišķam riska darījumam vai riska darījumu portfelim var atzīt par pieņemamu nefondētu kredītu aizsardzību, koriģējot aprēķinātos PD vai LGD saskaņā ar 4. daļas 99. līdz 104. punktā noteiktajām minimālajām prasībām un ar kompetento iestāžu atļauju. Kredītiestāde nepiešķir garantētiem riska darījumiem koriģētus PD vai LGD, tā ka koriģētais riska svērums izrādītos zemāks, nekā riska svērums salīdzināmam tiešam riska darījumam ar garantētāju.

| 23. | Neatkarīgi no 22. punkta, 1. daļas 11. punkta izpratnē salīdzināmā tiešā riska darījuma LGD nodrošinājuma sniedzējs ir vai nu ar LGD saistītam neierobežotu iespēju galvotājs vai neierobežotu iespēju debitors atkarībā no tā, vai noteiktās darbības laikā gan galvotājs, gan debitors nepilda saistības attiecībā uz pieejamiem pierādījumiem un vai garantijas struktūras norāda, ka atlīdzināmais apjoms būtu atkarīgs attiecīgi no galvotāja vai debitora finansiālajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

23.

Neatkarīgi no 22. punkta, 1. daļas 11. punkta izpratnē salīdzināmā tiešā riska darījuma LGD nodrošinājuma sniedzējs ir vai nu ar LGD saistītam neierobežotu iespēju galvotājs vai neierobežotu iespēju debitors atkarībā no tā, vai noteiktās darbības laikā gan galvotājs, gan debitors nepilda saistības attiecībā uz pieejamiem pierādījumiem un vai garantijas struktūras norāda, ka atlīdzināmais apjoms būtu atkarīgs attiecīgi no galvotāja vai debitora finansiālajiem apstākļiem.

3.   KAPITĀLA INSTRUMENTU RISKA DARĪJUMI, UZ KURIEM ATTIECINA PD/LGD METODI

3.1.   PD (saistību nepildīšanas varbūtība)

| 24. | PD nosaka saskaņā ar riska darījumiem ar uzņēmumiem paredzētajām metodēm.
  Piemēro šādas minimālās PD:






  a) | 0,09 % biržā tirgotu kapitāla instrumentu riska darījumiem, ja ieguldījums notiek klientu ilgtermiņa attiecību kontekstā; |
| --- | --- | --- |

24.

PD nosaka saskaņā ar riska darījumiem ar uzņēmumiem paredzētajām metodēm.

Piemēro šādas minimālās PD:

a)

0,09 % biržā tirgotu kapitāla instrumentu riska darījumiem, ja ieguldījums notiek klientu ilgtermiņa attiecību kontekstā;

| b) | 0,09 % biržā netirgotu kapitāla instrumentu riska darījumiem, ja peļņa no ieguldījuma balstās uz regulārām un periodiskām naudas plūsmām, kuru avots nav kapitāla pieaugums; |
| --- | --- |

b)

0,09 % biržā netirgotu kapitāla instrumentu riska darījumiem, ja peļņa no ieguldījuma balstās uz regulārām un periodiskām naudas plūsmām, kuru avots nav kapitāla pieaugums;

| c) | 0,40 % biržā tirgotu kapitāla instrumentu riska darījumiem, ieskaitot pārējās īsās pozīcijas, kā noteikts 1. daļas 20. punktā; un |
| --- | --- |

c)

0,40 % biržā tirgotu kapitāla instrumentu riska darījumiem, ieskaitot pārējās īsās pozīcijas, kā noteikts 1. daļas 20. punktā; un

| d) | 1,25 % visiem pārējiem kapitāla instrumentu riska darījumiem, ieskaitot pārējās īsās pozīcijas, kā noteikts 1. daļas 20. punktā. |
| --- | --- |

d)

1,25 % visiem pārējiem kapitāla instrumentu riska darījumiem, ieskaitot pārējās īsās pozīcijas, kā noteikts 1. daļas 20. punktā.

3.2.   LGD (zaudējumi, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā)

| 25. | Privātā kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts, var piemērot LGD 65 %. |
| --- | --- |

25.

Privātā kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts, var piemērot LGD 65 %.

| 26. | Visiem pārējiem riska darījumiem piemēro LGD 90 %. |
| --- | --- |

26.

Visiem pārējiem riska darījumiem piemēro LGD 90 %.

3.3.   Termiņš

| 27. | Visiem riska darījumiem piemēro termiņu (M) 5 gadi. |
| --- | --- |

27.

Visiem riska darījumiem piemēro termiņu (M) 5 gadi.

3. daļa — Riska darījuma vērtība

1.   RISKA DARĪJUMI AR UZŅĒMUMIEM, IESTĀDĒM, CENTRĀLAJĀM VALDĪBĀM UN CENTRĀLAJĀM BANKĀM UN MAZIE RISKA DARĪJUMI

| 1. | Ja nav norādīts citādi, riska darījuma vērtību bilances posteņu riska darījumiem nosaka pirms vērtības korekciju atskaitīšanas. Šis noteikums attiecas arī uz aktīviem, kas iegādāti par tādu cenu, kas atšķiras no parāda summas. Nopirktajiem aktīviem starpību starp parāda summu un kredītiestādes bilancē iegrāmatoto neto vērtību apzīmē kā diskontu, ja parāda summa ir lielāka, un kā prēmiju, ja parāda summa ir mazāka. |
| --- | --- |

1.

Ja nav norādīts citādi, riska darījuma vērtību bilances posteņu riska darījumiem nosaka pirms vērtības korekciju atskaitīšanas. Šis noteikums attiecas arī uz aktīviem, kas iegādāti par tādu cenu, kas atšķiras no parāda summas. Nopirktajiem aktīviem starpību starp parāda summu un kredītiestādes bilancē iegrāmatoto neto vērtību apzīmē kā diskontu, ja parāda summa ir lielāka, un kā prēmiju, ja parāda summa ir mazāka.

| 2. | Ja kredītiestādes attiecībā uz repo darījumiem vai vērtspapīru vai preču aizdevumiem vai aizņēmumiem izmanto savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumus, tad riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar 90. līdz 93. pantu. |
| --- | --- |

2.

Ja kredītiestādes attiecībā uz repo darījumiem vai vērtspapīru vai preču aizdevumiem vai aizņēmumiem izmanto savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumus, tad riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar 90. līdz 93. pantu.

| 3. | Aizdevumu un noguldījumu bilances posteņu savstarpējai dzēšanai kredītiestādes aprēķina riska darījumu vērtību, izmantojot 90. līdz 93. pantā noteiktās metodes. |
| --- | --- |

3.

Aizdevumu un noguldījumu bilances posteņu savstarpējai dzēšanai kredītiestādes aprēķina riska darījumu vērtību, izmantojot 90. līdz 93. pantā noteiktās metodes.

| 4. | Riska darījuma vērtība nomai ir diskontētie obligātie nomas maksājumi.
  “Obligātie nomas maksājumi” ir maksājumi nomas periodā, kas tiek prasīti vai kurus var pieprasīt no nomnieka, un jebkāda darījuma izvēle (izvēle, kuras izpilde ir saprātīgi iespējama). Jebkāda garantēta atlikusī vērtība, kas atbilst VIII pielikuma 1. daļas 26. līdz 28. punkta nosacījumiem attiecībā uz aizsardzības sniedzēju piemērotību, ka arī obligātās prasības citu veidu garantiju atzīšanai, kuras aprakstītas VIII pielikuma 2. daļas 14. līdz 19. punktā, arī jāiekļauj obligātajos nomas maksājumos. |
| --- | --- |

4.

Riska darījuma vērtība nomai ir diskontētie obligātie nomas maksājumi.

“Obligātie nomas maksājumi” ir maksājumi nomas periodā, kas tiek prasīti vai kurus var pieprasīt no nomnieka, un jebkāda darījuma izvēle (izvēle, kuras izpilde ir saprātīgi iespējama). Jebkāda garantēta atlikusī vērtība, kas atbilst VIII pielikuma 1. daļas 26. līdz 28. punkta nosacījumiem attiecībā uz aizsardzības sniedzēju piemērotību, ka arī obligātās prasības citu veidu garantiju atzīšanai, kuras aprakstītas VIII pielikuma 2. daļas 14. līdz 19. punktā, arī jāiekļauj obligātajos nomas maksājumos.

| 5. | Jebkuras IV pielikuma uzskaitītas pozīcijas gadījumā riska darījuma vērtību nosaka, izmantojot metodes, kas izklāstītas III pielikumā. |
| --- | --- |

5.

Jebkuras IV pielikuma uzskaitītas pozīcijas gadījumā riska darījuma vērtību nosaka, izmantojot metodes, kas izklāstītas III pielikumā.

| 6. | Lai aprēķinātu nopirkto pircēju parādu riska svērto vērtību, riska darījumu vērtība ir nenokārtotā summa, no kuras atskaitītas kapitāla prasības attiecībā uz pasliktināšanās risku pirms kredītriska mazināšanas. |
| --- | --- |

6.

Lai aprēķinātu nopirkto pircēju parādu riska svērto vērtību, riska darījumu vērtība ir nenokārtotā summa, no kuras atskaitītas kapitāla prasības attiecībā uz pasliktināšanās risku pirms kredītriska mazināšanas.

| 7. | Ja riska darījuma forma ir tādi vērtspapīri vai preces, kas pārdotas, iegrāmatotas vai aizdotas repo darījumos vai vērtspapīru vai preču aizdevumos vai aizņēmumos, riska darījuma vērtība ir vērtspapīru vai preču vērtība, kas noteikta saskaņā ar 74. pantu. Ja lieto VIII pielikuma 3. daļā noteikto finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi, riska darījuma vērtību palielina par šādiem vērtspapīriem vai precēm atbilstošu svārstību korekciju. Repo darījumu, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu, ilgtermiņa darījumu un ierobežotu aizdevumu riska darījumu vērtību var noteikti vai nu saskaņā ar III pielikumu, vai ar VIII pielikuma 3. daļas 12. līdz 21. punktu. |
| --- | --- |

7.

Ja riska darījuma forma ir tādi vērtspapīri vai preces, kas pārdotas, iegrāmatotas vai aizdotas repo darījumos vai vērtspapīru vai preču aizdevumos vai aizņēmumos, riska darījuma vērtība ir vērtspapīru vai preču vērtība, kas noteikta saskaņā ar 74. pantu. Ja lieto VIII pielikuma 3. daļā noteikto finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi, riska darījuma vērtību palielina par šādiem vērtspapīriem vai precēm atbilstošu svārstību korekciju. Repo darījumu, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu, ilgtermiņa darījumu un ierobežotu aizdevumu riska darījumu vērtību var noteikti vai nu saskaņā ar III pielikumu, vai ar VIII pielikuma 3. daļas 12. līdz 21. punktu.

| 8. | Neatkarīgi no 7. punkta, kompetentās iestādes noteikušas, ka nesamaksāto kredīta riska darījumu vērtību ar galveno darījumu partneri nosaka saskaņā ar III pielikuma 2. daļas 6. punktu, ar nosacījumu, ka galvenā darījumu partnera kredīta riska darījumi ar visiem dalībniekiem visos pasākumos katru dienu ir pilnībā nodrošināti. |
| --- | --- |

8.

Neatkarīgi no 7. punkta, kompetentās iestādes noteikušas, ka nesamaksāto kredīta riska darījumu vērtību ar galveno darījumu partneri nosaka saskaņā ar III pielikuma 2. daļas 6. punktu, ar nosacījumu, ka galvenā darījumu partnera kredīta riska darījumi ar visiem dalībniekiem visos pasākumos katru dienu ir pilnībā nodrošināti.

| 9. | Turpmāk uzskaitīto pozīciju riska darījuma vērtību aprēķina, piešķirtas, bet neizmantotas summas reizinot ar konversijas koeficientu.
  Kredītiestādes izmanto šādus konversijas koeficientus:






  a) | kredītlīnijām, par kurām vēl nav ņemtas saistības, kuras kredītiestāde var bez nosacījumiem anulēt jebkurā laikā un bez iepriekšēja brīdinājuma, vai kuras faktiski nodrošina automātisku anulēšanu, ja samazinās debitora kredītvērtība, piemēro 0 % konversijas koeficientu. Lai varētu piemērot 0 % konversijas koeficientu, kredītiestādes aktīvi uzrauga debitora finansu stāvokli, un to iekšējās kontroles sistēmas ļauj tām nekavējoties atklāt debitora kredīta kvalitātes samazināšanos... Neizmantotās kredītlīnijas var uzskatīt par beznosacījumu kārtā anulējamām, ja noteikumi ļauj kredītiestādei tās anulēt tādā pilnā apjomā, kādu pieļauj tiesību akti patērētāju aizsardzības jomā un ar to saistītajās jomās; |
| --- | --- | --- |

9.

Turpmāk uzskaitīto pozīciju riska darījuma vērtību aprēķina, piešķirtas, bet neizmantotas summas reizinot ar konversijas koeficientu.

Kredītiestādes izmanto šādus konversijas koeficientus:

a)

kredītlīnijām, par kurām vēl nav ņemtas saistības, kuras kredītiestāde var bez nosacījumiem anulēt jebkurā laikā un bez iepriekšēja brīdinājuma, vai kuras faktiski nodrošina automātisku anulēšanu, ja samazinās debitora kredītvērtība, piemēro 0 % konversijas koeficientu. Lai varētu piemērot 0 % konversijas koeficientu, kredītiestādes aktīvi uzrauga debitora finansu stāvokli, un to iekšējās kontroles sistēmas ļauj tām nekavējoties atklāt debitora kredīta kvalitātes samazināšanos... Neizmantotās kredītlīnijas var uzskatīt par beznosacījumu kārtā anulējamām, ja noteikumi ļauj kredītiestādei tās anulēt tādā pilnā apjomā, kādu pieļauj tiesību akti patērētāju aizsardzības jomā un ar to saistītajās jomās;

| b) | īstermiņa akreditīviem, kas izriet no preču aprites, gan izdevējai, gan apliecinošajai iestādei piemēro 20 % konversijas koeficientu; |
| --- | --- |

b)

īstermiņa akreditīviem, kas izriet no preču aprites, gan izdevējai, gan apliecinošajai iestādei piemēro 20 % konversijas koeficientu;

| c) | piešķirtām, bet vēl neizmantotām pirkuma saistībām attiecībā uz atjaunojamiem nopirktiem pircēju parādiem, kurus var bez nosacījumiem anulēt vai kuri faktiski nodrošina automātisku anulēšanu, ko iestāde var veikt jebkurā laikā bez iepriekšēja brīdinājuma, piemēro 0 % konversijas koeficientu. Lai varētu piemērot 0 % konversijas koeficientu, kredītiestādes aktīvi uzrauga debitora finanšu stāvokli, un to iekšējās kontroles sistēmas ļauj tām nekavējoties atklāt debitora kredīta kvalitātes samazināšanos; |
| --- | --- |

c)

piešķirtām, bet vēl neizmantotām pirkuma saistībām attiecībā uz atjaunojamiem nopirktiem pircēju parādiem, kurus var bez nosacījumiem anulēt vai kuri faktiski nodrošina automātisku anulēšanu, ko iestāde var veikt jebkurā laikā bez iepriekšēja brīdinājuma, piemēro 0 % konversijas koeficientu. Lai varētu piemērot 0 % konversijas koeficientu, kredītiestādes aktīvi uzrauga debitora finanšu stāvokli, un to iekšējās kontroles sistēmas ļauj tām nekavējoties atklāt debitora kredīta kvalitātes samazināšanos;

| d) | pārējām kredītlīnijām, parādzīmju emitēšanas iespējām (NIF) un vairākkārtējas parakstīšanās iespējām uz parādzīmēm (RUF) piemēro 75 % konversijas koeficientu; un |
| --- | --- |

d)

pārējām kredītlīnijām, parādzīmju emitēšanas iespējām (NIF) un vairākkārtējas parakstīšanās iespējām uz parādzīmēm (RUF) piemēro 75 % konversijas koeficientu; un

| e) | kredītiestādes, kas atbilst minimālajām prasībām, lai varētu izmantot savus aprēķinātos konversijas koeficientus, kā norādīts 4. daļā, var ar kompetento iestāžu atļauju izmantot savus aprēķinātos konversijas koeficientus dažādiem produktu veidiem, kā noteikts a) līdz d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

e)

kredītiestādes, kas atbilst minimālajām prasībām, lai varētu izmantot savus aprēķinātos konversijas koeficientus, kā norādīts 4. daļā, var ar kompetento iestāžu atļauju izmantot savus aprēķinātos konversijas koeficientus dažādiem produktu veidiem, kā noteikts a) līdz d) apakšpunktā.

| 10. | Ja piešķīrums attiecas uz kāda cita piešķīruma pagarinājumu, tad izmanto mazāko no abiem konversijas koeficientiem, kas saistīti ar atsevišķo piešķīrumu. |
| --- | --- |

10.

Ja piešķīrums attiecas uz kāda cita piešķīruma pagarinājumu, tad izmanto mazāko no abiem konversijas koeficientiem, kas saistīti ar atsevišķo piešķīrumu.

| 11. | Visām ārpusbilances pozīcijām, izņemot tās, kas minētas 1. līdz 9. punktā, riska darījuma vērtība atbilst šādai procentuālai tā vērtības daļai:






  — | 100 % pozīcijām ar augstu riska pakāpi, |
| --- | --- | --- |

11.

Visām ārpusbilances pozīcijām, izņemot tās, kas minētas 1. līdz 9. punktā, riska darījuma vērtība atbilst šādai procentuālai tā vērtības daļai:

—

100 % pozīcijām ar augstu riska pakāpi,

| — | 50 % pozīcijām ar vidēju riska pakāpi, |
| --- | --- |

—

50 % pozīcijām ar vidēju riska pakāpi,

| — | 20 % pozīcijām ar vidēju/zemu riska pakāpi, |
| --- | --- |

—

20 % pozīcijām ar vidēju/zemu riska pakāpi,

| — | 0 % pozīcijām ar zemu riska pakāpi |
| --- | --- |

—

0 % pozīcijām ar zemu riska pakāpi

Šā punkta nolūkā ārpusbilances pozīcijām piešķir riska kategorijas saskaņā ar II pielikumu.

2.   KAPITĀLA INSTRUMENTU RISKA DARĪJUMI

| 12. | Riska darījumu vērtība ir finanšu pārskatos uzrādītā vērtība. Ir pieļaujams šādi novērtēt kapitāla instrumentu riska darījumu:






  a) | ieguldījumiem, kas iegrāmatoti to patiesajā vērtībā, kur vērtības izmaiņas ienāk tieši caur ieņēmumiem un izpaužas pašu kapitālā, riska darījuma vērtība ir bilancē atspoguļotā patiesā vērtība; |
| --- | --- | --- |

12.

Riska darījumu vērtība ir finanšu pārskatos uzrādītā vērtība. Ir pieļaujams šādi novērtēt kapitāla instrumentu riska darījumu:

a)

ieguldījumiem, kas iegrāmatoti to patiesajā vērtībā, kur vērtības izmaiņas ienāk tieši caur ieņēmumiem un izpaužas pašu kapitālā, riska darījuma vērtība ir bilancē atspoguļotā patiesā vērtība;

| b) | ieguldījumiem, kas iegrāmatoti to patiesajā vērtībā, kur vērtības izmaiņas ienāk nevis tieši caur ieņēmumiem, bet gan pašu kapitāla atsevišķā sastāvdaļā pēc korekcijām saistībā ar nodokļiem, riska darījuma vērtība ir bilancē atspoguļotā patiesā vērtība; un |
| --- | --- |

b)

ieguldījumiem, kas iegrāmatoti to patiesajā vērtībā, kur vērtības izmaiņas ienāk nevis tieši caur ieņēmumiem, bet gan pašu kapitāla atsevišķā sastāvdaļā pēc korekcijām saistībā ar nodokļiem, riska darījuma vērtība ir bilancē atspoguļotā patiesā vērtība; un

| c) | ieguldījumiem, kas iegrāmatoti pēc izmaksām vai pēc zemākajām izmaksām vai tirgus vērtības, riska darījuma vērtība ir bilancē atspoguļotā izmaksu vai tirgus vērtība. |
| --- | --- |

c)

ieguldījumiem, kas iegrāmatoti pēc izmaksām vai pēc zemākajām izmaksām vai tirgus vērtības, riska darījuma vērtība ir bilancē atspoguļotā izmaksu vai tirgus vērtība.

3.   PĀRĒJIE AKTĪVI, KAS NEIZRIET NO KREDĪTSAISTĪBĀM

| 13. | Riska darījumu vērtība pārējiem aktīviem, kas neizriet no kredītsaistībām, ir finanšu pārskatos uzrādītā vērtība. |
| --- | --- |

13.

Riska darījumu vērtība pārējiem aktīviem, kas neizriet no kredītsaistībām, ir finanšu pārskatos uzrādītā vērtība.

4. daļa — Minimālās prasības uz iekšējiem reitingiem balstītai pieejai (IRB)

1.   REITINGU SISTĒMAS

| 1. | “Reitingu sistēma” aptver visas tās metodes, procesus, pārbaudes, datu vākšanu un informācijas tehnoloģiju sistēmas, kas palīdz novērtēt kredītrisku, grupēt riska darījumus kategorijās vai portfeļos (reitings) un kvantitatīvi noteikt saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēses noteiktam riska darījuma veidam. |
| --- | --- |

1.

“Reitingu sistēma” aptver visas tās metodes, procesus, pārbaudes, datu vākšanu un informācijas tehnoloģiju sistēmas, kas palīdz novērtēt kredītrisku, grupēt riska darījumus kategorijās vai portfeļos (reitings) un kvantitatīvi noteikt saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēses noteiktam riska darījuma veidam.

| 2. | Ja kredītiestāde izmanto vairākas reitingu sistēmas, pamatojumu kādas reitinga sistēmas piemērošanai attiecībā uz debitoru vai darījumu fiksē dokumentāli un piemēro tādā veidā, kas atbilstīgi atspoguļo riska līmeni. |
| --- | --- |

2.

Ja kredītiestāde izmanto vairākas reitingu sistēmas, pamatojumu kādas reitinga sistēmas piemērošanai attiecībā uz debitoru vai darījumu fiksē dokumentāli un piemēro tādā veidā, kas atbilstīgi atspoguļo riska līmeni.

| 3. | Grupēšanas kritērijus un procesus regulāri pārskata, lai noteiktu, vai tie joprojām atbilst attiecīgajam portfelim un ārējiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

3.

Grupēšanas kritērijus un procesus regulāri pārskata, lai noteiktu, vai tie joprojām atbilst attiecīgajam portfelim un ārējiem nosacījumiem.

1.1.   Reitingu sistēmu struktūra

| 4. | Ja kredītiestāde izmanto riska rādītāju tiešas aplēses, tās var skatīt kā kategoriju rezultātus secīgā reitingu skalā. |
| --- | --- |

4.

Ja kredītiestāde izmanto riska rādītāju tiešas aplēses, tās var skatīt kā kategoriju rezultātus secīgā reitingu skalā.

1.1.1.   Riska darījumi ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām

| 5. | Reitinga sistēma ņem vērā debitora un darījuma riska rādītājus. |
| --- | --- |

5.

Reitinga sistēma ņem vērā debitora un darījuma riska rādītājus.

| 6. | Reitingu sistēmai ir debitoru reitingu skala, kas atspoguļo vienīgi debitora saistību neizpildes riska skaitlisko izteiksmi. Debitoru reitingu skalā paredz vismaz 7 kategorijas debitoriem, kam nav saistību neizpildes, un vienu — debitoriem, kas nepilda saistības. |
| --- | --- |

6.

Reitingu sistēmai ir debitoru reitingu skala, kas atspoguļo vienīgi debitora saistību neizpildes riska skaitlisko izteiksmi. Debitoru reitingu skalā paredz vismaz 7 kategorijas debitoriem, kam nav saistību neizpildes, un vienu — debitoriem, kas nepilda saistības.

| 7. | “Parādnieka kategorija” ir riska kategorija reitingu sistēmas debitoru reitinga skalā, kurā grupē debitorus, balstoties uz noteiktu un skaidru reitinga kritēriju kopumu, no kā iegūst PD aplēses. Kredītiestāde dokumentāli fiksē saistību starp debitoru kategorijām tā neizpildes riska līmeņa nozīmē, ko paredz katra kategorija, un kritērijiem, ko izmanto, lai atšķirtu minēto neizpildes riska līmeni. |
| --- | --- |

7.

“Parādnieka kategorija” ir riska kategorija reitingu sistēmas debitoru reitinga skalā, kurā grupē debitorus, balstoties uz noteiktu un skaidru reitinga kritēriju kopumu, no kā iegūst PD aplēses. Kredītiestāde dokumentāli fiksē saistību starp debitoru kategorijām tā neizpildes riska līmeņa nozīmē, ko paredz katra kategorija, un kritērijiem, ko izmanto, lai atšķirtu minēto neizpildes riska līmeni.

| 8. | Kredītiestādēm, kuru portfeļi koncentrēti kādā noteiktā tirgus segmentā un neizpildes riska diapazonā, ir šajā diapazonā pietiekami daudz parādnieku kategoriju, lai novērstu parādnieku nevajadzīgu koncentrēšanu kādā noteiktā kategorijā. Ja pastāv būtiska koncentrēšanās kādā vienā kategorijā, tad jābūt pārliecinošiem empīriskiem pierādījumiem, ka parādnieku kategorija aptver pietiekami šauru PD joslu un ka visu šajā kategorijā sagrupēto debitoru neizpildes risks ietilpst minētajā joslā. |
| --- | --- |

8.

Kredītiestādēm, kuru portfeļi koncentrēti kādā noteiktā tirgus segmentā un neizpildes riska diapazonā, ir šajā diapazonā pietiekami daudz parādnieku kategoriju, lai novērstu parādnieku nevajadzīgu koncentrēšanu kādā noteiktā kategorijā. Ja pastāv būtiska koncentrēšanās kādā vienā kategorijā, tad jābūt pārliecinošiem empīriskiem pierādījumiem, ka parādnieku kategorija aptver pietiekami šauru PD joslu un ka visu šajā kategorijā sagrupēto debitoru neizpildes risks ietilpst minētajā joslā.

| 9. | Lai varētu kvalificēties tam, ka kapitāla prasības aprēķināšanai kompetentās iestādes atzīst pašu kredītiestāžu aprēķinātus LGD, reitingu sistēmā ir skaidra kreditēšanas reitingu skala, kas atspoguļo vienīgi ar LGD saistītus darījumu rādītājus. |
| --- | --- |

9.

Lai varētu kvalificēties tam, ka kapitāla prasības aprēķināšanai kompetentās iestādes atzīst pašu kredītiestāžu aprēķinātus LGD, reitingu sistēmā ir skaidra kreditēšanas reitingu skala, kas atspoguļo vienīgi ar LGD saistītus darījumu rādītājus.

| 10. | “Kreditēšanas kategorija” ir riska kategorija reitingu sistēmas kreditēšanas skalā, kurā grupē riska darījumus, balstoties uz noteiktu un skaidru reitinga kritēriju kopumu, no kā iegūst LGD aplēses. Kategorijas definīcija ietver sevī gan to, kā riska darījumus grupē kategorijās, gan to, kādus kritērijus lieto, lai kategorijās noteiktu riska pakāpi. |
| --- | --- |

10.

“Kreditēšanas kategorija” ir riska kategorija reitingu sistēmas kreditēšanas skalā, kurā grupē riska darījumus, balstoties uz noteiktu un skaidru reitinga kritēriju kopumu, no kā iegūst LGD aplēses. Kategorijas definīcija ietver sevī gan to, kā riska darījumus grupē kategorijās, gan to, kādus kritērijus lieto, lai kategorijās noteiktu riska pakāpi.

| 11. | Ja pastāv būtiska koncentrēšanās kādā vienā kreditēšanas kategorijā, tad jābūt pārliecinošiem empīriskiem pierādījumiem, ka kreditēšanas kategorija aptver pietiekami šauru LGD joslu un ka visu šajā kategorijā sagrupēto riska darījumu risks ietilpst minētajā joslā. |
| --- | --- |

11.

Ja pastāv būtiska koncentrēšanās kādā vienā kreditēšanas kategorijā, tad jābūt pārliecinošiem empīriskiem pierādījumiem, ka kreditēšanas kategorija aptver pietiekami šauru LGD joslu un ka visu šajā kategorijā sagrupēto riska darījumu risks ietilpst minētajā joslā.

| 12. | Kredītiestādes, kas izmanto 1. daļas 6. punktā noteiktās metodes riska svēruma noteikšanai specializētiem aizdevuma riska darījumiem, ir atbrīvotas no prasības par debitoru reitingu skalu, kas atspoguļotu vienīgi debitora saistību neizpildes riska skaitlisko izteiksmi šiem riska darījumiem. Neatkarīgi no 6. punkta noteikumiem šīs iestādes šiem riska darījumiem paredz vismaz 4 kategorijas debitoriem, kam nav saistību neizpildes, un vismaz vienu kategoriju — debitoriem, kas nepilda saistības. |
| --- | --- |

12.

Kredītiestādes, kas izmanto 1. daļas 6. punktā noteiktās metodes riska svēruma noteikšanai specializētiem aizdevuma riska darījumiem, ir atbrīvotas no prasības par debitoru reitingu skalu, kas atspoguļotu vienīgi debitora saistību neizpildes riska skaitlisko izteiksmi šiem riska darījumiem. Neatkarīgi no 6. punkta noteikumiem šīs iestādes šiem riska darījumiem paredz vismaz 4 kategorijas debitoriem, kam nav saistību neizpildes, un vismaz vienu kategoriju — debitoriem, kas nepilda saistības.

1.1.2.   Mazie riska darījumi

| 13. | Reitinga sistēmas atspoguļo gan debitora risku, gan darījuma risku un aptver visus attiecīgos debitora un darījuma rādītājus. |
| --- | --- |

13.

Reitinga sistēmas atspoguļo gan debitora risku, gan darījuma risku un aptver visus attiecīgos debitora un darījuma rādītājus.

| 14. | Riska diferencēšanas pakāpe nodrošina to, lai riska darījumu skaits kādā noteiktā kategorijā vai portfelī būtu pietiekams, kas ļauj skaidri kvantitatīvi noteikt un apstiprināt zaudējumu rādītājus kategorijas vai portfeļa līmenī. Riska darījumus un debitorus kategorijās vai portfeļos izkliedē tā, lai novērstu pārmērīgu koncentrēšanos. |
| --- | --- |

14.

Riska diferencēšanas pakāpe nodrošina to, lai riska darījumu skaits kādā noteiktā kategorijā vai portfelī būtu pietiekams, kas ļauj skaidri kvantitatīvi noteikt un apstiprināt zaudējumu rādītājus kategorijas vai portfeļa līmenī. Riska darījumus un debitorus kategorijās vai portfeļos izkliedē tā, lai novērstu pārmērīgu koncentrēšanos.

| 15. | Kredītiestādes pierāda, ka process, kurā riska darījumus grupē kategorijās vai portfeļos, nodrošina skaidru riska diferencēšanu un pietiekoši viendabīgu riska darījumu grupēšanu un ļauj rūpīgi un konsekventi aplēst zaudējumu rādītājus kategorijas vai portfeļa līmenī. Attiecībā uz nopirktajiem pircēju parādiem grupēšana atspoguļo pārdevēja sākotnējās izvietošanas praksi un tā klientu daudzveidību. |
| --- | --- |

15.

Kredītiestādes pierāda, ka process, kurā riska darījumus grupē kategorijās vai portfeļos, nodrošina skaidru riska diferencēšanu un pietiekoši viendabīgu riska darījumu grupēšanu un ļauj rūpīgi un konsekventi aplēst zaudējumu rādītājus kategorijas vai portfeļa līmenī. Attiecībā uz nopirktajiem pircēju parādiem grupēšana atspoguļo pārdevēja sākotnējās izvietošanas praksi un tā klientu daudzveidību.

| 16. | Kredītiestādes, grupējot riska darījumus kategorijās vai portfeļos, lemj par šādiem riska noteikšanas faktoriem:






  a) | debitora riska rādītāji; |
| --- | --- | --- |

16.

Kredītiestādes, grupējot riska darījumus kategorijās vai portfeļos, lemj par šādiem riska noteikšanas faktoriem:

a)

debitora riska rādītāji;

| b) | darījuma riska rādītāji, tostarp produkta vai nodrošinājuma veids, vai abi. Kredītiestādes skaidri atrunā gadījumus, kad viens un tas pats nodrošinājums attiecas uz vairākiem riska darījumiem; un |
| --- | --- |

b)

darījuma riska rādītāji, tostarp produkta vai nodrošinājuma veids, vai abi. Kredītiestādes skaidri atrunā gadījumus, kad viens un tas pats nodrošinājums attiecas uz vairākiem riska darījumiem; un

| c) | kavējums, ja vien kredītiestāde nepierāda savai kompetentajai iestādei, ka šim riska darījumam kavējums nav būtisks riska noteikšanas faktors; |
| --- | --- |

c)

kavējums, ja vien kredītiestāde nepierāda savai kompetentajai iestādei, ka šim riska darījumam kavējums nav būtisks riska noteikšanas faktors;

1.2.   Grupēšana kategorijās vai portfeļos

| 17. | Kredītiestādei ir īpašas definīcijas, procesi un kritēriji, lai riska darījumus grupētu kategorijās vai portfeļos reitingu sistēmas ietvaros.






  a) | Kategoriju un portfeļu definīcijas un kritēriji ir noteikti pietiekoši detalizēti, lai tie, kam uzdots veikt grupēšanu pēc reitingiem, varētu debitorus vai kredīta produktus ar līdzīgu risku, konsekventi grupēt vienā un tajā pašā kategorijā vai portfelī. Šo konsekvenci ievēro darbības veidos, nodaļās un ģeogrāfiskā ziņā; |
| --- | --- | --- |

17.

Kredītiestādei ir īpašas definīcijas, procesi un kritēriji, lai riska darījumus grupētu kategorijās vai portfeļos reitingu sistēmas ietvaros.

a)

Kategoriju un portfeļu definīcijas un kritēriji ir noteikti pietiekoši detalizēti, lai tie, kam uzdots veikt grupēšanu pēc reitingiem, varētu debitorus vai kredīta produktus ar līdzīgu risku, konsekventi grupēt vienā un tajā pašā kategorijā vai portfelī. Šo konsekvenci ievēro darbības veidos, nodaļās un ģeogrāfiskā ziņā;

| b) | Reitinga noteikšanas procesa dokumentāla fiksēšana ļauj trešām personām izprast riska darījumu iedalīšanu kategorijās vai portfeļos, atkārtot grupēšanu kategorijās un portfeļos un novērtēt, vai grupēšana kategorijā vai portfelī ir atbilstīga; un |
| --- | --- |

b)

Reitinga noteikšanas procesa dokumentāla fiksēšana ļauj trešām personām izprast riska darījumu iedalīšanu kategorijās vai portfeļos, atkārtot grupēšanu kategorijās un portfeļos un novērtēt, vai grupēšana kategorijā vai portfelī ir atbilstīga; un

| c) | Šie kritēriji arī atbilst kredītiestādes iekšējiem aizdevumu standartiem un tās politikai attiecībā uz grūtībās nonākušiem parādniekiem un problemātiskiem kredīta produktiem. |
| --- | --- |

c)

Šie kritēriji arī atbilst kredītiestādes iekšējiem aizdevumu standartiem un tās politikai attiecībā uz grūtībās nonākušiem parādniekiem un problemātiskiem kredīta produktiem.

| 18. | Kredītiestāde, grupējot debitorus un kredīta produktus kategorijās vai portfeļos, ņem vērā visu attiecīgo informāciju. Šāda informācija ir aktuāla un ļauj kredītiestādei prognozēt turpmāko riska darījuma gaitu. Jo mazāk informācijas ir kādai kredītiestādei, jo konservatīvāk tai jāveic riska darījumu grupēšana parādnieku un kreditēšanas kategorijās vai portfeļos. Ja kāda kredītiestāde, nosakot grupēšanu pēc iekšējā reitinga, kā pirmo faktoru izmanto ārējo novērtējumu, tad kredītiestāde nodrošina, ka tiek ņemta vērā pārējā attiecīgā informācija. |
| --- | --- |

18.

Kredītiestāde, grupējot debitorus un kredīta produktus kategorijās vai portfeļos, ņem vērā visu attiecīgo informāciju. Šāda informācija ir aktuāla un ļauj kredītiestādei prognozēt turpmāko riska darījuma gaitu. Jo mazāk informācijas ir kādai kredītiestādei, jo konservatīvāk tai jāveic riska darījumu grupēšana parādnieku un kreditēšanas kategorijās vai portfeļos. Ja kāda kredītiestāde, nosakot grupēšanu pēc iekšējā reitinga, kā pirmo faktoru izmanto ārējo novērtējumu, tad kredītiestāde nodrošina, ka tiek ņemta vērā pārējā attiecīgā informācija.

1.3.   Riska darījumu grupēšana

1.3.1.   Riska darījumi ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām

| 19. | Kredīta apstiprināšanas procesā katru debitoru grupē kādā no parādnieku kategorijām. |
| --- | --- |

19.

Kredīta apstiprināšanas procesā katru debitoru grupē kādā no parādnieku kategorijām.

| 20. | Tām kredītiestādēm, kam atļauts izmantot savus aprēķinātos LGD un/vai konversijas koeficientus, kredīta apstiprināšanas procesā katru riska darījumu grupē arī kreditēšanas kategorijā. |
| --- | --- |

20.

Tām kredītiestādēm, kam atļauts izmantot savus aprēķinātos LGD un/vai konversijas koeficientus, kredīta apstiprināšanas procesā katru riska darījumu grupē arī kreditēšanas kategorijā.

| 21. | Kredītiestādes, kas izmanto 1. panta 6. punktā noteiktās metodes, lai grupētu specializēto aizdevuma riska darījumu riska svērumus, katru no šiem riska darījumiem grupē kategorijā saskaņā 12. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

21.

Kredītiestādes, kas izmanto 1. panta 6. punktā noteiktās metodes, lai grupētu specializēto aizdevuma riska darījumu riska svērumus, katru no šiem riska darījumiem grupē kategorijā saskaņā 12. punkta noteikumiem.

| 22. | Katru atsevišķu juridisku personu, ar kuru kredītiestādei ir riska darījumi, novērtē atsevišķi. Kredītiestāde pierāda kompetentajai iestādei, ka tai ir piemērotas politikas attiecībā uz atsevišķiem klientiem — debitoriem un saistītu klientu grupām. |
| --- | --- |

22.

Katru atsevišķu juridisku personu, ar kuru kredītiestādei ir riska darījumi, novērtē atsevišķi. Kredītiestāde pierāda kompetentajai iestādei, ka tai ir piemērotas politikas attiecībā uz atsevišķiem klientiem — debitoriem un saistītu klientu grupām.

| 23. | Riska darījumus ar vienu un to pašu debitoru grupē vienā un tajā pašā parādnieku kategorijā, neraugoties uz atšķirībām starp katra atsevišķā darījuma īpašībām. Izņēmumi, kad viena un tā paša debitora atsevišķus riska darījumus atļauj grupēt vairākās kategorijās, ir šādi:






  a) | valsts maiņas risks, kurš ir atkarīgs no tā, vai riska darījumus izsaka vietējā vai ārzemju valūtā; |
| --- | --- | --- |

23.

Riska darījumus ar vienu un to pašu debitoru grupē vienā un tajā pašā parādnieku kategorijā, neraugoties uz atšķirībām starp katra atsevišķā darījuma īpašībām. Izņēmumi, kad viena un tā paša debitora atsevišķus riska darījumus atļauj grupēt vairākās kategorijās, ir šādi:

a)

valsts maiņas risks, kurš ir atkarīgs no tā, vai riska darījumus izsaka vietējā vai ārzemju valūtā;

| b) | ja ar kādu riska darījumu saistītas garantijas var izpausties kā parādnieka kategorijas grupēšanas korekcija; un |
| --- | --- |

b)

ja ar kādu riska darījumu saistītas garantijas var izpausties kā parādnieka kategorijas grupēšanas korekcija; un

| c) | ja normatīvie akti attiecībā uz patērētāju aizsardzību, banku noslēpuma saglabāšanu vai citus aspektus reglamentējoši normatīvie akti aizliedz apmaiņu ar klientu datiem. |
| --- | --- |

c)

ja normatīvie akti attiecībā uz patērētāju aizsardzību, banku noslēpuma saglabāšanu vai citus aspektus reglamentējoši normatīvie akti aizliedz apmaiņu ar klientu datiem.

1.3.2.   Mazie riska darījumi

| 24. | Kredīta apstiprināšanas procesā katru riska darījumu grupē kādā no kategorijām vai portfeļiem. |
| --- | --- |

24.

Kredīta apstiprināšanas procesā katru riska darījumu grupē kādā no kategorijām vai portfeļiem.

1.3.3.   Atbrīvojumi no pienākuma ievērot ievadparametrus vai rezultātus

| 25. | Attiecībā uz grupēšanu kategorijās un portfeļos kredītiestādes dokumentāli nosaka situācijas, kurās subjektīvs vērtējums drīkst ignorēt grupēšanas procesa ievadparametrus vai rezultātus, un personālu, kas atbild par šo ignorēšanas gadījumu apstiprināšanu. Kredītiestādes dokumentāli fiksē šos ignorēšanas gadījumus un personālu, kas par to atbild. Kredītiestādes analizē to riska darījumu gaitu, kuru grupēšana tikusi veikta, šādi ignorējot minētos ievadparametrus vai rezultātus. Šī analīze aptver to riska darījumu gaitu, kuru reitingu kāds darbinieks pieņēmis lēmumu ignorēt, un visu atbildīgo darbinieku uzskaiti. |
| --- | --- |

25.

Attiecībā uz grupēšanu kategorijās un portfeļos kredītiestādes dokumentāli nosaka situācijas, kurās subjektīvs vērtējums drīkst ignorēt grupēšanas procesa ievadparametrus vai rezultātus, un personālu, kas atbild par šo ignorēšanas gadījumu apstiprināšanu. Kredītiestādes dokumentāli fiksē šos ignorēšanas gadījumus un personālu, kas par to atbild. Kredītiestādes analizē to riska darījumu gaitu, kuru grupēšana tikusi veikta, šādi ignorējot minētos ievadparametrus vai rezultātus. Šī analīze aptver to riska darījumu gaitu, kuru reitingu kāds darbinieks pieņēmis lēmumu ignorēt, un visu atbildīgo darbinieku uzskaiti.

1.4.   Grupēšanas procesa integritāte

1.4.1.   Riska darījumi ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām

| 26. | Grupēšanu un periodisku grupēšanas pārskatīšanu veic vai apstiprina tāda neatkarīga persona, kas negūst tiešu labumu no lēmumiem par kredīta piešķiršanu. |
| --- | --- |

26.

Grupēšanu un periodisku grupēšanas pārskatīšanu veic vai apstiprina tāda neatkarīga persona, kas negūst tiešu labumu no lēmumiem par kredīta piešķiršanu.

| 27. | Kredītiestādes vismaz reizi gadā precizē iedalījumus grupās. Attiecībā uz tādiem debitoriem, kuru riska līmenis vērtējams kā augsts, un problemātiskiem riska darījumiem pārskatīšanu veic biežāk. Ja kredītiestāde saņem par debitoru vai riska darījumu būtisku informāciju, tā veic jaunu grupēšanu. |
| --- | --- |

27.

Kredītiestādes vismaz reizi gadā precizē iedalījumus grupās. Attiecībā uz tādiem debitoriem, kuru riska līmenis vērtējams kā augsts, un problemātiskiem riska darījumiem pārskatīšanu veic biežāk. Ja kredītiestāde saņem par debitoru vai riska darījumu būtisku informāciju, tā veic jaunu grupēšanu.

| 28. | Kredītiestādei ir efektīvs process attiecīgās informācijas iegūšanai un atjaunināšanai par tiem debitora rādītājiem, kas ietekmē PD, un par tiem darījumu rādītājiem, kas ietekmē LGD un/vai konversijas koeficientus. |
| --- | --- |

28.

Kredītiestādei ir efektīvs process attiecīgās informācijas iegūšanai un atjaunināšanai par tiem debitora rādītājiem, kas ietekmē PD, un par tiem darījumu rādītājiem, kas ietekmē LGD un/vai konversijas koeficientus.

1.4.2.   Mazie riska darījumi

| 29. | Kredītiestāde vismaz reizi gadā precizē parādnieku un kreditēšanas grupēšanu vai, attiecīgi, pārskata zaudējumu rādītājus un kavējumu statusu katram konstatētā riska portfelim. Kredītiestāde arī vismaz reizi gadā reprezentatīvā paraugā pārskata atsevišķo riska darījumu statusu katrā portfelī, lai pārliecinātos, ka riska darījumus joprojām grupē pareizajā portfelī. |
| --- | --- |

29.

Kredītiestāde vismaz reizi gadā precizē parādnieku un kreditēšanas grupēšanu vai, attiecīgi, pārskata zaudējumu rādītājus un kavējumu statusu katram konstatētā riska portfelim. Kredītiestāde arī vismaz reizi gadā reprezentatīvā paraugā pārskata atsevišķo riska darījumu statusu katrā portfelī, lai pārliecinātos, ka riska darījumus joprojām grupē pareizajā portfelī.

1.5.   Modeļu izmantošana

| 30. | Ja kredītiestāde riska darījumu grupēšanai parādnieku vai riska darījumu kategorijās vai portfeļos izmanto statistiskos modeļus un citus mehāniskos modeļus, tad:






  a) | kredītiestāde pierāda kompetentajai iestādei, ka modelim ir laba prognozēšanas spēja un ka tā lietošanas rezultātā netiek sagrozītas kapitāla prasības. Ievadparametru mainīgie lielumi ir saprātīgs un efektīvs pamats rezultātā iegūtām prognozēm. Modelim nepiemīt būtiska neobjektivitāte; |
| --- | --- | --- |

30.

Ja kredītiestāde riska darījumu grupēšanai parādnieku vai riska darījumu kategorijās vai portfeļos izmanto statistiskos modeļus un citus mehāniskos modeļus, tad:

a)

kredītiestāde pierāda kompetentajai iestādei, ka modelim ir laba prognozēšanas spēja un ka tā lietošanas rezultātā netiek sagrozītas kapitāla prasības. Ievadparametru mainīgie lielumi ir saprātīgs un efektīvs pamats rezultātā iegūtām prognozēm. Modelim nepiemīt būtiska neobjektivitāte;

| b) | kredītiestādei ir modeļu ievaddatu drošības pārbaudes process, kas ietver sevī novērtējumu par to, cik šie dati ir precīzi, pilnīgi un atbilstoši; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādei ir modeļu ievaddatu drošības pārbaudes process, kas ietver sevī novērtējumu par to, cik šie dati ir precīzi, pilnīgi un atbilstoši;

| c) | kredītiestāde pierāda, ka dati, ko izmanto modeļa veidošanā, ir reprezentatīvi attiecībā uz kredītiestādes faktiskajiem debitoriem vai riska darījumiem; |
| --- | --- |

c)

kredītiestāde pierāda, ka dati, ko izmanto modeļa veidošanā, ir reprezentatīvi attiecībā uz kredītiestādes faktiskajiem debitoriem vai riska darījumiem;

| d) | kredītiestādei pastāv regulārs modeļu apstiprināšanas cikls, kas ietver sevī modeļu veiktspējas un stabilitātes uzraudzību, modeļu specifikācijas pārskatīšanu un modeļa iznākuma salīdzināšanu ar rezultātiem; un |
| --- | --- |

d)

kredītiestādei pastāv regulārs modeļu apstiprināšanas cikls, kas ietver sevī modeļu veiktspējas un stabilitātes uzraudzību, modeļu specifikācijas pārskatīšanu un modeļa iznākuma salīdzināšanu ar rezultātiem; un

| e) | kredītiestādes papildina statistisko modeli ar subjektīvu spriedumu un cilvēka veiktu pārraudzību, lai pārskatītu uz modeļiem balstītas grupēšanas un nodrošinātu modeļu atbilstīgu piemērošanu. Pārskata procedūru mērķis ir atklāt un ierobežot kļūdas, kas saistītas ar modeļa nepilnībām. Subjektīvais spriedums ņem vērā visu attiecīgo informāciju, kas nav tikusi ievērota modelī. Kredītiestāde dokumentāli nosaka to, kā jāapvieno subjektīvais spriedums un modeļa rezultāti. |
| --- | --- |

e)

kredītiestādes papildina statistisko modeli ar subjektīvu spriedumu un cilvēka veiktu pārraudzību, lai pārskatītu uz modeļiem balstītas grupēšanas un nodrošinātu modeļu atbilstīgu piemērošanu. Pārskata procedūru mērķis ir atklāt un ierobežot kļūdas, kas saistītas ar modeļa nepilnībām. Subjektīvais spriedums ņem vērā visu attiecīgo informāciju, kas nav tikusi ievērota modelī. Kredītiestāde dokumentāli nosaka to, kā jāapvieno subjektīvais spriedums un modeļa rezultāti.

1.6.   Reitingu sistēmu dokumentācija

| 31. | Kredītiestādes dokumentē savu reitingu sistēmu uzbūvi un darbību. Dokumentācija atspoguļo atbilstību šajā daļā noteiktajām minimālajām prasībām un aptver jautājumus, kuri ietver portfeļu diferencēšanu, reitinga kritērijus, to personu atbildību, kas novērtē debitorus un riska darījumus, grupēšanas pārskatīšanas biežumu un reitinga procesa administratīvo pārraudzību. |
| --- | --- |

31.

Kredītiestādes dokumentē savu reitingu sistēmu uzbūvi un darbību. Dokumentācija atspoguļo atbilstību šajā daļā noteiktajām minimālajām prasībām un aptver jautājumus, kuri ietver portfeļu diferencēšanu, reitinga kritērijus, to personu atbildību, kas novērtē debitorus un riska darījumus, grupēšanas pārskatīšanas biežumu un reitinga procesa administratīvo pārraudzību.

| 32. | Kredītiestāde dokumentāli nosaka pamatojumu un analīzi, kas tām ļauj izvēlēties reitinga kritērijus. Kredītiestāde dokumentāli nosaka visas lielākās izmaiņas reitinga procesā, un šāda dokumentāla noteikšana palīdz identificēt izmaiņas, kas veiktas riska reitinga procesā pēc pēdējās pārskatīšanas, ko veikušas kompetentās iestādes. Dokumentāli nosaka arī reitingu grupēšanas organizāciju, kurā ietilpst reitingu grupēšanas process un iekšējās kontroles struktūra. |
| --- | --- |

32.

Kredītiestāde dokumentāli nosaka pamatojumu un analīzi, kas tām ļauj izvēlēties reitinga kritērijus. Kredītiestāde dokumentāli nosaka visas lielākās izmaiņas reitinga procesā, un šāda dokumentāla noteikšana palīdz identificēt izmaiņas, kas veiktas riska reitinga procesā pēc pēdējās pārskatīšanas, ko veikušas kompetentās iestādes. Dokumentāli nosaka arī reitingu grupēšanas organizāciju, kurā ietilpst reitingu grupēšanas process un iekšējās kontroles struktūra.

| 33. | Kredītiestādes dokumentāli fiksē specifiskās iekšēji lietotās saistību nepildīšanas un zaudējumu definīcijas un apliecina saskaņu ar šajā direktīvā noteiktajām definīcijām. |
| --- | --- |

33.

Kredītiestādes dokumentāli fiksē specifiskās iekšēji lietotās saistību nepildīšanas un zaudējumu definīcijas un apliecina saskaņu ar šajā direktīvā noteiktajām definīcijām.

| 34. | Ja kredītiestāde reitinga procesā izmanto statistiskus modeļus, tad kredītiestāde dokumentāli nosaka savas metodoloģijas. Šie materiāli:






  a) | detalizēti izklāsta teoriju, pieņēmumus un/vai matemātisko un empīrisko pamatu aplēsēm attiecībā uz grupēšanu kategorijās, atsevišķajiem debitoriem, riska darījumiem, vai portfeļiem, un datu avotu (avotiem), ko izmanto modeļa aplēsēm; |
| --- | --- | --- |

34.

Ja kredītiestāde reitinga procesā izmanto statistiskus modeļus, tad kredītiestāde dokumentāli nosaka savas metodoloģijas. Šie materiāli:

a)

detalizēti izklāsta teoriju, pieņēmumus un/vai matemātisko un empīrisko pamatu aplēsēm attiecībā uz grupēšanu kategorijās, atsevišķajiem debitoriem, riska darījumiem, vai portfeļiem, un datu avotu (avotiem), ko izmanto modeļa aplēsēm;

| b) | nosaka stingru statistisko procesu (tostarp ārpuskārtas un ārpusparaugu veiktspējas pārbaudes) modeļa apstiprināšanai; un |
| --- | --- |

b)

nosaka stingru statistisko procesu (tostarp ārpuskārtas un ārpusparaugu veiktspējas pārbaudes) modeļa apstiprināšanai; un

| c) | norāda apstākļus, kuros modelis nedarbojas efektīvi. |
| --- | --- |

c)

norāda apstākļus, kuros modelis nedarbojas efektīvi.

| 35. | Ja izmanto modeli, kas iegūts no tāda trešās puses pārdevēja, kurš pretendē uz patentētu tehnoloģiju, tas nav pamatojums, lai atbrīvotu no dokumentālas noteikšanas vai jebkuras citas prasības attiecībā uz reitingu sistēmām. Kredītiestādes uzdevums ir pārliecināt kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

35.

Ja izmanto modeli, kas iegūts no tāda trešās puses pārdevēja, kurš pretendē uz patentētu tehnoloģiju, tas nav pamatojums, lai atbrīvotu no dokumentālas noteikšanas vai jebkuras citas prasības attiecībā uz reitingu sistēmām. Kredītiestādes uzdevums ir pārliecināt kompetentās iestādes.

1.7.   Datu uzturēšana

| 36. | Kredītiestādes vāc un uzglabā datus par savu iekšējo reitingu aspektiem, kā pieprasīts saskaņā ar 145. līdz 149. pantu. |
| --- | --- |

36.

Kredītiestādes vāc un uzglabā datus par savu iekšējo reitingu aspektiem, kā pieprasīts saskaņā ar 145. līdz 149. pantu.

1.7.1.   Riska darījumi ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām

| 37. | Kredītiestādes vāc un uzglabā šādus datus:






  a) | pilnīgi vēsturiskie dati par reitingu attiecībā uz debitoriem un atzītiem galvotājiem, |
| --- | --- | --- |

37.

Kredītiestādes vāc un uzglabā šādus datus:

a)

pilnīgi vēsturiskie dati par reitingu attiecībā uz debitoriem un atzītiem galvotājiem,

| b) | datumus, kuros veikta grupēšana pēc reitingiem, |
| --- | --- |

b)

datumus, kuros veikta grupēšana pēc reitingiem,

| c) | pamatdatus un metodoloģiju, ko izmanto, lai iegūtu reitingu, |
| --- | --- |

c)

pamatdatus un metodoloģiju, ko izmanto, lai iegūtu reitingu,

| d) | persona, kas atbild par reitingu grupēšanu, |
| --- | --- |

d)

persona, kas atbild par reitingu grupēšanu,

| e) | parādnieki un riska darījumi, kur notika saistību nepildīšana, |
| --- | --- |

e)

parādnieki un riska darījumi, kur notika saistību nepildīšana,

| f) | šādu saistību nepildīšanu datums un apstākļi, un |
| --- | --- |

f)

šādu saistību nepildīšanu datums un apstākļi, un

| g) | dati par PD un realizētie saistību nepildīšanas procenti saistībā ar reitinga kategorijām un reitingu pārvietošanos. |
| --- | --- |

g)

dati par PD un realizētie saistību nepildīšanas procenti saistībā ar reitinga kategorijām un reitingu pārvietošanos.

Kredītiestādes, kas neizmanto pašu aprēķinātus LGD un/vai konversijas koeficientus, vāc un uzglabā datus par salīdzinājumiem starp realizētiem LGD un vērtībām, kā noteikts 2. daļas 8. punktā, un starp realizētiem konversijas koeficientiem un vērtībām, kā noteikts 3. daļas 9. punktā.

| 38. | Kredītiestādes, kas izmanto savus aprēķinātos LGD un/vai konversijas koeficientus, vāc un uzglabā šādus datus:






  a) | pilnīgi vēsturiskie dati par kreditēšanas reitingiem un aprēķinātajiem LGD un konversijas koeficientiem saistībā ar katru reitinga skalu; |
| --- | --- | --- |

38.

Kredītiestādes, kas izmanto savus aprēķinātos LGD un/vai konversijas koeficientus, vāc un uzglabā šādus datus:

a)

pilnīgi vēsturiskie dati par kreditēšanas reitingiem un aprēķinātajiem LGD un konversijas koeficientiem saistībā ar katru reitinga skalu;

| b) | datumus, kuros veikta grupēšana pēc reitingiem un veiktas aplēses; |
| --- | --- |

b)

datumus, kuros veikta grupēšana pēc reitingiem un veiktas aplēses;

| c) | pamatdatus un metodoloģiju, ko izmanto, lai iegūtu kreditēšanas reitingus un LGD un konversijas koeficienta aplēses; |
| --- | --- |

c)

pamatdatus un metodoloģiju, ko izmanto, lai iegūtu kreditēšanas reitingus un LGD un konversijas koeficienta aplēses;

| d) | persona, kas grupēja kreditēšanas reitingu, un persona, kas veica LGD un konversijas koeficienta aplēses; |
| --- | --- |

d)

persona, kas grupēja kreditēšanas reitingu, un persona, kas veica LGD un konversijas koeficienta aplēses;

| e) | dati par aprēķinātajiem un realizētajiem LGD un konversijas koeficientiem saistībā ar katru riska darījumu, kur notika saistību nepildīšana; |
| --- | --- |

e)

dati par aprēķinātajiem un realizētajiem LGD un konversijas koeficientiem saistībā ar katru riska darījumu, kur notika saistību nepildīšana;

| f) | dati par riska darījuma LGD pirms un pēc garantijas / vai kredīta atvasināto instrumentu ietekmes novērtēšanas attiecībā uz tām kredītiestādēm, kas atspoguļo garantiju vai kredīta atvasināto instrumentu kredītriska mazināšanas ietekmes ar LGD palīdzību; un |
| --- | --- |

f)

dati par riska darījuma LGD pirms un pēc garantijas / vai kredīta atvasināto instrumentu ietekmes novērtēšanas attiecībā uz tām kredītiestādēm, kas atspoguļo garantiju vai kredīta atvasināto instrumentu kredītriska mazināšanas ietekmes ar LGD palīdzību; un

| g) | Dati par katra tāda riska darījuma zaudējumu komponentiem, kur notikusi saistību nepildīšana. |
| --- | --- |

g)

Dati par katra tāda riska darījuma zaudējumu komponentiem, kur notikusi saistību nepildīšana.

1.7.2.   Mazie riska darījumi

| 39. | Kredītiestādes vāc un uzglabā šādus datus:






  a) | dati, ko izmanto procesā, kurā riska darījumus iedala kategorijās vai portfeļos; |
| --- | --- | --- |

39.

Kredītiestādes vāc un uzglabā šādus datus:

a)

dati, ko izmanto procesā, kurā riska darījumus iedala kategorijās vai portfeļos;

| b) | dati par aprēķinātajām PD, LGD un konversijas koeficientiem saistībā ar riska darījumu kategorijām vai portfeļiem; |
| --- | --- |

b)

dati par aprēķinātajām PD, LGD un konversijas koeficientiem saistībā ar riska darījumu kategorijām vai portfeļiem;

| c) | parādnieki un riska darījumi, kur notikusi saistību nepildīšana; |
| --- | --- |

c)

parādnieki un riska darījumi, kur notikusi saistību nepildīšana;

| d) | attiecībā uz riska darījumiem, kuros ir saistību neizpilde, — dati par kategorijām vai portfeļiem, kur tika grupēti riska darījumi gada laikā pirms saistību neizpildes, un par faktiskajiem rezultātiem attiecībā uz LGD un konversijas koeficientu; un |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz riska darījumiem, kuros ir saistību neizpilde, — dati par kategorijām vai portfeļiem, kur tika grupēti riska darījumi gada laikā pirms saistību neizpildes, un par faktiskajiem rezultātiem attiecībā uz LGD un konversijas koeficientu; un

| e) | dati par kvalificētu atjaunojamu mazo riska darījumu zaudējumu procentiem. |
| --- | --- |

e)

dati par kvalificētu atjaunojamu mazo riska darījumu zaudējumu procentiem.

1.8.   Stresa testi, ko izmanto, lai noteiktu kapitāla pietiekamību

| 40. | Kredītiestādei ir atbilstīgi stresa pārbaudes procesi, ko izmanto, lai novērtētu tās kapitāla pietiekamību. Stresa pārbaude ietver sevī tādu ekonomisko nosacījumu iespējamo turpmāko izmaiņu notikumu identificēšanu, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt kredītiestādes kredīta riska darījumus, un novērtēšanu attiecībā uz kredītiestādes spēju izturēt šādas izmaiņas. |
| --- | --- |

40.

Kredītiestādei ir atbilstīgi stresa pārbaudes procesi, ko izmanto, lai novērtētu tās kapitāla pietiekamību. Stresa pārbaude ietver sevī tādu ekonomisko nosacījumu iespējamo turpmāko izmaiņu notikumu identificēšanu, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt kredītiestādes kredīta riska darījumus, un novērtēšanu attiecībā uz kredītiestādes spēju izturēt šādas izmaiņas.

| 41. | Kredītiestāde regulāri veic kredītriska stresa testu, lai izvērtētu dažu īpašu nosacījumu ietekmi uz tās kopējām kapitāla prasībām attiecībā uz kredītrisku. Testu izvēlas kredītiestāde, un šo izvēli var pārskatīt uzraudzības instances. Izvēlētais tests ir konstruktīvs un saprātīgi konservatīvs, un tajā ņem vērā vismaz nelielas lejupslīdes scenāriju ietekmi. Kredītiestādes stresa testa scenārija ietvaros izvērtē savu reitingu migrāciju. Portfeļi, kam veikti stresa testi, satur vairumu kredītiestādes visu riska darījumu. |
| --- | --- |

41.

Kredītiestāde regulāri veic kredītriska stresa testu, lai izvērtētu dažu īpašu nosacījumu ietekmi uz tās kopējām kapitāla prasībām attiecībā uz kredītrisku. Testu izvēlas kredītiestāde, un šo izvēli var pārskatīt uzraudzības instances. Izvēlētais tests ir konstruktīvs un saprātīgi konservatīvs, un tajā ņem vērā vismaz nelielas lejupslīdes scenāriju ietekmi. Kredītiestādes stresa testa scenārija ietvaros izvērtē savu reitingu migrāciju. Portfeļi, kam veikti stresa testi, satur vairumu kredītiestādes visu riska darījumu.

| 42. | Kredītiestādes, kas izmanto 1. daļas 4. punktā noteikto procedūru, uzskata nodrošinājuma sniedzēju kredīta kvalitātes samazinājuma ietekmi par vienu no savu stresa testu galvenajiem aspektiem, jo īpaši tādu nodrošinājuma sniedzēju ietekmi, kuri neatbilst piemērotības kritērijiem. |
| --- | --- |

42.

Kredītiestādes, kas izmanto 1. daļas 4. punktā noteikto procedūru, uzskata nodrošinājuma sniedzēju kredīta kvalitātes samazinājuma ietekmi par vienu no savu stresa testu galvenajiem aspektiem, jo īpaši tādu nodrošinājuma sniedzēju ietekmi, kuri neatbilst piemērotības kritērijiem.

2.   RISKA KVANTITATĪVĀ NOTEIKŠANA

| 43. | Nosakot riska parametrus, kas jāsaista ar reitinga kategorijām vai portfeļiem, kredītiestādes piemēro šādas prasības. |
| --- | --- |

43.

Nosakot riska parametrus, kas jāsaista ar reitinga kategorijām vai portfeļiem, kredītiestādes piemēro šādas prasības.

2.1.   Saistību neizpildes definīcija

| 44. | Uzskata, ka attiecībā uz konkrētu parādnieku “saistību neizpilde” ir notikusi, ja ir noticis kāds no šādiem diviem notikumiem vai tie abi:






  a) | kredītiestāde uzskata, ka parādnieks varētu nespēt pilnā apjomā samaksāt savas kredītsaistības ar kredītiestādi, mātesuzņēmumu vai kādu no tā meitasuzņēmumiem, ja kredītiestāde neveic tādus pasākumus, kā nodrošinājuma (ja tādi pastāv) izmantošana; |
| --- | --- | --- |

44.

Uzskata, ka attiecībā uz konkrētu parādnieku “saistību neizpilde” ir notikusi, ja ir noticis kāds no šādiem diviem notikumiem vai tie abi:

a)

kredītiestāde uzskata, ka parādnieks varētu nespēt pilnā apjomā samaksāt savas kredītsaistības ar kredītiestādi, mātesuzņēmumu vai kādu no tā meitasuzņēmumiem, ja kredītiestāde neveic tādus pasākumus, kā nodrošinājuma (ja tādi pastāv) izmantošana;

| b) | parādniekam ir vairāk nekā 90 dienu kavējums attiecībā uz jebkādām būtiskām kredītsaistībām ar kredītiestādi, mātesuzņēmumu vai kādu no tā meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

parādniekam ir vairāk nekā 90 dienu kavējums attiecībā uz jebkādām būtiskām kredītsaistībām ar kredītiestādi, mātesuzņēmumu vai kādu no tā meitasuzņēmumiem.

Pārtēriņa gadījumā kavējums sākas, tiklīdz parādnieks pārkāpj ieteicamo limitu, viņam iesaka limitu, kas ir mazāks, nekā neatmaksātās summas, vai viņš ir bez atļaujas izņēmis kredītu un pamatsumma ir būtiska.

“Ieteicamais limits” nozīmē tādu limitu, kas darīts zināms parādniekam.

Kavējuma dienas kredītkartēm sāk skaitīt no dienas, kad jāveic minimālais maksājums.

Attiecībā uz mazajiem riska darījumiem un riska darījumiem ar publiskajām struktūrām (PS) kompetentās iestādes nosaka kavējuma dienas saskaņā ar 48. punktu.

Gadījumā, kad riska darījumi ir ar uzņēmumiem, kompetentās iestādes var noteikt kavējuma dienas saskaņā ar 154. panta 7. punktu.

Mazo riska darījumu gadījumā kredītiestādes var piemērot saistību neizpildes definīciju kreditēšanas līmenī.

Jebkurā gadījumā riska darījumu uzskata par kavētu, ja tas pārsniedz kompetento iestāžu noteikto maksimālo apjomu un rada ievērojamu risku.

| 45. | Par varbūtēju nespēju samaksāt uzskatāmi šādi elementi:






  a) | kredītiestāde piešķir kredītsaistībām neuzkrāšanas statusu; |
| --- | --- | --- |

45.

Par varbūtēju nespēju samaksāt uzskatāmi šādi elementi:

a)

kredītiestāde piešķir kredītsaistībām neuzkrāšanas statusu;

| b) | kredītiestāde veic vērtības korekciju, jo ir saskatāma nozīmīga kredīta kvalitātes pasliktināšanās pēc tam, kad kredītiestāde uzņēmusies riska darījumu; |
| --- | --- |

b)

kredītiestāde veic vērtības korekciju, jo ir saskatāma nozīmīga kredīta kvalitātes pasliktināšanās pēc tam, kad kredītiestāde uzņēmusies riska darījumu;

| c) | kredītiestāde pārdod kredītsaistības ar ievērojamiem ar kredītu saistītiem ekonomiskiem zaudējumiem; |
| --- | --- |

c)

kredītiestāde pārdod kredītsaistības ar ievērojamiem ar kredītu saistītiem ekonomiskiem zaudējumiem;

| d) | kredītiestāde piekrīt kredītsaistību pārstrukturēšanai krīzes apstākļos, ja tā rezultātā varētu panākt finansiālo saistību samazināšanos, ko izraisa būtiska pamatsummas, procentu maksājumu vai (attiecīgā gadījumā) apkalpošanas maksas atlaišana vai atlikšana. Tādu kapitāla instrumentu riska darījumu gadījumā, kas vērtēti PD/LGD pieejas ietvaros, šeit ietilpst paša kapitāla pārstrukturēšana krīzes apstākļos; |
| --- | --- |

d)

kredītiestāde piekrīt kredītsaistību pārstrukturēšanai krīzes apstākļos, ja tā rezultātā varētu panākt finansiālo saistību samazināšanos, ko izraisa būtiska pamatsummas, procentu maksājumu vai (attiecīgā gadījumā) apkalpošanas maksas atlaišana vai atlikšana. Tādu kapitāla instrumentu riska darījumu gadījumā, kas vērtēti PD/LGD pieejas ietvaros, šeit ietilpst paša kapitāla pārstrukturēšana krīzes apstākļos;

| e) | kredītiestāde ir pieprasījusi atzīt parādnieku par bankrotējušu vai veikusi tamlīdzīgu pieprasījumu attiecībā uz parādnieka kredītsaistībām ar kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai kādu no meitasuzņēmumiem; un |
| --- | --- |

e)

kredītiestāde ir pieprasījusi atzīt parādnieku par bankrotējušu vai veikusi tamlīdzīgu pieprasījumu attiecībā uz parādnieka kredītsaistībām ar kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai kādu no meitasuzņēmumiem; un

| f) | parādnieks ir pieprasījis atzīt viņa bankrotu, vai viņam ir noteikta bankrota procedūra vai līdzīgs aizsardzības pasākums, ja tādējādi var netikt atmaksātas kredītsaistības ar kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai kādu no meitasuzņēmumiem vai šī atmaksāšana var aizkavēties. |
| --- | --- |

f)

parādnieks ir pieprasījis atzīt viņa bankrotu, vai viņam ir noteikta bankrota procedūra vai līdzīgs aizsardzības pasākums, ja tādējādi var netikt atmaksātas kredītsaistības ar kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai kādu no meitasuzņēmumiem vai šī atmaksāšana var aizkavēties.

| 46. | Kredītiestādes, kas izmanto ārējus datus, kuri nesaskan ar saistību neizpildes definīciju, pierāda kompetentajām iestādēm, ka ir veiktas atbilstīgas korekcijas, lai panāktu to, ka tie ir plašā mērā līdzvērtīgi saistību neizpildes definīcijai. |
| --- | --- |

46.

Kredītiestādes, kas izmanto ārējus datus, kuri nesaskan ar saistību neizpildes definīciju, pierāda kompetentajām iestādēm, ka ir veiktas atbilstīgas korekcijas, lai panāktu to, ka tie ir plašā mērā līdzvērtīgi saistību neizpildes definīcijai.

| 47. | Ja kredītiestāde uzskata, ka uz riska darījumu, kam agrāk bijusi saistību neizpilde, vairs nav attiecināmi neizpildes gadījumam paredzētie mehānismi, kredītiestāde parādnieku vai kreditēšanu grupē tā, it kā uz tiem attiektos tāds riska darījums, kam nav bijusi neizpilde. Ja vēlāk tiek iedarbināts saistību neizpildes definīcijas piemērošanas mehānisms, tad uzskata, ka ir iestājusies cita saistību neizpilde. |
| --- | --- |

47.

Ja kredītiestāde uzskata, ka uz riska darījumu, kam agrāk bijusi saistību neizpilde, vairs nav attiecināmi neizpildes gadījumam paredzētie mehānismi, kredītiestāde parādnieku vai kreditēšanu grupē tā, it kā uz tiem attiektos tāds riska darījums, kam nav bijusi neizpilde. Ja vēlāk tiek iedarbināts saistību neizpildes definīcijas piemērošanas mehānisms, tad uzskata, ka ir iestājusies cita saistību neizpilde.

| 48. | Mazo riska darījumu gadījumā un riska darījumu gadījumā ar valsts iestādēm katras dalībvalsts kompetentās iestādes nosaka precīzu kavējuma dienu skaitu, ko saskaņā ar 44. punktā noteikto saistību neizpildes definīciju ievēro visas to jurisdikcijā esošās kredītiestādes attiecībā uz riska darījumiem ar tādiem darījuma partneriem, kas atrodas šajā dalībvalstī. Konkrētais dienu skaits ir no 90 līdz 180 dienām, un tas var atšķirties pa produktu veidiem. Riska darījumiem ar tādiem darījuma partneriem, kas atrodas citu dalībvalstu teritorijā, kompetentās iestādes nosaka kavējuma dienu skaitu, kas nepārsniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes noteikto skaitu. |
| --- | --- |

48.

Mazo riska darījumu gadījumā un riska darījumu gadījumā ar valsts iestādēm katras dalībvalsts kompetentās iestādes nosaka precīzu kavējuma dienu skaitu, ko saskaņā ar 44. punktā noteikto saistību neizpildes definīciju ievēro visas to jurisdikcijā esošās kredītiestādes attiecībā uz riska darījumiem ar tādiem darījuma partneriem, kas atrodas šajā dalībvalstī. Konkrētais dienu skaits ir no 90 līdz 180 dienām, un tas var atšķirties pa produktu veidiem. Riska darījumiem ar tādiem darījuma partneriem, kas atrodas citu dalībvalstu teritorijā, kompetentās iestādes nosaka kavējuma dienu skaitu, kas nepārsniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes noteikto skaitu.

2.2.   Vispārējās prasības attiecībā uz aplēsēm

| 49. | Kredītiestādes aplēses attiecībā uz riska parametriem PD, LGD, konversijas koeficientu un EL satur visus attiecīgos datus, informāciju un metodes. Veicot aplēses, izmanto gan senāku pieredzi, gan empīriskus pierādījumus, un tās netiek balstītas vienīgi uz vērtējošiem pieņēmumiem. Aplēses ir ticamas un saprātīgas, un tās balstās uz attiecīgo riska parametru būtiskiem noteikšanas faktoriem. Jo mazāk datu ir kādai kredītiestādei, jo konservatīvāk tai jāveic aplēses. |
| --- | --- |

49.

Kredītiestādes aplēses attiecībā uz riska parametriem PD, LGD, konversijas koeficientu un EL satur visus attiecīgos datus, informāciju un metodes. Veicot aplēses, izmanto gan senāku pieredzi, gan empīriskus pierādījumus, un tās netiek balstītas vienīgi uz vērtējošiem pieņēmumiem. Aplēses ir ticamas un saprātīgas, un tās balstās uz attiecīgo riska parametru būtiskiem noteikšanas faktoriem. Jo mazāk datu ir kādai kredītiestādei, jo konservatīvāk tai jāveic aplēses.

| 50. | Kredītiestādei jāspēj iedalīt savu zaudējumu pieredzi no saistību neizpildes biežuma, LGD, konversijas koeficienta vai zaudējumu aspekta, ja izmanto EL aplēses, pēc tiem faktoriem, ko tā uzskata par attiecīgo riska parametru noteikšanas faktoriem. Kredītiestāde pierāda, ka tās aplēses ir reprezentatīvas attiecībā uz ilgstošu pieredzi. |
| --- | --- |

50.

Kredītiestādei jāspēj iedalīt savu zaudējumu pieredzi no saistību neizpildes biežuma, LGD, konversijas koeficienta vai zaudējumu aspekta, ja izmanto EL aplēses, pēc tiem faktoriem, ko tā uzskata par attiecīgo riska parametru noteikšanas faktoriem. Kredītiestāde pierāda, ka tās aplēses ir reprezentatīvas attiecībā uz ilgstošu pieredzi.

| 51. | Ņem vērā visas aizdevumu prakses vai piedziņas procesa izmaiņas 66., 71., 82., 86., 93. un 95. punktā minētajos novērošanas laikposmos. Kredītiestādes aplēses atspoguļo tehnikas sasniegumu ietekmi, jaunus datus un citu informāciju, kad tā kļūst pieejama. Savas aplēses kredītiestāde pārskata tad, kad atklājas jauna informācija, un to veic vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

51.

Ņem vērā visas aizdevumu prakses vai piedziņas procesa izmaiņas 66., 71., 82., 86., 93. un 95. punktā minētajos novērošanas laikposmos. Kredītiestādes aplēses atspoguļo tehnikas sasniegumu ietekmi, jaunus datus un citu informāciju, kad tā kļūst pieejama. Savas aplēses kredītiestāde pārskata tad, kad atklājas jauna informācija, un to veic vismaz reizi gadā.

| 52. | Riska darījumu kopa, kas pārstāvēta aplēsēs izmantotajos datos, aizdevuma standarti, ko izmanto datu ieguvē, un citi attiecīgie rādītāji ir salīdzināmi ar tiem, kas piemīt kredītiestādes riska darījumiem un standartiem. Kredītiestāde arī pierāda, ka dati balstās uz tādiem saimnieciskajiem vai tirgus apstākļiem, kas atbilst esošajiem vai paredzamajiem apstākļiem. Kopparaugā ir pietiekošs skaits riska darījumu, un laikposms, ko izmanto kvantitatīvajai noteikšanai, ir pietiekošs, lai kredītiestādes varētu būt pārliecinātas par savu aplēšu precizitāti un ticamību. |
| --- | --- |

52.

Riska darījumu kopa, kas pārstāvēta aplēsēs izmantotajos datos, aizdevuma standarti, ko izmanto datu ieguvē, un citi attiecīgie rādītāji ir salīdzināmi ar tiem, kas piemīt kredītiestādes riska darījumiem un standartiem. Kredītiestāde arī pierāda, ka dati balstās uz tādiem saimnieciskajiem vai tirgus apstākļiem, kas atbilst esošajiem vai paredzamajiem apstākļiem. Kopparaugā ir pietiekošs skaits riska darījumu, un laikposms, ko izmanto kvantitatīvajai noteikšanai, ir pietiekošs, lai kredītiestādes varētu būt pārliecinātas par savu aplēšu precizitāti un ticamību.

| 53. | Attiecībā uz nopirktiem pircēju parādiem aplēses atspoguļo visu attiecīgo informāciju, kas kredītiestādei pieejama par pamatā esošo pircēju parādu kvalitāti, tostarp datus par līdzīgām paraugu grupām, ko sniedz pārdevējs, kredītiestāde, kura veic pirkumu, vai ārēji avoti. Kredītiestāde, kas veic iegādi, izvērtē attiecīgos datus, ko sniedz pārdevējs. |
| --- | --- |

53.

Attiecībā uz nopirktiem pircēju parādiem aplēses atspoguļo visu attiecīgo informāciju, kas kredītiestādei pieejama par pamatā esošo pircēju parādu kvalitāti, tostarp datus par līdzīgām paraugu grupām, ko sniedz pārdevējs, kredītiestāde, kura veic pirkumu, vai ārēji avoti. Kredītiestāde, kas veic iegādi, izvērtē attiecīgos datus, ko sniedz pārdevējs.

| 54. | Kredītiestāde aplēses veic ar drošības rezervi, kas saistīta ar sagaidāmo vērtējuma kļūdu intervālu. Ja metodes un dati nav tik apmierinoši un sagaidāmais kļūdu intervāls ir lielāks, arī drošības rezerve ir lielāka. |
| --- | --- |

54.

Kredītiestāde aplēses veic ar drošības rezervi, kas saistīta ar sagaidāmo vērtējuma kļūdu intervālu. Ja metodes un dati nav tik apmierinoši un sagaidāmais kļūdu intervāls ir lielāks, arī drošības rezerve ir lielāka.

| 55. | Ja kredītiestāde riska svēruma aprēķināšanai un iekšējām vajadzībām izmanto atšķirīgas aplēses, to nosaka dokumentāli un tā pamatotību pierāda kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

55.

Ja kredītiestāde riska svēruma aprēķināšanai un iekšējām vajadzībām izmanto atšķirīgas aplēses, to nosaka dokumentāli un tā pamatotību pierāda kompetentajai iestādei.

| 56. | Ja kredītiestādes var savām kompetentajām iestādēm pierādīt, ka datiem, kas savākti pirms šīs direktīvas īstenošanas, ir veiktas vajadzīgās korekcijas, lai panāktu, ka tie plašā mērā atbilst saistību nepildīšanas vai zaudējumu definīcijai, tad kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm zināmu elastīgumu, piemērojot datiem prasītos standartus. |
| --- | --- |

56.

Ja kredītiestādes var savām kompetentajām iestādēm pierādīt, ka datiem, kas savākti pirms šīs direktīvas īstenošanas, ir veiktas vajadzīgās korekcijas, lai panāktu, ka tie plašā mērā atbilst saistību nepildīšanas vai zaudējumu definīcijai, tad kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm zināmu elastīgumu, piemērojot datiem prasītos standartus.

| 57. | Ja kredītiestāde izmanto datus, kas ir apkopoti par kredītiestādēm, tā pierāda, ka:






  a) | tās reitinga sistēmas un kritēriji ir līdzīgi tiem, kas ir citām kredītiestādēm šajā kopā; |
| --- | --- | --- |

57.

Ja kredītiestāde izmanto datus, kas ir apkopoti par kredītiestādēm, tā pierāda, ka:

a)

tās reitinga sistēmas un kritēriji ir līdzīgi tiem, kas ir citām kredītiestādēm šajā kopā;

| b) | kopa ir reprezentatīva attiecībā uz portfeli, kuram izmanto apkopotos datus; un |
| --- | --- |

b)

kopa ir reprezentatīva attiecībā uz portfeli, kuram izmanto apkopotos datus; un

| c) | kredītiestāde visu laiku konsekventi izmanto apkopotos datus, veicot aplēses. |
| --- | --- |

c)

kredītiestāde visu laiku konsekventi izmanto apkopotos datus, veicot aplēses.

| 58. | Ja kredītiestāde izmanto datus, kas ir apkopoti par kredītiestādēm, tā joprojām ir atbildīga par savas reitinga sistēmas integritāti. Kredītiestāde pierāda kompetentajai iestādei, ka tā pati pietiekami labi izprot savu reitinga sistēmu, tostarp spēju efektīvi uzraudzīt un pārbaudīt reitinga procesu. |
| --- | --- |

58.

Ja kredītiestāde izmanto datus, kas ir apkopoti par kredītiestādēm, tā joprojām ir atbildīga par savas reitinga sistēmas integritāti. Kredītiestāde pierāda kompetentajai iestādei, ka tā pati pietiekami labi izprot savu reitinga sistēmu, tostarp spēju efektīvi uzraudzīt un pārbaudīt reitinga procesu.

2.2.1.   Īpašās prasības attiecībā uz PD aplēsēm

Riska darījumi ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām

| 59. | Kredītiestādes aplēš PD pēc parādnieku kategorijām, ņemot ilga laikposma vidējos rādītājus par saistību neizpildes procentiem viena gada laikā. |
| --- | --- |

59.

Kredītiestādes aplēš PD pēc parādnieku kategorijām, ņemot ilga laikposma vidējos rādītājus par saistību neizpildes procentiem viena gada laikā.

| 60. | Attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem kredītiestādes var aplēst EL pēc parādnieku kategorijām, ņemot ilga laikposma vidējos rādītājus par realizētajiem saistību neizpildes procentiem viena gada laikā. |
| --- | --- |

60.

Attiecībā uz nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem kredītiestādes var aplēst EL pēc parādnieku kategorijām, ņemot ilga laikposma vidējos rādītājus par realizētajiem saistību neizpildes procentiem viena gada laikā.

| 61. | Ja kredītiestāde ilga laikposma vidējās PD un LGD aplēses nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem iegūst no EL aplēsēm un atbilstīgām PD vai LGD aplēsēm, kopējo zaudējumu noteikšanas process atbilst šajā daļā noteiktajiem vispārējiem PD un LGD aplēšu standartiem un rezultāts ir saskaņā ar 73. punktā noteikto LGD jēdzienu. |
| --- | --- |

61.

Ja kredītiestāde ilga laikposma vidējās PD un LGD aplēses nopirktajiem korporatīvajiem pircēju parādiem iegūst no EL aplēsēm un atbilstīgām PD vai LGD aplēsēm, kopējo zaudējumu noteikšanas process atbilst šajā daļā noteiktajiem vispārējiem PD un LGD aplēšu standartiem un rezultāts ir saskaņā ar 73. punktā noteikto LGD jēdzienu.

| 62. | Kredītiestādes izmanto PD aplēšu metodes tikai kopā ar analīzi, kas sniedz apstiprinājumu. Kombinējot metožu rezultātus un izdarot korekcijas sakarā ar metožu un informācijas ierobežojumiem, kredītiestādes atzīst subjektīvā vērtējuma nozīmi. |
| --- | --- |

62.

Kredītiestādes izmanto PD aplēšu metodes tikai kopā ar analīzi, kas sniedz apstiprinājumu. Kombinējot metožu rezultātus un izdarot korekcijas sakarā ar metožu un informācijas ierobežojumiem, kredītiestādes atzīst subjektīvā vērtējuma nozīmi.

| 63. | Ciktāl kredītiestāde izmanto iekšējās pieredzes datus par saistību neizpildi, lai aplēstu PD, tā savā analīze pierāda, ka aplēses atspoguļo sākotnējās izvietošanas standartus un jebkādas atšķirības tajā reitinga sistēmā, no kuras iegūti dati un esošā reitinga sistēma. Ja ir mainījušies sākotnējās izvietošanas standarti vai reitinga sistēmas, kredītiestāde veic PD aplēses ar lielāku drošības rezervi. |
| --- | --- |

63.

Ciktāl kredītiestāde izmanto iekšējās pieredzes datus par saistību neizpildi, lai aplēstu PD, tā savā analīze pierāda, ka aplēses atspoguļo sākotnējās izvietošanas standartus un jebkādas atšķirības tajā reitinga sistēmā, no kuras iegūti dati un esošā reitinga sistēma. Ja ir mainījušies sākotnējās izvietošanas standarti vai reitinga sistēmas, kredītiestāde veic PD aplēses ar lielāku drošības rezervi.

| 64. | Ciktāl kredītiestāde saista vai samēro savas iekšējās kategorijas ar skalu, ko izmanto ĀKNI vai līdzīgas organizācijas, un tad saistību neizpildes procentu, kas konstatēts ārējās organizācijas kategorijām, attiecina uz kredītiestādes kategorijām, samērošanai ir jābalstās uz iekšējo reitinga kritēriju salīdzināšanu ar tiem kritērijiem, ko izmanto ārējā organizācija, un uz iekšējo un ārējo reitingu salīdzināšanu visiem kopējiem debitoriem. Attiecībā uz samērošanas pieeju un pamatdatiem nepieļauj neobjektivitāti un nekonsekvenci. Ārējās organizācijas kritēriji, kas ir pamatā datiem, ko izmanto kvantitatīvajā noteikšanā, ir vērsti vienīgi uz saistību neizpildes risku un neatspoguļo darījuma rādītājus. Kredītiestādes analīze ietver sevī izmantoto saistību neizpildes definīciju salīdzināšanu saskaņā ar 44. līdz 48. punkta prasībām. Kredītiestāde dokumentāli nosaka samērošanas pamatu. |
| --- | --- |

64.

Ciktāl kredītiestāde saista vai samēro savas iekšējās kategorijas ar skalu, ko izmanto ĀKNI vai līdzīgas organizācijas, un tad saistību neizpildes procentu, kas konstatēts ārējās organizācijas kategorijām, attiecina uz kredītiestādes kategorijām, samērošanai ir jābalstās uz iekšējo reitinga kritēriju salīdzināšanu ar tiem kritērijiem, ko izmanto ārējā organizācija, un uz iekšējo un ārējo reitingu salīdzināšanu visiem kopējiem debitoriem. Attiecībā uz samērošanas pieeju un pamatdatiem nepieļauj neobjektivitāti un nekonsekvenci. Ārējās organizācijas kritēriji, kas ir pamatā datiem, ko izmanto kvantitatīvajā noteikšanā, ir vērsti vienīgi uz saistību neizpildes risku un neatspoguļo darījuma rādītājus. Kredītiestādes analīze ietver sevī izmantoto saistību neizpildes definīciju salīdzināšanu saskaņā ar 44. līdz 48. punkta prasībām. Kredītiestāde dokumentāli nosaka samērošanas pamatu.

| 65. | Ciktāl kredītiestāde izmanto statistiskos saistību neizpildes prognozes modeļus, tā drīkst aplēst PD kā atsevišķo debitoru saistību nepildīšanas varbūtības vidējo aritmētisko kādā noteiktā kategorijā. Šim nolūkam kredītiestāde izmanto saistību nepildīšanas varbūtības modeļus atbilstoši 30. punktā noteiktajiem standartiem. |
| --- | --- |

65.

Ciktāl kredītiestāde izmanto statistiskos saistību neizpildes prognozes modeļus, tā drīkst aplēst PD kā atsevišķo debitoru saistību nepildīšanas varbūtības vidējo aritmētisko kādā noteiktā kategorijā. Šim nolūkam kredītiestāde izmanto saistību nepildīšanas varbūtības modeļus atbilstoši 30. punktā noteiktajiem standartiem.

| 66. | Neatkarīgi no tā, vai kredītiestāde izmanto ārējos, iekšējos vai apkopoto datu avotus, vai visu trīs veidu apvienojumu, tās PD aplēsēm par pamatu izmantotā vēsturiskā apsekojuma perioda ilgums vismaz vienam avotam ir vismaz pieci gadi. Ja pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver garāku periodu un šie dati attiecas uz apskatāmo jautājumu, izmanto ilgāko periodu. Šis punkts attiecas arī uz PD/LGD pieeju kapitālam. Dalībvalstis var ļaut kredītiestādēm, kurām nav ļauts izmantot pašu aprēķinātos LGD vai konversijas koeficientus, ieviešot IRB pieeju, izmantot attiecīgos datus, kas attiecas uz divus gadus ilgu periodu. Aptvertais periods katru gadu palielinās par vienu gadu, līdz periods, uz kuru attiecas dati, ir pieci gadi. |
| --- | --- |

66.

Neatkarīgi no tā, vai kredītiestāde izmanto ārējos, iekšējos vai apkopoto datu avotus, vai visu trīs veidu apvienojumu, tās PD aplēsēm par pamatu izmantotā vēsturiskā apsekojuma perioda ilgums vismaz vienam avotam ir vismaz pieci gadi. Ja pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver garāku periodu un šie dati attiecas uz apskatāmo jautājumu, izmanto ilgāko periodu. Šis punkts attiecas arī uz PD/LGD pieeju kapitālam. Dalībvalstis var ļaut kredītiestādēm, kurām nav ļauts izmantot pašu aprēķinātos LGD vai konversijas koeficientus, ieviešot IRB pieeju, izmantot attiecīgos datus, kas attiecas uz divus gadus ilgu periodu. Aptvertais periods katru gadu palielinās par vienu gadu, līdz periods, uz kuru attiecas dati, ir pieci gadi.

Mazie riska darījumi

| 67. | Kredītiestādes aplēš PD pēc parādnieku kategorijām vai portfeļiem, ņemot ilga laikposma vidējos rādītājus par saistību neizpildes procentiem viena gada laikā. |
| --- | --- |

67.

Kredītiestādes aplēš PD pēc parādnieku kategorijām vai portfeļiem, ņemot ilga laikposma vidējos rādītājus par saistību neizpildes procentiem viena gada laikā.

| 68. | Neatkarīgi no 67. punkta PD aplēses var izrēķināt arī no realizētajiem zaudējumiem un attiecīgām LGD aplēsēm. |
| --- | --- |

68.

Neatkarīgi no 67. punkta PD aplēses var izrēķināt arī no realizētajiem zaudējumiem un attiecīgām LGD aplēsēm.

| 69. | Kredītiestādes iekšējos datus riska darījumu grupēšanai kategorijās vai portfeļos uzskata par primāro informācijas avotu, lai aplēstu zaudējumu rādītājus. Kvantitatīvajai noteikšanai kredītiestādes drīkst izmantot ārējos datus (tostarp apkopotos datus) vai statistiskos modeļus, ja var pierādīt ciešu saikni starp:






  a) | kredītiestādes procesu, kurā tā grupē riska darījumus pēc kategorijām vai portfeļiem, un procesu, ko izmanto ārējais datu avots; un |
| --- | --- | --- |

69.

Kredītiestādes iekšējos datus riska darījumu grupēšanai kategorijās vai portfeļos uzskata par primāro informācijas avotu, lai aplēstu zaudējumu rādītājus. Kvantitatīvajai noteikšanai kredītiestādes drīkst izmantot ārējos datus (tostarp apkopotos datus) vai statistiskos modeļus, ja var pierādīt ciešu saikni starp:

a)

kredītiestādes procesu, kurā tā grupē riska darījumus pēc kategorijām vai portfeļiem, un procesu, ko izmanto ārējais datu avots; un

| b) | kredītiestādes iekšējo riska profilu un ārējo datu sastāvu. |
| --- | --- |

b)

kredītiestādes iekšējo riska profilu un ārējo datu sastāvu.

Nopirktajiem mazo riska darījumu pircēju parādiem kredītiestādes var izmantot ārējos un iekšējos atsauces datus. Par salīdzinājuma punktiem kredītiestādes izmanto visus attiecīgos datu avotus.

| 70. | Ja kredītiestāde ilga laikposma vidējās PD un LGD aplēses mazajiem riska darījumiem iegūst no kopīgo zaudējumu aplēsēm un atbilstīgām PD vai LGD aplēsēm, kopējo zaudējumu noteikšanas process atbilst šajā daļā noteiktajiem vispārējiem PD un LGD aplēšu standartiem un rezultāts ir saskaņā ar 73. punktā noteikto LGD jēdzienu. |
| --- | --- |

70.

Ja kredītiestāde ilga laikposma vidējās PD un LGD aplēses mazajiem riska darījumiem iegūst no kopīgo zaudējumu aplēsēm un atbilstīgām PD vai LGD aplēsēm, kopējo zaudējumu noteikšanas process atbilst šajā daļā noteiktajiem vispārējiem PD un LGD aplēšu standartiem un rezultāts ir saskaņā ar 73. punktā noteikto LGD jēdzienu.

| 71. | Neatkarīgi no tā, vai kredītiestāde izmanto ārējos, iekšējos vai apkopotus datu avotus, vai visu trīs veidu apvienojumu, tās zaudējumu rādītāju aplēsēm par pamatu izmantotā vēsturiskā apsekojuma perioda ilgums vismaz vienam avotam ir vismaz pieci gadi. Ja pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver garāku periodu un šie dati attiecas uz apskatāmo jautājumu, izmanto ilgāko periodu. Kredītiestādei nav jāpiešķir vienlīdzīga nozīme senākiem datiem, ja tā var pārliecināt kompetento iestādi, ka ar jaunākiem datiem iespējams labāk prognozēt zaudējumu procentus. Dalībvalstis var ļaut kredītiestādēm, ieviešot IRB pieeju, izmantot attiecīgos datus, kas attiecas uz divus gadus ilgu periodu. Aptvertais periods katru gadu palielinās par vienu gadu, līdz periods, uz kuru attiecas dati, ir piecus gadus garš. |
| --- | --- |

71.

Neatkarīgi no tā, vai kredītiestāde izmanto ārējos, iekšējos vai apkopotus datu avotus, vai visu trīs veidu apvienojumu, tās zaudējumu rādītāju aplēsēm par pamatu izmantotā vēsturiskā apsekojuma perioda ilgums vismaz vienam avotam ir vismaz pieci gadi. Ja pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver garāku periodu un šie dati attiecas uz apskatāmo jautājumu, izmanto ilgāko periodu. Kredītiestādei nav jāpiešķir vienlīdzīga nozīme senākiem datiem, ja tā var pārliecināt kompetento iestādi, ka ar jaunākiem datiem iespējams labāk prognozēt zaudējumu procentus. Dalībvalstis var ļaut kredītiestādēm, ieviešot IRB pieeju, izmantot attiecīgos datus, kas attiecas uz divus gadus ilgu periodu. Aptvertais periods katru gadu palielinās par vienu gadu, līdz periods, uz kuru attiecas dati, ir piecus gadus garš.

| 72. | Kredītiestādes identificē un analizē visā riska darījuma laikā sagaidāmās riska parametru izmaiņas (sezonālas izmaiņas). |
| --- | --- |

72.

Kredītiestādes identificē un analizē visā riska darījuma laikā sagaidāmās riska parametru izmaiņas (sezonālas izmaiņas).

2.2.2.   Īpašās prasības attiecībā uz pašu veiktām LGD aplēsēm

| 73. | Kredītiestādes aplēš LGD pēc kreditēšanas kategorijas vai portfeļa, balstoties uz vidējiem realizētajiem LGD pēc kreditēšanas kategorijas vai portfeļa, un izmanto visas saistību neizpildes, kas novērotas datu avotos (saistību neizpildes vidējais svērtais lielums). |
| --- | --- |

73.

Kredītiestādes aplēš LGD pēc kreditēšanas kategorijas vai portfeļa, balstoties uz vidējiem realizētajiem LGD pēc kreditēšanas kategorijas vai portfeļa, un izmanto visas saistību neizpildes, kas novērotas datu avotos (saistību neizpildes vidējais svērtais lielums).

| 74. | Kredītiestādes izmanto LGD aplēses, kas ir piemērotas attiecībā uz ekonomikas lejupslīdi, ja tās ir konservatīvākas, nekā ilgtermiņa vidējais rādītājs. Ciktāl ir sagaidāms, ka reitinga sistēma visu laiku sniegs realizētos LGD pastāvīgā līmenī pēc kategorijas vai portfeļa, kredītiestādes veic korekcijas savās riska parametru aplēsēs pēc kategorijas vai portfeļa, lai ierobežotu ekonomikas lejupslīdes ietekmi uz kapitālu. |
| --- | --- |

74.

Kredītiestādes izmanto LGD aplēses, kas ir piemērotas attiecībā uz ekonomikas lejupslīdi, ja tās ir konservatīvākas, nekā ilgtermiņa vidējais rādītājs. Ciktāl ir sagaidāms, ka reitinga sistēma visu laiku sniegs realizētos LGD pastāvīgā līmenī pēc kategorijas vai portfeļa, kredītiestādes veic korekcijas savās riska parametru aplēsēs pēc kategorijas vai portfeļa, lai ierobežotu ekonomikas lejupslīdes ietekmi uz kapitālu.

| 75. | Kredītiestādes ņem vērā to, ciktāl pastāv atkarība starp parādnieka risku un nodrošinājuma vai nodrošinājuma devēja risku. Gadījumos, kad atkarības pakāpe ir augsta, jārīkojas konservatīvi. |
| --- | --- |

75.

Kredītiestādes ņem vērā to, ciktāl pastāv atkarība starp parādnieka risku un nodrošinājuma vai nodrošinājuma devēja risku. Gadījumos, kad atkarības pakāpe ir augsta, jārīkojas konservatīvi.

| 76. | Izvērtējot LGD, kredītiestāde rīkojas konservatīvi attiecībā uz valūtu nesakritību starp bāzes saistībām un nodrošinājumu. |
| --- | --- |

76.

Izvērtējot LGD, kredītiestāde rīkojas konservatīvi attiecībā uz valūtu nesakritību starp bāzes saistībām un nodrošinājumu.

| 77. | Ja LGD aplēsēs ņem vērā nodrošinājuma pastāvēšanu, šīs aplēses nebalstās uz nodrošinājuma paredzamo tirgus cenu vien. LGD aplēsēs ņem vērā ietekmi, kāda var būt, ja kredītiestādes nespēj steidzamā kārtā iegūt kontroli pār savu nodrošinājumu un to izmantot. |
| --- | --- |

77.

Ja LGD aplēsēs ņem vērā nodrošinājuma pastāvēšanu, šīs aplēses nebalstās uz nodrošinājuma paredzamo tirgus cenu vien. LGD aplēsēs ņem vērā ietekmi, kāda var būt, ja kredītiestādes nespēj steidzamā kārtā iegūt kontroli pār savu nodrošinājumu un to izmantot.

| 78. | Ciktāl LGD aprēķini ņem vērā nodrošinājumu, kredītiestādēm jānosaka nodrošinājuma, tiesiskās noteiktības un riska pārvaldības iekšējās prasības, kas parasti atbilst VIII pielikuma 2. daļā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

78.

Ciktāl LGD aprēķini ņem vērā nodrošinājumu, kredītiestādēm jānosaka nodrošinājuma, tiesiskās noteiktības un riska pārvaldības iekšējās prasības, kas parasti atbilst VIII pielikuma 2. daļā noteiktajām prasībām.

| 79. | Tādā apjomā un veidā, kādā kredītiestāde uzskata nodrošinājumu par līdzekli darījuma partnera kredītriska vērtības noteikšanai saskaņā ar III pielikuma 5. vai 6. daļu, LGD aplēsēs neņem vērā nevienu summu, ko paredzēts segt no nodrošinājuma. |
| --- | --- |

79.

Tādā apjomā un veidā, kādā kredītiestāde uzskata nodrošinājumu par līdzekli darījuma partnera kredītriska vērtības noteikšanai saskaņā ar III pielikuma 5. vai 6. daļu, LGD aplēsēs neņem vērā nevienu summu, ko paredzēts segt no nodrošinājuma.

| 80. | Attiecībā uz īpašajiem gadījumiem, kad riska darījumiem jau ir saistību neizpilde, kredītiestāde balstās uz iespējami precīzu sagaidāmo zaudējumu aplēšu kopsummu katram riska darījumam noteiktajos ekonomiskajos apstākļos un riska darījuma statusā un negaidītu papildu zaudējumu iespēju atgūšanas periodā. |
| --- | --- |

80.

Attiecībā uz īpašajiem gadījumiem, kad riska darījumiem jau ir saistību neizpilde, kredītiestāde balstās uz iespējami precīzu sagaidāmo zaudējumu aplēšu kopsummu katram riska darījumam noteiktajos ekonomiskajos apstākļos un riska darījuma statusā un negaidītu papildu zaudējumu iespēju atgūšanas periodā.

| 81. | Ciktāl nesamaksātās kavējuma maksas ir tikušas kapitalizētas kredītiestādes peļņas vai zaudējumu aprēķinā, tās summē pie kredītiestādes riska darījuma un zaudējuma aprēķiniem. |
| --- | --- |

81.

Ciktāl nesamaksātās kavējuma maksas ir tikušas kapitalizētas kredītiestādes peļņas vai zaudējumu aprēķinā, tās summē pie kredītiestādes riska darījuma un zaudējuma aprēķiniem.

Riska darījumi ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām

| 82. | LGD aplēses balstās uz vismaz piecu gadu datiem, šim periodam pagarinoties par vienu gadu katru gadu pēc ieviešanas, līdz sasniegti vismaz septiņi gadi, vismaz vienam datu avotam. Ja pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver garāku periodu un šie dati attiecas uz apskatāmo jautājumu, izmanto ilgāko periodu. |
| --- | --- |

82.

LGD aplēses balstās uz vismaz piecu gadu datiem, šim periodam pagarinoties par vienu gadu katru gadu pēc ieviešanas, līdz sasniegti vismaz septiņi gadi, vismaz vienam datu avotam. Ja pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver garāku periodu un šie dati attiecas uz apskatāmo jautājumu, izmanto ilgāko periodu.

Mazie riska darījumi

| 83. | Neatkarīgi no 73. punkta LGD aplēses var izrēķināt no realizētajiem zaudējumiem un attiecīgām PD aplēsēm. |
| --- | --- |

83.

Neatkarīgi no 73. punkta LGD aplēses var izrēķināt no realizētajiem zaudējumiem un attiecīgām PD aplēsēm.

| 84. | Neatkarīgi no 88. punkta kredītiestādes var atspoguļot apjomus, ko turpmāk izņems, vai nu savos konversijas koeficientos, vai arī savās LGD aplēsēs. |
| --- | --- |

84.

Neatkarīgi no 88. punkta kredītiestādes var atspoguļot apjomus, ko turpmāk izņems, vai nu savos konversijas koeficientos, vai arī savās LGD aplēsēs.

| 85. | Nopirktajiem mazo riska darījumu pircēju parādiem kredītiestādes var izmantot ārējos un iekšējos atsauces datus, lai aplēstu LGD. |
| --- | --- |

85.

Nopirktajiem mazo riska darījumu pircēju parādiem kredītiestādes var izmantot ārējos un iekšējos atsauces datus, lai aplēstu LGD.

| 86. | LGD aplēses balstās uz vismaz piecu gadu datiem. Neatkarīgi no 73. punkta kredītiestādei nav jāpiešķir vienlīdzīga nozīme senākiem datiem, ja tā var pārliecināt kompetento iestādi, ka ar jaunākiem datiem iespējams labāk prognozēt zaudējumu procentus. Dalībvalstis var ļaut kredītiestādēm, ieviešot IRB pieeju, izmantot attiecīgos datus, kas attiecas uz divus gadus ilgu periodu. Aptvertais periods katru gadu palielinās par vienu gadu, līdz periods, uz kuru attiecas dati, ir piecus gadus garš. |
| --- | --- |

86.

LGD aplēses balstās uz vismaz piecu gadu datiem. Neatkarīgi no 73. punkta kredītiestādei nav jāpiešķir vienlīdzīga nozīme senākiem datiem, ja tā var pārliecināt kompetento iestādi, ka ar jaunākiem datiem iespējams labāk prognozēt zaudējumu procentus. Dalībvalstis var ļaut kredītiestādēm, ieviešot IRB pieeju, izmantot attiecīgos datus, kas attiecas uz divus gadus ilgu periodu. Aptvertais periods katru gadu palielinās par vienu gadu, līdz periods, uz kuru attiecas dati, ir piecus gadus garš.

2.2.3.   Īpašās prasības attiecībā uz pašu veiktām konversijas koeficienta aplēsēm

| 87. | Kredītiestādes aplēš konversijas koeficientus pēc kreditēšanas kategorijas vai portfeļa, balstoties uz vidējiem realizētajiem konversijas koeficientiem pēc kreditēšanas kategorijas vai portfeļa, un izmanto visas saistību neizpildes, kas novērotas datu avotos (saistību neizpildes vidējais svērtais lielums). |
| --- | --- |

87.

Kredītiestādes aplēš konversijas koeficientus pēc kreditēšanas kategorijas vai portfeļa, balstoties uz vidējiem realizētajiem konversijas koeficientiem pēc kreditēšanas kategorijas vai portfeļa, un izmanto visas saistību neizpildes, kas novērotas datu avotos (saistību neizpildes vidējais svērtais lielums).

| 88. | Kredītiestādes izmanto konversijas koeficienta aplēses, kas ir piemērotas attiecībā uz ekonomikas lejupslīdi, ja tās ir konservatīvākas, nekā ilgtermiņa vidējais rādītājs. Ciktāl ir sagaidāms, ka reitinga sistēma visu laiku sniegs realizētos konversijas koeficientus pastāvīgā līmenī pēc kategorijas vai portfeļa, kredītiestādes veic korekcijas savās riska parametru aplēsēs pēc kategorijas vai portfeļa, lai ierobežotu ekonomikas lejupslīdes ietekmi uz kapitālu. |
| --- | --- |

88.

Kredītiestādes izmanto konversijas koeficienta aplēses, kas ir piemērotas attiecībā uz ekonomikas lejupslīdi, ja tās ir konservatīvākas, nekā ilgtermiņa vidējais rādītājs. Ciktāl ir sagaidāms, ka reitinga sistēma visu laiku sniegs realizētos konversijas koeficientus pastāvīgā līmenī pēc kategorijas vai portfeļa, kredītiestādes veic korekcijas savās riska parametru aplēsēs pēc kategorijas vai portfeļa, lai ierobežotu ekonomikas lejupslīdes ietekmi uz kapitālu.

| 89. | Kredītiestāžu konversijas koeficientu aplēses atspoguļo iespēju parādniekam izņemt papildu apjomus līdz brīdim, kad iedarbojas saistību neizpildes notikuma mehānisms, un vēlāk.
  Ja var pamatoti prognozēt, ka starp saistību neizpildes biežumu un konversijas koeficienta lielumu būs izteikti pozitīva korelācija, tad konversijas koeficienta aplēses satur lielāku drošības rezervi. |
| --- | --- |

89.

Kredītiestāžu konversijas koeficientu aplēses atspoguļo iespēju parādniekam izņemt papildu apjomus līdz brīdim, kad iedarbojas saistību neizpildes notikuma mehānisms, un vēlāk.

Ja var pamatoti prognozēt, ka starp saistību neizpildes biežumu un konversijas koeficienta lielumu būs izteikti pozitīva korelācija, tad konversijas koeficienta aplēses satur lielāku drošības rezervi.

| 90. | Uzsākot konversijas koeficientu aplēses, kredītiestādes ņem vērā savu īpašo kārtību un stratēģijas, kas pieņemtas attiecībā uz kontu pārraudzību un maksājumu apstrādi. Kredītiestādes arī ņem vērā savu spēju un gatavību novērst turpmāku apjomu izņemšanu apstākļos, kas ir tuvi saistību neizpildei, kā, piemēram, līguma nosacījumu pārkāpšana vai citi tehniski saistību neizpildes notikumi. |
| --- | --- |

90.

Uzsākot konversijas koeficientu aplēses, kredītiestādes ņem vērā savu īpašo kārtību un stratēģijas, kas pieņemtas attiecībā uz kontu pārraudzību un maksājumu apstrādi. Kredītiestādes arī ņem vērā savu spēju un gatavību novērst turpmāku apjomu izņemšanu apstākļos, kas ir tuvi saistību neizpildei, kā, piemēram, līguma nosacījumu pārkāpšana vai citi tehniski saistību neizpildes notikumi.

| 91. | Kredītiestādēm ir adekvātas sistēmas un procedūras, lai pārraudzītu kreditēšanas summas, neatmaksātās summas no piešķirtajām līnijām un nenomaksāto summu izmaiņas pēc parādniekiem un kategorijām. Kredītiestādei jāspēj katru dienu pārraudzīt atlikuma pārskatus. |
| --- | --- |

91.

Kredītiestādēm ir adekvātas sistēmas un procedūras, lai pārraudzītu kreditēšanas summas, neatmaksātās summas no piešķirtajām līnijām un nenomaksāto summu izmaiņas pēc parādniekiem un kategorijām. Kredītiestādei jāspēj katru dienu pārraudzīt atlikuma pārskatus.

| 92. | Ja kredītiestāde riska svēruma aprēķināšanai un iekšējām vajadzībām izmanto atšķirīgas konversijas koeficientu aplēses, to nosaka dokumentāli un tā pamatotību pierāda kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

92.

Ja kredītiestāde riska svēruma aprēķināšanai un iekšējām vajadzībām izmanto atšķirīgas konversijas koeficientu aplēses, to nosaka dokumentāli un tā pamatotību pierāda kompetentajai iestādei.

Riska darījumi ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām

| 93. | Konversijas koeficienta aplēses balstās uz vismaz piecu gadu datiem, šim periodam pagarinoties par vienu gadu katru gadu pēc ieviešanas, līdz sasniegti vismaz septiņi gadi, vismaz vienam datu avotam. Ja pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver garāku periodu un šie dati attiecas uz apskatāmo jautājumu, izmanto ilgāko periodu. |
| --- | --- |

93.

Konversijas koeficienta aplēses balstās uz vismaz piecu gadu datiem, šim periodam pagarinoties par vienu gadu katru gadu pēc ieviešanas, līdz sasniegti vismaz septiņi gadi, vismaz vienam datu avotam. Ja pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver garāku periodu un šie dati attiecas uz apskatāmo jautājumu, izmanto ilgāko periodu.

Mazie riska darījumi

| 94. | Neatkarīgi no 89. punkta kredītiestādes var atspoguļot apjomus, ko turpmāk izņems, vai nu savos konversijas koeficientos, vai arī LGD aplēsēs. |
| --- | --- |

94.

Neatkarīgi no 89. punkta kredītiestādes var atspoguļot apjomus, ko turpmāk izņems, vai nu savos konversijas koeficientos, vai arī LGD aplēsēs.

| 95. | Konversijas koeficientu aplēses balstās uz vismaz piecu gadu datiem. Neatkarīgi no 87. punkta kredītiestādei nav jāpiešķir vienlīdzīga nozīme senākiem datiem, ja tā var pārliecināt kompetento iestādi, ka ar jaunākiem datiem iespējams labāk prognozēt kredītu izmantošanu. Dalībvalstis var ļaut kredītiestādēm, ieviešot IRB pieeju, izmantot attiecīgos datus, kas attiecas uz divus gadus ilgu periodu. Aptvertais periods katru gadu palielinās par vienu gadu, līdz periods, uz kuru attiecas dati, ir pieci gadi. |
| --- | --- |

95.

Konversijas koeficientu aplēses balstās uz vismaz piecu gadu datiem. Neatkarīgi no 87. punkta kredītiestādei nav jāpiešķir vienlīdzīga nozīme senākiem datiem, ja tā var pārliecināt kompetento iestādi, ka ar jaunākiem datiem iespējams labāk prognozēt kredītu izmantošanu. Dalībvalstis var ļaut kredītiestādēm, ieviešot IRB pieeju, izmantot attiecīgos datus, kas attiecas uz divus gadus ilgu periodu. Aptvertais periods katru gadu palielinās par vienu gadu, līdz periods, uz kuru attiecas dati, ir pieci gadi.

2.2.4.   Minimālās prasības galvojumu un kredīta atvasināto instrumentu ietekmes novērtēšanai

Riska darījumi ar uzņēmumiem, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām, ja izmanto savas LGD aplēses, un mazie riska darījumi.

| 96. | Prasības, kas noteiktas 97. līdz 104. punktā, nepiemēro tādiem galvojumiem, ko nodrošina iestādes, centrālās valdības un centrālās bankas, ja kredītiestāde ir saņēmusi apstiprinājumu, kas ļauj piemērot 78. līdz 83. panta noteikumus riska darījumiem ar šādām organizācijām. Šādā gadījumā piemēro prasības, kas izvirzītas 90. līdz 93. pantā. |
| --- | --- |

96.

Prasības, kas noteiktas 97. līdz 104. punktā, nepiemēro tādiem galvojumiem, ko nodrošina iestādes, centrālās valdības un centrālās bankas, ja kredītiestāde ir saņēmusi apstiprinājumu, kas ļauj piemērot 78. līdz 83. panta noteikumus riska darījumiem ar šādām organizācijām. Šādā gadījumā piemēro prasības, kas izvirzītas 90. līdz 93. pantā.

| 97. | Mazo riska darījumu gadījumā šīs prasības arī attiecas uz riska darījumu grupēšanu kategorijās vai portfeļos un uz PD aplēsēm. |
| --- | --- |

97.

Mazo riska darījumu gadījumā šīs prasības arī attiecas uz riska darījumu grupēšanu kategorijās vai portfeļos un uz PD aplēsēm.

Piemēroti galvotāji un galvojumi

| 98. | Kredītiestādēm ir skaidri noteikti kritēriji tiem galvotāju veidiem, ko tās atzīst riska svērtās vērtības riska darījumu apjomu aprēķināšanai. |
| --- | --- |

98.

Kredītiestādēm ir skaidri noteikti kritēriji tiem galvotāju veidiem, ko tās atzīst riska svērtās vērtības riska darījumu apjomu aprēķināšanai.

| 99. | Atzītiem galvotājiem piemēro tos pašus noteikumus, kas 18. līdz 30. punktā izklāstīti attiecībā uz debitoriem. |
| --- | --- |

99.

Atzītiem galvotājiem piemēro tos pašus noteikumus, kas 18. līdz 30. punktā izklāstīti attiecībā uz debitoriem.

| 100. | Galvojumu noformē rakstveidā, tas ir neatsaucams no galvotāja puses, tas ir spēkā līdz saistību pilnīgai apmierināšanai (galvojuma apjoma un satura ziņā), un to var likumīgi vērst pret galvotāju tajā jurisdikcijā, kur galvotājam atrodas aktīvi, pret kuriem var vērst piedziņu. Galvojumus, kas paredz nosacījumus, kuros galvotājam var nebūt izpildes pienākums (nosacīti galvojumi), var atzīt ar kompetentās iestādes piekrišanu. Kredītiestāde pierāda, ka piešķiršanas kritēriji adekvāti ņem vērā riska mazināšanas efekta jebkādu iespējamo pavājināšanos. |
| --- | --- |

100.

Galvojumu noformē rakstveidā, tas ir neatsaucams no galvotāja puses, tas ir spēkā līdz saistību pilnīgai apmierināšanai (galvojuma apjoma un satura ziņā), un to var likumīgi vērst pret galvotāju tajā jurisdikcijā, kur galvotājam atrodas aktīvi, pret kuriem var vērst piedziņu. Galvojumus, kas paredz nosacījumus, kuros galvotājam var nebūt izpildes pienākums (nosacīti galvojumi), var atzīt ar kompetentās iestādes piekrišanu. Kredītiestāde pierāda, ka piešķiršanas kritēriji adekvāti ņem vērā riska mazināšanas efekta jebkādu iespējamo pavājināšanos.

Pielāgojumu kritēriji

| 101. | Kredītiestādei ir skaidri noteikti kritēriji, lai pielāgotu kategorijas, portfeļus vai LGD aplēses un mazo riska darījumu un piemērotu nopirkto pircēju parādu gadījumā pielāgotu procesu, kurā riska darījumus grupē kategorijās vai portfeļos, lai tādējādi atspoguļotu galvojumu ietekmi, aprēķinot riska svērtās vērtības riska darījuma apjomus. Šie kritēriji atbilst 17. līdz 29. punktā noteiktajām minimālajām prasībām. |
| --- | --- |

101.

Kredītiestādei ir skaidri noteikti kritēriji, lai pielāgotu kategorijas, portfeļus vai LGD aplēses un mazo riska darījumu un piemērotu nopirkto pircēju parādu gadījumā pielāgotu procesu, kurā riska darījumus grupē kategorijās vai portfeļos, lai tādējādi atspoguļotu galvojumu ietekmi, aprēķinot riska svērtās vērtības riska darījuma apjomus. Šie kritēriji atbilst 17. līdz 29. punktā noteiktajām minimālajām prasībām.

| 102. | Kritēriji ir ticami un saprātīgi. Tie paredz galvotāja spēju un gatavību pildīt savas galvojumā noteiktās saistības, iespējamo grafiku, pēc kāda galvotājs veiktu apmaksu, korelācijas pakāpi starp galvotāja spēju veikt galvojumā noteiktās saistības un parādnieka spēju atmaksāt aizdevumu un to, ciktāl parādniekam saglabājas atlikuma risks. |
| --- | --- |

102.

Kritēriji ir ticami un saprātīgi. Tie paredz galvotāja spēju un gatavību pildīt savas galvojumā noteiktās saistības, iespējamo grafiku, pēc kāda galvotājs veiktu apmaksu, korelācijas pakāpi starp galvotāja spēju veikt galvojumā noteiktās saistības un parādnieka spēju atmaksāt aizdevumu un to, ciktāl parādniekam saglabājas atlikuma risks.

Kredītu atvasinātie instrumenti

| 103. | Šajā daļā noteiktās minimālās prasības attiecībā uz galvojumiem attiecas arī uz kredīta atvasinātajiem instrumentiem uz viena vārda. Attiecībā uz nesakritību starp bāzes saistībām un kredītu atvasinātā instrumenta atsauces saistībām vai saistībām, ko izmanto, lai noteiktu, vai ir noticis kredīta notikums, ir spēkā VIII pielikuma 2. daļas 21. punktā noteiktās prasības. Mazo riska darījumu un piemērotu nopirkto pircēju parādu gadījumā šī daļa attiecas uz procesu, kurā riska darījumus grupē kategorijās vai portfeļos. |
| --- | --- |

103.

Šajā daļā noteiktās minimālās prasības attiecībā uz galvojumiem attiecas arī uz kredīta atvasinātajiem instrumentiem uz viena vārda. Attiecībā uz nesakritību starp bāzes saistībām un kredītu atvasinātā instrumenta atsauces saistībām vai saistībām, ko izmanto, lai noteiktu, vai ir noticis kredīta notikums, ir spēkā VIII pielikuma 2. daļas 21. punktā noteiktās prasības. Mazo riska darījumu un piemērotu nopirkto pircēju parādu gadījumā šī daļa attiecas uz procesu, kurā riska darījumus grupē kategorijās vai portfeļos.

| 104. | Kritēriji paredz kredītu atvasinātā instrumenta izmaksāšanas struktūru un piesardzīgi izvērtē ietekmi, kāda tam ir uz parādu atgūšanas līmeni un grafiku. Kredītiestāde lemj par to, ciktāl saglabājas citi atlikuma riska veidi. |
| --- | --- |

104.

Kritēriji paredz kredītu atvasinātā instrumenta izmaksāšanas struktūru un piesardzīgi izvērtē ietekmi, kāda tam ir uz parādu atgūšanas līmeni un grafiku. Kredītiestāde lemj par to, ciktāl saglabājas citi atlikuma riska veidi.

2.2.5.   Minimālās prasības nopirktajiem pircēju parādiem

Juridiskā noteiktība

| 105. | Kreditēšanas struktūra nodrošina visos paredzētajos apstākļos kredītiestādes faktiskas īpašumtiesības un kontroli pār visiem naudas ienākumiem no pircēju parādiem. Ja parādnieks veic maksājumus tieši pārdevējam vai apkalpotājfirmai, kredītiestāde regulāri pārliecinās, vai maksājumi tiek nosūtīti pilnībā un līgumā noteiktajos termiņos. “Apkalpotājfirma” nozīmē organizāciju, kas katru dienu pārvalda nopirkto pircēju parādu portfeli vai pamatā esošos kredīta riska darījumus. Kredītiestādēm ir procedūras, lai pārliecinātos, ka īpašumtiesības uz pircēju parādiem un naudas ieņēmumiem ir aizsargātas pret kavējumiem sakarā ar bankrotu vai tiesisku apstrīdēšanu, kas varētu būtiski aizkavēt aizdevēja iespējas izmantot vai nodot citiem pircēju parādus vai saglabāt kontroli pār naudas ieņēmumiem. |
| --- | --- |

105.

Kreditēšanas struktūra nodrošina visos paredzētajos apstākļos kredītiestādes faktiskas īpašumtiesības un kontroli pār visiem naudas ienākumiem no pircēju parādiem. Ja parādnieks veic maksājumus tieši pārdevējam vai apkalpotājfirmai, kredītiestāde regulāri pārliecinās, vai maksājumi tiek nosūtīti pilnībā un līgumā noteiktajos termiņos. “Apkalpotājfirma” nozīmē organizāciju, kas katru dienu pārvalda nopirkto pircēju parādu portfeli vai pamatā esošos kredīta riska darījumus. Kredītiestādēm ir procedūras, lai pārliecinātos, ka īpašumtiesības uz pircēju parādiem un naudas ieņēmumiem ir aizsargātas pret kavējumiem sakarā ar bankrotu vai tiesisku apstrīdēšanu, kas varētu būtiski aizkavēt aizdevēja iespējas izmantot vai nodot citiem pircēju parādus vai saglabāt kontroli pār naudas ieņēmumiem.

Uzraudzības sistēmu efektivitāte

| 106. | Kredītiestāde uzrauga gan nopirkto debitoru parādu kvalitāti, gan pārdevēja un apkalpotājfirmas finanšu stāvokli. Jo īpaši:






  a) | kredītiestāde izvērtē korelāciju starp nopirkto pircēju parādu kvalitāti un gan pārdevēja, gan apkalpotājfirmas finanšu stāvokli, un tai ir iekšējas kārtība un procedūras, kas nodrošina pietiekamas garantijas, lai aizsargātu pret jebkādām neparedzētām situācijām, tostarp iekšēja riska reitinga noteikšana katram pārdevējam un katrai apkalpotājfirmai; |
| --- | --- | --- |

106.

Kredītiestāde uzrauga gan nopirkto debitoru parādu kvalitāti, gan pārdevēja un apkalpotājfirmas finanšu stāvokli. Jo īpaši:

a)

kredītiestāde izvērtē korelāciju starp nopirkto pircēju parādu kvalitāti un gan pārdevēja, gan apkalpotājfirmas finanšu stāvokli, un tai ir iekšējas kārtība un procedūras, kas nodrošina pietiekamas garantijas, lai aizsargātu pret jebkādām neparedzētām situācijām, tostarp iekšēja riska reitinga noteikšana katram pārdevējam un katrai apkalpotājfirmai;

| b) | kredītiestādei ir skaidra un efektīva politika un procedūras, lai noteiktu pārdevēja un apkalpotājfirmas piemērotību. Kredītiestāde vai tās pārstāvis regulāri pārbauda pārdevējus un apkalpotājfirmas, lai pārliecinātos par pārdevēja vai apkalpotājfirmas pārskatu precizitāti, atklātu krāpšanu vai darbības nepilnības un pārliecinātos par pārdevēja kredītpolitiku un apkalpotājfirmas iekasēšanas politiku un procedūrām. Šo pārbaužu secinājumus dokumentē; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādei ir skaidra un efektīva politika un procedūras, lai noteiktu pārdevēja un apkalpotājfirmas piemērotību. Kredītiestāde vai tās pārstāvis regulāri pārbauda pārdevējus un apkalpotājfirmas, lai pārliecinātos par pārdevēja vai apkalpotājfirmas pārskatu precizitāti, atklātu krāpšanu vai darbības nepilnības un pārliecinātos par pārdevēja kredītpolitiku un apkalpotājfirmas iekasēšanas politiku un procedūrām. Šo pārbaužu secinājumus dokumentē;

| c) | kredītiestāde izvērtē īpašības, kas piemīt nopirkto pircēju parādu portfeļiem, tostarp pārsniegtus avansus; pieredzi attiecībā uz pārdevēja nokavētajiem maksājumiem, bezcerīgajiem parādiem un bezcerīgo parādu piemaksām; maksājumu termiņiem un iespējamiem korespondējošiem kontiem; |
| --- | --- |

c)

kredītiestāde izvērtē īpašības, kas piemīt nopirkto pircēju parādu portfeļiem, tostarp pārsniegtus avansus; pieredzi attiecībā uz pārdevēja nokavētajiem maksājumiem, bezcerīgajiem parādiem un bezcerīgo parādu piemaksām; maksājumu termiņiem un iespējamiem korespondējošiem kontiem;

| d) | kredītiestādei ir efektīva kārtība un procedūras, lai apkopotā veidā uzraudzītu atsevišķo debitoru koncentrēšanos gan nopirkto debitoru parādu portfeļu ietvaros, vai to starpā; un |
| --- | --- |

d)

kredītiestādei ir efektīva kārtība un procedūras, lai apkopotā veidā uzraudzītu atsevišķo debitoru koncentrēšanos gan nopirkto debitoru parādu portfeļu ietvaros, vai to starpā; un

| e) | kredītiestāde pārliecinās, ka tā no apkalpotājfirmas saņem savlaicīgus un pietiekoši sīki izklāstītus ziņojumus par debitoru parādu vecuma struktūru un pasliktināšanos, lai nodrošinātu atbilstību kredītiestādes atbilstības kritērijiem un avansēšanas kārtību, kas reglamentē nopirktos debitoru parādus, un nodrošinātu efektīvus līdzekļus, ar ko pārraudzīt un apstiprināt pārdevēja pārdošanas nosacījumus un pasliktināšanos. |
| --- | --- |

e)

kredītiestāde pārliecinās, ka tā no apkalpotājfirmas saņem savlaicīgus un pietiekoši sīki izklāstītus ziņojumus par debitoru parādu vecuma struktūru un pasliktināšanos, lai nodrošinātu atbilstību kredītiestādes atbilstības kritērijiem un avansēšanas kārtību, kas reglamentē nopirktos debitoru parādus, un nodrošinātu efektīvus līdzekļus, ar ko pārraudzīt un apstiprināt pārdevēja pārdošanas nosacījumus un pasliktināšanos.

Darbības sistēmu efektivitāte

| 107. | Kredītiestādei ir sistēmas un procedūras, lai jau agrā posmā atklātu pārdevēja finanšu situācijas un nopirkto pircēju parādu kvalitātes pasliktināšanos un aktīvi reaģētu uz problēmām, kas radušās. Kredītiestādei jo īpaši ir skaidras un efektīvas politikas, procedūras un informācijas sistēmas, lai uzraudzītu līguma nosacījuma pārkāpumus, un skaidras un efektīvas politikas, lai ierosinātu uzsākt tiesvedību un rīkotos ar problemātiskajiem nopirktajiem pircēju parādiem. |
| --- | --- |

107.

Kredītiestādei ir sistēmas un procedūras, lai jau agrā posmā atklātu pārdevēja finanšu situācijas un nopirkto pircēju parādu kvalitātes pasliktināšanos un aktīvi reaģētu uz problēmām, kas radušās. Kredītiestādei jo īpaši ir skaidras un efektīvas politikas, procedūras un informācijas sistēmas, lai uzraudzītu līguma nosacījuma pārkāpumus, un skaidras un efektīvas politikas, lai ierosinātu uzsākt tiesvedību un rīkotos ar problemātiskajiem nopirktajiem pircēju parādiem.

To sistēmu efektivitāte, ar kurām kontrolē nodrošinājumu, kredīta pieejamību un naudas līdzekļus

| 108. | Kredītiestādei ir skaidras un efektīva kārtība un procedūras, kas nosaka nopirkto pircēju parādu, kredītu un naudas līdzekļu kontroli. Rakstiskas iekšējās politikas nosaka visus nopirkto pircēju parādu programmas būtiskos elementus, tostarp avansa daļas, piemērotu nodrošinājumu, vajadzīgo dokumentāciju, koncentrācijas limitus un veidu, ka jārīkojas ar ienākošiem naudas līdzekļiem. Šajos elementos ir atbilstīgi ņemti vērā visi attiecīgie un būtiskie faktori, tostarp pārdevēja un apkalpotājfirmas finanšu stāvoklis, riska koncentrācija, nopirkto pircēju parādu kvalitātes tendences un pārdevēja klientūra, un iekšējas sistēmas nodrošina, lai maksājumi avansā notiktu tikai pret noteikto nodrošinājumu un dokumentāciju. |
| --- | --- |

108.

Kredītiestādei ir skaidras un efektīva kārtība un procedūras, kas nosaka nopirkto pircēju parādu, kredītu un naudas līdzekļu kontroli. Rakstiskas iekšējās politikas nosaka visus nopirkto pircēju parādu programmas būtiskos elementus, tostarp avansa daļas, piemērotu nodrošinājumu, vajadzīgo dokumentāciju, koncentrācijas limitus un veidu, ka jārīkojas ar ienākošiem naudas līdzekļiem. Šajos elementos ir atbilstīgi ņemti vērā visi attiecīgie un būtiskie faktori, tostarp pārdevēja un apkalpotājfirmas finanšu stāvoklis, riska koncentrācija, nopirkto pircēju parādu kvalitātes tendences un pārdevēja klientūra, un iekšējas sistēmas nodrošina, lai maksājumi avansā notiktu tikai pret noteikto nodrošinājumu un dokumentāciju.

Atbilstība kredītiestādes iekšējai kārtībai un procedūrām

| 109. | Kredītiestādei ir efektīvs iekšējais process, lai izvērtētu atbilstību visām iekšējām procedūrām un kārtībai. Process ietver kredītiestādes nopirkto pircēju parādu programmas visu kritisko fāžu regulāras pārbaudes, pārliecināšanos par pienākumu nodalīšanu, pirmkārt, starp pārdevēja un apkalpotājfirmas novērtēšanu un parādnieka novērtēšanu un, otrkārt, starp pārdevēja un apkalpotājfirmas novērtēšanu un pārdevēja un apkalpotājfirmas pārbaudi uz vietas, un operāciju zāles darbības izvērtēšanu, īpašu uzmanību pievēršot personāla kvalifikācijai, pieredzei, darbinieku skaitam un automatizētajām sistēmām. |
| --- | --- |

109.

Kredītiestādei ir efektīvs iekšējais process, lai izvērtētu atbilstību visām iekšējām procedūrām un kārtībai. Process ietver kredītiestādes nopirkto pircēju parādu programmas visu kritisko fāžu regulāras pārbaudes, pārliecināšanos par pienākumu nodalīšanu, pirmkārt, starp pārdevēja un apkalpotājfirmas novērtēšanu un parādnieka novērtēšanu un, otrkārt, starp pārdevēja un apkalpotājfirmas novērtēšanu un pārdevēja un apkalpotājfirmas pārbaudi uz vietas, un operāciju zāles darbības izvērtēšanu, īpašu uzmanību pievēršot personāla kvalifikācijai, pieredzei, darbinieku skaitam un automatizētajām sistēmām.

3.   IEKŠĒJO APLĒŠU APSTIPRINĀŠANA

| 110. | Kredītiestādēm ir stabilas sistēmas, lai apstiprinātu reitinga sistēmu, procesu un visu attiecīgo riska parametru aplēšu precizitāti un konsekvenci. Kredītiestāde pierāda kompetentajai iestādei, ka iekšējais apstiprināšanas process tai ļauj konsekventi un saprātīgi izvērtēt iekšējā reitinga un riska izvērtēšanas sistēmu darbību. |
| --- | --- |

110.

Kredītiestādēm ir stabilas sistēmas, lai apstiprinātu reitinga sistēmu, procesu un visu attiecīgo riska parametru aplēšu precizitāti un konsekvenci. Kredītiestāde pierāda kompetentajai iestādei, ka iekšējais apstiprināšanas process tai ļauj konsekventi un saprātīgi izvērtēt iekšējā reitinga un riska izvērtēšanas sistēmu darbību.

| 111. | Kredītiestādes regulāri salīdzina realizētos saistību nepildīšanas procentus ar aplēstajiem PD katrai kategorijai, un, ja realizētie saistību neizpildes procenti neiekļaujas šai kategorijai sagaidāmajā intervālā, kredītiestāde īpaši analizē novirzes iemeslus. Kredītiestādes, kas izmanto savus aplēstos LGD un/vai konversijas koeficientus, veic analoģisku analīzi arī šīm aplēsēm. Šādos salīdzinājumos izmanto senākus datus, kas aptver pēc iespējas ilgāku laikposmu. Kredītiestāde dokumentāli fiksē metodes un datus, kas izmantoti šādai salīdzināšanai. Šo analīzi un dokumentāciju atjaunina vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

111.

Kredītiestādes regulāri salīdzina realizētos saistību nepildīšanas procentus ar aplēstajiem PD katrai kategorijai, un, ja realizētie saistību neizpildes procenti neiekļaujas šai kategorijai sagaidāmajā intervālā, kredītiestāde īpaši analizē novirzes iemeslus. Kredītiestādes, kas izmanto savus aplēstos LGD un/vai konversijas koeficientus, veic analoģisku analīzi arī šīm aplēsēm. Šādos salīdzinājumos izmanto senākus datus, kas aptver pēc iespējas ilgāku laikposmu. Kredītiestāde dokumentāli fiksē metodes un datus, kas izmantoti šādai salīdzināšanai. Šo analīzi un dokumentāciju atjaunina vismaz reizi gadā.

| 112. | Kredītiestādes arī izmanto kvantitatīvās apstiprināšanas instrumentus un salīdzināšanu ar attiecīgiem ārējo datu avotiem. Analīze balstās uz datiem, kas attiecas uz konkrēto portfeli, tiek regulāri atjaunināti un aptver attiecīgo novērošanas laikposmu. Kredītiestādes iekšējie novērtējumi attiecībā uz tās reitinga sistēmu darbību balstās uz pēc iespējas ilgāku laikposmu. |
| --- | --- |

112.

Kredītiestādes arī izmanto kvantitatīvās apstiprināšanas instrumentus un salīdzināšanu ar attiecīgiem ārējo datu avotiem. Analīze balstās uz datiem, kas attiecas uz konkrēto portfeli, tiek regulāri atjaunināti un aptver attiecīgo novērošanas laikposmu. Kredītiestādes iekšējie novērtējumi attiecībā uz tās reitinga sistēmu darbību balstās uz pēc iespējas ilgāku laikposmu.

| 113. | Kvantitatīvajai apstiprināšanai metodes un datus izmanto visu laiku konsekventi. Aplēšu un apstiprināšanas metožu un datu izmaiņas (gan attiecībā uz datu avotiem, gan aptvertajiem laikposmiem) fiksē dokumentāli. |
| --- | --- |

113.

Kvantitatīvajai apstiprināšanai metodes un datus izmanto visu laiku konsekventi. Aplēšu un apstiprināšanas metožu un datu izmaiņas (gan attiecībā uz datu avotiem, gan aptvertajiem laikposmiem) fiksē dokumentāli.

| 114. | Kredītiestādēm ir stabili iekšējie standarti tādam situācijām, kad realizētajiem PD, LGD, konversijas koeficientiem un kopējiem zaudējumiem, ja izmanto EL, novirzes no sagaidāmā rādītāja kļūst pietiekami nozīmīgas, lai apšaubītu aplēšu derīgumu. Šajos standartos ir ņemti vērā biznesa cikli un līdzīgs sistemātisks mainīgums saistību neizpildes pieredzē. Ja realizētās vērtības joprojām ir lielākas, nekā sagaidāmās vērtības, kredītiestādes pārskata aplēses, paaugstinot tās, lai atspoguļotu saistību neizpildes un zaudējumu pieredzi. |
| --- | --- |

114.

Kredītiestādēm ir stabili iekšējie standarti tādam situācijām, kad realizētajiem PD, LGD, konversijas koeficientiem un kopējiem zaudējumiem, ja izmanto EL, novirzes no sagaidāmā rādītāja kļūst pietiekami nozīmīgas, lai apšaubītu aplēšu derīgumu. Šajos standartos ir ņemti vērā biznesa cikli un līdzīgs sistemātisks mainīgums saistību neizpildes pieredzē. Ja realizētās vērtības joprojām ir lielākas, nekā sagaidāmās vērtības, kredītiestādes pārskata aplēses, paaugstinot tās, lai atspoguļotu saistību neizpildes un zaudējumu pieredzi.

4.   RISKA SVĒRTĀS VĒRTĪBAS APRĒĶINĀŠANA KAPITĀLA INSTRUMENTU RISKA DARĪJUMIEM UZ IEKŠĒJIEM MODEĻIEM BALSTĪTAS PIEEJAS IETVAROS

4.1.   Kapitāla prasība un riska kvantitatīvā noteikšana

| 115. | Aprēķinot kapitāla prasības, kredītiestādes ievēro šādus standartus:






  a) | iespējamo zaudējumu aplēses ir noturīgas pret negatīvām tirgus tendencēm, kas attiecas uz kredītiestādes īpašo portfeļu ilgtermiņa riska profilu. Dati, ko izmanto, lai iegūtu peļņas sadalījumus, atspoguļo ilgāko parauga periodu, par ko ir pieejami dati, un tie saprātīgi atveido kredītiestādes īpašo kapitāla instrumentu riska darījumu riska profilu. Izmantotie dati ir pietiekoši, lai nodrošinātu konservatīvas, statistiski ticamas un stabilas zaudējumu aplēses, kas nebalstās uz subjektīviem spriedumiem vien. Kredītiestādes pierāda kompetentajām iestādēm, ka piemērotais impulss nodrošina iespējamo zaudējumu piesardzīgas aplēses attiecīgā ilgtermiņa tirgū vai biznesa ciklā. Kredītiestāde kombinē pieejamo datu empīrisku analīzi ar pielāgojumiem, kas balstās uz dažādiem faktoriem, lai panāktu tādus modeļa rezultātus, kas ir pietiekoši reāli un konservatīvi. Veidojot riskam pakļautas vērtības (RPV) modeļus, ar ko nosaka iespējamos ceturkšņa zaudējumus, kredītiestādes var izmantot ceturkšņa datus vai pārvērts īsāka laikposma datus ceturkšņa ekvivalentā, izmantojot analītiska ziņā atbilstīgu metodi, ko atbalsta empīriska pieredze, ar labi pārdomāta un izstrādāta procesa un analīzes palīdzību. Šādu pieeju piemēro visu laiku konservatīvi un konsekventi. Ja ir pieejami vienīgi ierobežoti attiecīgie dati, kredītiestāde piemēro attiecīgu drošības rezervi; |
| --- | --- | --- |

115.

Aprēķinot kapitāla prasības, kredītiestādes ievēro šādus standartus:

a)

iespējamo zaudējumu aplēses ir noturīgas pret negatīvām tirgus tendencēm, kas attiecas uz kredītiestādes īpašo portfeļu ilgtermiņa riska profilu. Dati, ko izmanto, lai iegūtu peļņas sadalījumus, atspoguļo ilgāko parauga periodu, par ko ir pieejami dati, un tie saprātīgi atveido kredītiestādes īpašo kapitāla instrumentu riska darījumu riska profilu. Izmantotie dati ir pietiekoši, lai nodrošinātu konservatīvas, statistiski ticamas un stabilas zaudējumu aplēses, kas nebalstās uz subjektīviem spriedumiem vien. Kredītiestādes pierāda kompetentajām iestādēm, ka piemērotais impulss nodrošina iespējamo zaudējumu piesardzīgas aplēses attiecīgā ilgtermiņa tirgū vai biznesa ciklā. Kredītiestāde kombinē pieejamo datu empīrisku analīzi ar pielāgojumiem, kas balstās uz dažādiem faktoriem, lai panāktu tādus modeļa rezultātus, kas ir pietiekoši reāli un konservatīvi. Veidojot riskam pakļautas vērtības (RPV) modeļus, ar ko nosaka iespējamos ceturkšņa zaudējumus, kredītiestādes var izmantot ceturkšņa datus vai pārvērts īsāka laikposma datus ceturkšņa ekvivalentā, izmantojot analītiska ziņā atbilstīgu metodi, ko atbalsta empīriska pieredze, ar labi pārdomāta un izstrādāta procesa un analīzes palīdzību. Šādu pieeju piemēro visu laiku konservatīvi un konsekventi. Ja ir pieejami vienīgi ierobežoti attiecīgie dati, kredītiestāde piemēro attiecīgu drošības rezervi;

| b) | izmantotie modeļi spēj adekvāti aptvert visus nozīmīgos riskus, ko satur ieņēmumi no kapitāla instrumentiem, tostarp gan vispārējo tirgus risku, gan kredītiestādes kapitāla instrumentu portfeļa īpašo riska darījumu risku. Iekšējie modeļi adekvāti izskaidro cenu izmaiņas laika gaitā, aptver gan iespējamo koncentrāciju lielumu, gan tās sastāva izmaiņas, un ir stabili attiecībā pret negatīvam tirgus tendencēm. Riska darījumu sastāvs, kas ir pārstāvēts datos, ko izmanto aplēsēm, ir tuvu saskanīgs vai vismaz salīdzināms ar datiem par kredītiestādes kapitāla instrumentu riska darījumiem; |
| --- | --- |

b)

izmantotie modeļi spēj adekvāti aptvert visus nozīmīgos riskus, ko satur ieņēmumi no kapitāla instrumentiem, tostarp gan vispārējo tirgus risku, gan kredītiestādes kapitāla instrumentu portfeļa īpašo riska darījumu risku. Iekšējie modeļi adekvāti izskaidro cenu izmaiņas laika gaitā, aptver gan iespējamo koncentrāciju lielumu, gan tās sastāva izmaiņas, un ir stabili attiecībā pret negatīvam tirgus tendencēm. Riska darījumu sastāvs, kas ir pārstāvēts datos, ko izmanto aplēsēm, ir tuvu saskanīgs vai vismaz salīdzināms ar datiem par kredītiestādes kapitāla instrumentu riska darījumiem;

| c) | iekšējais modelis ir atbilstošs riska profilam un kredītiestādes kapitāla instrumentu portfelim. Ja kredītiestādei ir būtiski portfeļi, kuru vērtības pēc savām īpašībām ir augstā mērā nelineāras, tad iekšējos modeļus izveido tā, lai atbilstīgi ietvertu ar šādiem instrumentiem saistītos riskus; |
| --- | --- |

c)

iekšējais modelis ir atbilstošs riska profilam un kredītiestādes kapitāla instrumentu portfelim. Ja kredītiestādei ir būtiski portfeļi, kuru vērtības pēc savām īpašībām ir augstā mērā nelineāras, tad iekšējos modeļus izveido tā, lai atbilstīgi ietvertu ar šādiem instrumentiem saistītos riskus;

| d) | atsevišķo pozīciju samērošana ar tuvinātajām vērtībām, tirgus indeksiem un riska faktoriem ir ticama, saprātīga un konceptuāli nevainojama; |
| --- | --- |

d)

atsevišķo pozīciju samērošana ar tuvinātajām vērtībām, tirgus indeksiem un riska faktoriem ir ticama, saprātīga un konceptuāli nevainojama;

| e) | kredītiestādes ar empīrisku analīžu palīdzību pierāda riska faktoru piemērotību, tostarp to spēju aptvert gan vispārējo, gan īpašo risku; |
| --- | --- |

e)

kredītiestādes ar empīrisku analīžu palīdzību pierāda riska faktoru piemērotību, tostarp to spēju aptvert gan vispārējo, gan īpašo risku;

| f) | kapitāla instrumentu riska darījumu peļņas svārstīguma aplēses ietver attiecīgos un pieejamos datus, informāciju un metodes. Izmanto iekšēji pārskatītus datus vai ārējo avotu datus (tostarp apkopotus datus); un |
| --- | --- |

f)

kapitāla instrumentu riska darījumu peļņas svārstīguma aplēses ietver attiecīgos un pieejamos datus, informāciju un metodes. Izmanto iekšēji pārskatītus datus vai ārējo avotu datus (tostarp apkopotus datus); un

| g) | pastāv stingra un visaptveroša stresa pārbaudes programma. |
| --- | --- |

g)

pastāv stingra un visaptveroša stresa pārbaudes programma.

4.2.   Riska pārvaldīšanas process un kontrole

| 116. | Attiecība uz kapitāla prasībām paredzētu iekšējo modeļu izstrādāšanu un izmantošanu kredītiestādes nosaka politikas, procedūras un kontroli, lai nodrošinātu modeļa un modelēšanas procesa integritāti. Šajās kārtībā, procedūrās un kontrolē ietilpst:






  a) | iekšējā modeļa pilnīga integrācija kredītiestādes vispārējās pārvaldības informācijas sistēmās un bankas iegrāmatotā kapitāla portfeļa pārvaldībā. Iekšējie modeļi ir pilnībā integrēti kredītiestādes riska pārvaldības infrastruktūrā, ja tos konkrēti lieto šādiem mērķiem: kapitāla portfeļa veiktspējas noteikšana un izvērtēšana (tostarp veiktspēju, kam piemērots riska svērums); ekonomiskā kapitāla attiecināšana uz kapitāla instrumentu riska darījumiem un kopējās kapitāla atbilstības un ieguldījumu pārvaldības procesa novērtēšana; |
| --- | --- | --- |

116.

Attiecība uz kapitāla prasībām paredzētu iekšējo modeļu izstrādāšanu un izmantošanu kredītiestādes nosaka politikas, procedūras un kontroli, lai nodrošinātu modeļa un modelēšanas procesa integritāti. Šajās kārtībā, procedūrās un kontrolē ietilpst:

a)

iekšējā modeļa pilnīga integrācija kredītiestādes vispārējās pārvaldības informācijas sistēmās un bankas iegrāmatotā kapitāla portfeļa pārvaldībā. Iekšējie modeļi ir pilnībā integrēti kredītiestādes riska pārvaldības infrastruktūrā, ja tos konkrēti lieto šādiem mērķiem: kapitāla portfeļa veiktspējas noteikšana un izvērtēšana (tostarp veiktspēju, kam piemērots riska svērums); ekonomiskā kapitāla attiecināšana uz kapitāla instrumentu riska darījumiem un kopējās kapitāla atbilstības un ieguldījumu pārvaldības procesa novērtēšana;

| b) | noteiktas pārvaldes sistēmas, procedūras un kontroles funkcijas, lai nodrošinātu iekšējā modelēšanas procesa visu elementu periodisku un neatkarīgu pārskatīšanu, tostarp modeļu pārskatīšanas apstiprināšanu, modeļu ievaddatu pārbaudīšanu un modeļu rezultātu pārskatīšanu, kā, piemēram, riska aprēķinu tieša pārbaude. Šajos pārskatos novērtē modeļu ievaddatu un rezultātu precizitāti, pilnīgumu un piemērotību, un tie ir vērsti gan uz tādu iespējamo kļūdu atklāšanu un ierobežošanu, kas saistītas ar zināmām nepilnībām, gan uz nepazīstamu modeļa nepilnību identificēšanu. Šādas pārskatīšanas var veikt iekšēja neatkarīga vienība vai neatkarīga ārēja trešā puse; |
| --- | --- |

b)

noteiktas pārvaldes sistēmas, procedūras un kontroles funkcijas, lai nodrošinātu iekšējā modelēšanas procesa visu elementu periodisku un neatkarīgu pārskatīšanu, tostarp modeļu pārskatīšanas apstiprināšanu, modeļu ievaddatu pārbaudīšanu un modeļu rezultātu pārskatīšanu, kā, piemēram, riska aprēķinu tieša pārbaude. Šajos pārskatos novērtē modeļu ievaddatu un rezultātu precizitāti, pilnīgumu un piemērotību, un tie ir vērsti gan uz tādu iespējamo kļūdu atklāšanu un ierobežošanu, kas saistītas ar zināmām nepilnībām, gan uz nepazīstamu modeļa nepilnību identificēšanu. Šādas pārskatīšanas var veikt iekšēja neatkarīga vienība vai neatkarīga ārēja trešā puse;

| c) | adekvātas sistēmas un procedūras, lai uzraudzītu ieguldījumu limitus un riska darījumu apjomu kapitāla instrumentu riska darījumiem; |
| --- | --- |

c)

adekvātas sistēmas un procedūras, lai uzraudzītu ieguldījumu limitus un riska darījumu apjomu kapitāla instrumentu riska darījumiem;

| d) | vienības, kas atbild par modeļa izstrādāšanu un piemērošanu, nav funkcionāli atkarīgas no vienībām, kas atbild par atsevišķo ieguldījumu pārvaldību; un |
| --- | --- |

d)

vienības, kas atbild par modeļa izstrādāšanu un piemērošanu, nav funkcionāli atkarīgas no vienībām, kas atbild par atsevišķo ieguldījumu pārvaldību; un

| e) | atbildīgajiem par jebkuru modelēšanas procesu ir atbilstošā kvalifikācija. Administrācija iedala modelēšanas vajadzībām pietiekoši prasmīgu un kompetentu personālu. |
| --- | --- |

e)

atbildīgajiem par jebkuru modelēšanas procesu ir atbilstošā kvalifikācija. Administrācija iedala modelēšanas vajadzībām pietiekoši prasmīgu un kompetentu personālu.

4.3.   Apstiprināšana un dokumentēšana

| 117. | Kredītiestādēm ir stabila sistēma, lai apstiprinātu savu iekšējo modeļu un modelēšanas procesu precizitāti un konsekvenci. Dokumentāli nosaka visus iekšējo modeļu un modelēšanas procesa būtiskos elementus un apstiprināšanu. |
| --- | --- |

117.

Kredītiestādēm ir stabila sistēma, lai apstiprinātu savu iekšējo modeļu un modelēšanas procesu precizitāti un konsekvenci. Dokumentāli nosaka visus iekšējo modeļu un modelēšanas procesa būtiskos elementus un apstiprināšanu.

| 118. | Kredītiestādes izmanto iekšējās apstiprināšanas procesus, lai konsekventi un saprātīgi izvērtētu savu iekšējo modeļu un procesu veiktspēju. |
| --- | --- |

118.

Kredītiestādes izmanto iekšējās apstiprināšanas procesus, lai konsekventi un saprātīgi izvērtētu savu iekšējo modeļu un procesu veiktspēju.

| 119. | Kvantitatīvajai apstiprināšanai metodes un datus izmanto visu laiku konsekventi. Aplēšu un apstiprināšanas metožu un datu izmaiņas (gan attiecībā uz datu avotiem, gan aptvertajiem laikposmiem) fiksē dokumentāli. |
| --- | --- |

119.

Kvantitatīvajai apstiprināšanai metodes un datus izmanto visu laiku konsekventi. Aplēšu un apstiprināšanas metožu un datu izmaiņas (gan attiecībā uz datu avotiem, gan aptvertajiem laikposmiem) fiksē dokumentāli.

| 120. | Kredītiestādes regulāri salīdzina faktisko pašu kapitāla peļņu (kas aprēķināta, izmantojot realizētos un nerealizētos ieņēmumus un zaudējumus) ar modelētajām prognozēm. Šādos salīdzinājumos izmanto senākus datus, kas aptver pēc iespējas ilgāku laikposmu. Kredītiestāde dokumentāli fiksē metodes un datus, kas izmantoti šādai salīdzināšanai. Šo analīzi un dokumentāciju atjaunina vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

120.

Kredītiestādes regulāri salīdzina faktisko pašu kapitāla peļņu (kas aprēķināta, izmantojot realizētos un nerealizētos ieņēmumus un zaudējumus) ar modelētajām prognozēm. Šādos salīdzinājumos izmanto senākus datus, kas aptver pēc iespējas ilgāku laikposmu. Kredītiestāde dokumentāli fiksē metodes un datus, kas izmantoti šādai salīdzināšanai. Šo analīzi un dokumentāciju atjaunina vismaz reizi gadā.

| 121. | Kredītiestādes izmanto arī citus kvantitatīvās apstiprināšanas instrumentus un salīdzināšanu ar attiecīgiem ārējo datu avotiem. Analīze balstās uz datiem, kas attiecas uz konkrēto portfeli, tiek regulāri atjaunināti un aptver attiecīgo novērošanas laikposmu. Kredītiestādes iekšējie novērtējumi attiecībā uz tās modeļu veiktspēju balstās uz pēc iespējas ilgāku laikposmu. |
| --- | --- |

121.

Kredītiestādes izmanto arī citus kvantitatīvās apstiprināšanas instrumentus un salīdzināšanu ar attiecīgiem ārējo datu avotiem. Analīze balstās uz datiem, kas attiecas uz konkrēto portfeli, tiek regulāri atjaunināti un aptver attiecīgo novērošanas laikposmu. Kredītiestādes iekšējie novērtējumi attiecībā uz tās modeļu veiktspēju balstās uz pēc iespējas ilgāku laikposmu.

| 122. | Kredītiestādēm ir stabili iekšējie standarti tādām situācijām, kur faktisko pašu kapitāla ieņēmumu salīdzinājums ar modelētajām prognozēm liek apšaubīt aplēšu vai pašu modeļu derīgumu. Šajos standartos ir ņemti vērā biznesa cikli un līdzīgs sistemātisks mainīgums pašu kapitāla ieņēmumiem. Visus iekšējo modeļu pielāgojumus, kas veikti modeļu pārskatīšanas rezultātā, nosaka dokumentāli, un tie ir saskaņā ar kredītiestādes modeļu pārskatīšanas standartiem. |
| --- | --- |

122.

Kredītiestādēm ir stabili iekšējie standarti tādām situācijām, kur faktisko pašu kapitāla ieņēmumu salīdzinājums ar modelētajām prognozēm liek apšaubīt aplēšu vai pašu modeļu derīgumu. Šajos standartos ir ņemti vērā biznesa cikli un līdzīgs sistemātisks mainīgums pašu kapitāla ieņēmumiem. Visus iekšējo modeļu pielāgojumus, kas veikti modeļu pārskatīšanas rezultātā, nosaka dokumentāli, un tie ir saskaņā ar kredītiestādes modeļu pārskatīšanas standartiem.

| 123. | Iekšējo modeli un modelēšanas procesu nosaka dokumentāli, tostarp modelēšanā iesaistīto personu atbildību, modeļu apstiprināšanu un modeļu pārskatīšanas procesu. |
| --- | --- |

123.

Iekšējo modeli un modelēšanas procesu nosaka dokumentāli, tostarp modelēšanā iesaistīto personu atbildību, modeļu apstiprināšanu un modeļu pārskatīšanas procesu.

5.   KORPORATĪVĀ VADĪBA UN UZRAUDZĪBA

5.1.   Korporatīvā vadība

| 124. | Visus reitinga un prognožu procesa nozīmīgos aspektus apstiprina 11. pantā raksturotā kredītiestādes vadības padome vai tās iecelta komiteja un augstākie vadītāji. Šīm personām ir vispārēja izpratne par kredītiestādes reitinga sistēmām, un tās detalizēti izprot ar tiem saistītos vadības ziņojumus. |
| --- | --- |

124.

Visus reitinga un prognožu procesa nozīmīgos aspektus apstiprina 11. pantā raksturotā kredītiestādes vadības padome vai tās iecelta komiteja un augstākie vadītāji. Šīm personām ir vispārēja izpratne par kredītiestādes reitinga sistēmām, un tās detalizēti izprot ar tiem saistītos vadības ziņojumus.

| 125. | Augstākie vadītāji ziņo direktoru padomei vai 11. pantā raksturotās vadības padomes ieceltajai komitejai par būtiskām izmaiņām vai atkāpēm no noteiktās kārtības, kas būtiski ietekmēs kredītiestādes reitinga sistēmu darbību. |
| --- | --- |

125.

Augstākie vadītāji ziņo direktoru padomei vai 11. pantā raksturotās vadības padomes ieceltajai komitejai par būtiskām izmaiņām vai atkāpēm no noteiktās kārtības, kas būtiski ietekmēs kredītiestādes reitinga sistēmu darbību.

| 126. | Augstākajai vadībai ir laba izpratne par reitinga sistēmu uzbūvi un darbību. Augstākā vadība pastāvīgi pārliecinās par reitingu sistēmu pareizu darbību. Kredītriska kontroles vienības regulāri informē augstāko vadību par reitingu procesa veiktspēju, jomām, kur nepieciešami uzlabojumi, un agrāk atklāto trūkumu novēršanas gaitu. |
| --- | --- |

126.

Augstākajai vadībai ir laba izpratne par reitinga sistēmu uzbūvi un darbību. Augstākā vadība pastāvīgi pārliecinās par reitingu sistēmu pareizu darbību. Kredītriska kontroles vienības regulāri informē augstāko vadību par reitingu procesa veiktspēju, jomām, kur nepieciešami uzlabojumi, un agrāk atklāto trūkumu novēršanas gaitu.

| 127. | Uz iekšējiem reitingiem balstīta kredītiestādes kredītriska profila analīze ir būtiska daļa vadības ziņojumos šīm personām. Ziņošana ietver vismaz riska profilu pēc kategorijas, pārvietošanos pa kategorijām, attiecīgo parametru aplēses pēc kategorijām, kā arī realizēto saistību neizpildes procentu un — tiktāl, ciktāl izmanto savas aplēses — realizēto LGD un realizēto konversijas koeficientu salīdzinājumu ar prognozēm un stresa testu rezultātiem. Ziņošanas biežums ir atkarīgs no informācijas nozīmīguma un veida un saņēmēja hierarhijas pakāpes. |
| --- | --- |

127.

Uz iekšējiem reitingiem balstīta kredītiestādes kredītriska profila analīze ir būtiska daļa vadības ziņojumos šīm personām. Ziņošana ietver vismaz riska profilu pēc kategorijas, pārvietošanos pa kategorijām, attiecīgo parametru aplēses pēc kategorijām, kā arī realizēto saistību neizpildes procentu un — tiktāl, ciktāl izmanto savas aplēses — realizēto LGD un realizēto konversijas koeficientu salīdzinājumu ar prognozēm un stresa testu rezultātiem. Ziņošanas biežums ir atkarīgs no informācijas nozīmīguma un veida un saņēmēja hierarhijas pakāpes.

5.2.   Kredītriska kontrole

| 128. | Kredītriska kontroles vienība nav atkarīga no personāla un vadītājiem, kas atbild par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu un ir tieši pakļauta augstākajai vadībai. Vienība ir atbildīga par reitinga sistēmu izveidošanu vai atlasi, to īstenošanu, uzraudzību un veiktspēju. Tā regulāri sagatavo un analizē ziņojumus par reitinga sistēmu rezultātiem. |
| --- | --- |

128.

Kredītriska kontroles vienība nav atkarīga no personāla un vadītājiem, kas atbild par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu un ir tieši pakļauta augstākajai vadībai. Vienība ir atbildīga par reitinga sistēmu izveidošanu vai atlasi, to īstenošanu, uzraudzību un veiktspēju. Tā regulāri sagatavo un analizē ziņojumus par reitinga sistēmu rezultātiem.

| 129. | Kredītriska kontroles vienības (-u) atbildības jomas ietver:






  a) | kategoriju un portfeļu testēšanu un uzraudzīšanu; |
| --- | --- | --- |

129.

Kredītriska kontroles vienības (-u) atbildības jomas ietver:

a)

kategoriju un portfeļu testēšanu un uzraudzīšanu;

| b) | kredītiestādes reitinga sistēmu kopsavilkuma ziņojumu sagatavošanu un analīzi; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādes reitinga sistēmu kopsavilkuma ziņojumu sagatavošanu un analīzi;

| c) | tādu procedūru ieviešanu, ar ko pārbauda, vai kategorijas un portfeļa definīcijas tiek konsekventi piemērotas nodaļās un ģeogrāfiskā ziņā; |
| --- | --- |

c)

tādu procedūru ieviešanu, ar ko pārbauda, vai kategorijas un portfeļa definīcijas tiek konsekventi piemērotas nodaļās un ģeogrāfiskā ziņā;

| d) | jebkādu reitinga procesa pārskatīšanu un grozīšanu, tostarp izmaiņu iemeslus; |
| --- | --- |

d)

jebkādu reitinga procesa pārskatīšanu un grozīšanu, tostarp izmaiņu iemeslus;

| e) | reitinga kritēriju pārskatīšanu, lai izvērtētu, vai tie joprojām ļauj prognozēt risku. Izmaiņas reitinga procesā, kritērijos vai individuālā reitinga parametros nosaka dokumentāli, un šo dokumentāciju saglabā; |
| --- | --- |

e)

reitinga kritēriju pārskatīšanu, lai izvērtētu, vai tie joprojām ļauj prognozēt risku. Izmaiņas reitinga procesā, kritērijos vai individuālā reitinga parametros nosaka dokumentāli, un šo dokumentāciju saglabā;

| f) | aktīvu piedalīšanos reitinga procesā izmantoto modeļu izveidē vai atlasē, to ieviešanā un apstiprināšanā; |
| --- | --- |

f)

aktīvu piedalīšanos reitinga procesā izmantoto modeļu izveidē vai atlasē, to ieviešanā un apstiprināšanā;

| g) | reitinga procesā izmantoto modeļu uzraudzību un pārraudzību; |
| --- | --- |

g)

reitinga procesā izmantoto modeļu uzraudzību un pārraudzību;

| h) | reitinga procesā izmantoto modeļu pastāvīgu pārskatīšanu un grozījumus. |
| --- | --- |

h)

reitinga procesā izmantoto modeļu pastāvīgu pārskatīšanu un grozījumus.

| 130. | Neatkarīgi no 129. punkta noteikumiem kredītiestādes, kas izmanto apkopotus datus saskaņā ar 57. un 58. punktu, var izmantot ārpakalpojumus šādiem uzdevumiem:






  a) | informācijas sagatavošana attiecībā uz kategoriju un portfeļu testēšanu un uzraudzību; |
| --- | --- | --- |

130.

Neatkarīgi no 129. punkta noteikumiem kredītiestādes, kas izmanto apkopotus datus saskaņā ar 57. un 58. punktu, var izmantot ārpakalpojumus šādiem uzdevumiem:

a)

informācijas sagatavošana attiecībā uz kategoriju un portfeļu testēšanu un uzraudzību;

| b) | kredītiestādes reitinga sistēmu kopsavilkuma ziņojumu sagatavošana; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādes reitinga sistēmu kopsavilkuma ziņojumu sagatavošana;

| c) | informācijas sagatavošana, kas attiecas uz reitinga kritēriju pārskatīšanu, lai izvērtētu, vai tie joprojām ļauj prognozēt risku; |
| --- | --- |

c)

informācijas sagatavošana, kas attiecas uz reitinga kritēriju pārskatīšanu, lai izvērtētu, vai tie joprojām ļauj prognozēt risku;

| d) | reitinga procesa, kritēriju vai individuālā reitinga parametru izmaiņu dokumentāla noteikšana; |
| --- | --- |

d)

reitinga procesa, kritēriju vai individuālā reitinga parametru izmaiņu dokumentāla noteikšana;

| e) | informācijas sagatavošana, kas attiecas uz reitinga procesā izmantoto modeļu pastāvīgu pārskatīšanu un to grozījumus. |
| --- | --- |

e)

informācijas sagatavošana, kas attiecas uz reitinga procesā izmantoto modeļu pastāvīgu pārskatīšanu un to grozījumus.

Kredītiestādes, kas izmanto šā punkta iespējas, pārliecinās, ka kompetentajām iestādēm ir piekļuve visai attiecīgajai informācijai no trešās personas, kas nepieciešama, lai pārbaudītu atbilstību minimālajām prasībām, un ka kompetentās iestādes var veikt pārbaudes uz vietas tādā pašā apjomā, kā kredītiestādē.

5.3.   Iekšējā revīzija

| 131. | Iekšējā revīzija vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūra vismaz reizi gadā pārskata kredītiestādes reitinga sistēmas un to darbību, tostarp kredīta darbību un PD, LGD, EL un konversijas koeficientu aplēses. Pārskata joma ietver visu spēkā esošo minimālo prasību ievērošana. |
| --- | --- |

131.

Iekšējā revīzija vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūra vismaz reizi gadā pārskata kredītiestādes reitinga sistēmas un to darbību, tostarp kredīta darbību un PD, LGD, EL un konversijas koeficientu aplēses. Pārskata joma ietver visu spēkā esošo minimālo prasību ievērošana.

VIII PIELIKUMS

KREDĪTRISKA MAZINĀŠANA

1. daļa — Piemērotība

| 1. | Šajā daļā tiek noteikti pieņemamie kredītriska mazināšanas veidi 92. panta vajadzībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā tiek noteikti pieņemamie kredītriska mazināšanas veidi 92. panta vajadzībām.

| 2. | Šajā pielikumā: | “nodrošināts aizdevuma darījums” nozīmē jebkādu darījumu, no kura izriet riska darījums, kas nodrošināts ar ķīlu, kas nesatur punktu, ar kuru paredzētu kredītiestādei tiesības bieži saņemt starpību. |
| --- | --- | --- |

2.

Šajā pielikumā:

“nodrošināts aizdevuma darījums” nozīmē jebkādu darījumu, no kura izriet riska darījums, kas nodrošināts ar ķīlu, kas nesatur punktu, ar kuru paredzētu kredītiestādei tiesības bieži saņemt starpību.

| | “Kapitāla tirgus darījums” nozīmē jebkādu darījumu, no kura izriet riska darījums, kas nodrošināts ar ķīlu, kas satur punktu, ar kuru paredz kredītiestādei tiesības bieži saņemt starpību. |
| --- | --- |

“Kapitāla tirgus darījums” nozīmē jebkādu darījumu, no kura izriet riska darījums, kas nodrošināts ar ķīlu, kas satur punktu, ar kuru paredz kredītiestādei tiesības bieži saņemt starpību.

1.   FONDĒTĀ KREDĪTA AIZSARDZĪBA

1.1.   Bilances posteņu savstarpēja dzēšana

| 3. | Var atzīt par pieņemamu bilances posteņu savstarpēju dzēšanu kredītiestādes un tās darījumu partnera savstarpējiem prasījumiem. |
| --- | --- |

3.

Var atzīt par pieņemamu bilances posteņu savstarpēju dzēšanu kredītiestādes un tās darījumu partnera savstarpējiem prasījumiem.

| 4. | Neskarot 5. punktu, pieņemamība aprobežojas ar kredītiestādes un tās darījumu partnera savstarpējiem naudas līdzekļu atlikumiem. Vienīgi aizdevējas kredītiestādes aizdevumiem un noguldījumiem var veikt riska svērtās vērtības un, attiecīgā gadījumā, paredzamo zaudējumu summas modifikāciju bilances posteņu savstarpējas dzēšanas rezultātā. |
| --- | --- |

4.

Neskarot 5. punktu, pieņemamība aprobežojas ar kredītiestādes un tās darījumu partnera savstarpējiem naudas līdzekļu atlikumiem. Vienīgi aizdevējas kredītiestādes aizdevumiem un noguldījumiem var veikt riska svērtās vērtības un, attiecīgā gadījumā, paredzamo zaudējumu summas modifikāciju bilances posteņu savstarpējas dzēšanas rezultātā.

1.2.   Bilances posteņu savstarpējās dzēšanas līgumi, kas aptver repo darījumus, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumus un/vai citus kapitāla tirgus darījumus

| 5. | Kredītiestādēm, kas pieņem 3. daļā noteikto finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi, var atzīt efektu, kas izriet no bilances posteņu savstarpējās dzēšanas divpusējiem līgumiem, kas aptver repo darījumus, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumus un/vai citus kapitāla tirgus darījumus ar darījumu partneri. Neskarot Direktīvas 2006/.../EK II pielikumu, lai šādu līgumu ietvaros pieņemto nodrošinājumu un aizdotos vērtspapīrus vai preces varētu atzīt par pieņemamiem, tiem jāatbilst 7. līdz 11. punktā noteiktajām pieņemamības prasībām attiecībā uz nodrošinājumu. |
| --- | --- |

5.

Kredītiestādēm, kas pieņem 3. daļā noteikto finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi, var atzīt efektu, kas izriet no bilances posteņu savstarpējās dzēšanas divpusējiem līgumiem, kas aptver repo darījumus, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumus un/vai citus kapitāla tirgus darījumus ar darījumu partneri. Neskarot Direktīvas 2006/.../EK II pielikumu, lai šādu līgumu ietvaros pieņemto nodrošinājumu un aizdotos vērtspapīrus vai preces varētu atzīt par pieņemamiem, tiem jāatbilst 7. līdz 11. punktā noteiktajām pieņemamības prasībām attiecībā uz nodrošinājumu.

1.3.   Nodrošinājums

| 6. | Ja kredītriska mazināšanas metode balstās uz kredītiestādes tiesībām likvidēt vai paturēt aktīvus, tad pieņemamība ir atkarīga no tā, vai riska svērtās vērtības un, attiecīgā gadījumā, paredzamo zaudējumu summas aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, vai saskaņā ar 84. līdz 89. pantu. Papildus tam pieņemamība ir atkarīga no tā, vai lieto finanšu nodrošinājumu vienkāršo metodi, vai finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi, kas noteikta 3. daļā. Attiecībā uz repo darījumiem un vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumiem pieņemamība ir atkarīga arī no tā, vai darījums ir iegrāmatots ārpus tirdzniecības portfeļa vai tirdzniecības portfelī. |
| --- | --- |

6.

Ja kredītriska mazināšanas metode balstās uz kredītiestādes tiesībām likvidēt vai paturēt aktīvus, tad pieņemamība ir atkarīga no tā, vai riska svērtās vērtības un, attiecīgā gadījumā, paredzamo zaudējumu summas aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, vai saskaņā ar 84. līdz 89. pantu. Papildus tam pieņemamība ir atkarīga no tā, vai lieto finanšu nodrošinājumu vienkāršo metodi, vai finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi, kas noteikta 3. daļā. Attiecībā uz repo darījumiem un vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumiem pieņemamība ir atkarīga arī no tā, vai darījums ir iegrāmatots ārpus tirdzniecības portfeļa vai tirdzniecības portfelī.

1.3.1.   Piemērotība jebkuras pieejas un metodes gadījumā

| 7. | Šādus finanšu posteņus var atzīt par pieņemamu nodrošinājumu jebkuras pieejas un metodes gadījumā:






  a) | naudas noguldījums aizdevējā kredītiestādē vai tās turēti naudai pielīdzināmie instrumenti; |
| --- | --- | --- |

7.

Šādus finanšu posteņus var atzīt par pieņemamu nodrošinājumu jebkuras pieejas un metodes gadījumā:

a)

naudas noguldījums aizdevējā kredītiestādē vai tās turēti naudai pielīdzināmie instrumenti;

| b) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas centrālās valdības vai centrālās bankas, kuru vērtspapīriem ir tādas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) vai eksporta kredīta aģentūras kredītu novērtējums, kas atzīta par tiesīgu 78. līdz 83. panta nozīmē, ko kompetentā iestāde ir noteikusi saistīt ar 4. vai augstāku kredītu kvalitātes pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām; |
| --- | --- |

b)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas centrālās valdības vai centrālās bankas, kuru vērtspapīriem ir tādas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) vai eksporta kredīta aģentūras kredītu novērtējums, kas atzīta par tiesīgu 78. līdz 83. panta nozīmē, ko kompetentā iestāde ir noteikusi saistīt ar 4. vai augstāku kredītu kvalitātes pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām;

| c) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas iestādes, kuru vērtspapīriem ir tāds piemērotas ĀKNI kredītu novērtējums, ko kompetentā iestāde ir noteikusi saistīt ar kredītu kvalitātes 3. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar kredītiestādēm; |
| --- | --- |

c)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas iestādes, kuru vērtspapīriem ir tāds piemērotas ĀKNI kredītu novērtējums, ko kompetentā iestāde ir noteikusi saistīt ar kredītu kvalitātes 3. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar kredītiestādēm;

| d) | parāda vērtspapīri, ko emitējušas citas organizācijas, kuru vērtspapīriem ir tāds piemērotas ĀKNI kredītu novērtējums, ko kompetentā iestāde ir noteikusi saistīt ar kredītu kvalitātes 3. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar uzņēmumiem; |
| --- | --- |

d)

parāda vērtspapīri, ko emitējušas citas organizācijas, kuru vērtspapīriem ir tāds piemērotas ĀKNI kredītu novērtējums, ko kompetentā iestāde ir noteikusi saistīt ar kredītu kvalitātes 3. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar uzņēmumiem;

| e) | parāda vērtspapīri, kam ir tāds piemērotas ĀKNI īstermiņa kredītu novērtējums, ko kompetentā iestāde ir noteikusi saistīt ar kredītu kvalitātes 3. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu īstermiņa riska darījumiem; |
| --- | --- |

e)

parāda vērtspapīri, kam ir tāds piemērotas ĀKNI īstermiņa kredītu novērtējums, ko kompetentā iestāde ir noteikusi saistīt ar kredītu kvalitātes 3. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu īstermiņa riska darījumiem;

| f) | akcijas vai konvertējamas obligācijas, kas iekļautas galvenajā indeksā; un |
| --- | --- |

f)

akcijas vai konvertējamas obligācijas, kas iekļautas galvenajā indeksā; un

| g) | zelts. |
| --- | --- |

g)

zelts.

Šā punkta b) apakšpunkta nolūkos “parāda vērtspapīri, ko emitējušas centrālās valdības vai centrālās bankas” ietver:

| i) | parāda vērtspapīrus, ko emitējušas reģionālās valdības vai pašvaldības, riska darījumus ar kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par riska darījumiem ar to centrālo valdību, kuras jurisdikcijā tās ir izveidotas; |
| --- | --- |

i)

parāda vērtspapīrus, ko emitējušas reģionālās valdības vai pašvaldības, riska darījumus ar kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par riska darījumiem ar to centrālo valdību, kuras jurisdikcijā tās ir izveidotas;

| ii) | parāda vērtspapīrus, ko emitējušas publiskās struktūras un ko saskaņā ar VI pielikuma 1. daļas 15. punktu uzskata par riska darījumiem ar centrālajām valdībām; |
| --- | --- |

ii)

parāda vērtspapīrus, ko emitējušas publiskās struktūras un ko saskaņā ar VI pielikuma 1. daļas 15. punktu uzskata par riska darījumiem ar centrālajām valdībām;

| iii) | parāda vērtspapīrus, ko emitējušas starptautiskās attīstības bankas un kam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska pakāpi; un |
| --- | --- |

iii)

parāda vērtspapīrus, ko emitējušas starptautiskās attīstības bankas un kam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska pakāpi; un

| iv) | parāda vērtspapīrus, ko emitējušas starptautiskas organizācijas un kam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska pakāpi. |
| --- | --- |

iv)

parāda vērtspapīrus, ko emitējušas starptautiskas organizācijas un kam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska pakāpi.

Šā punkta c) apakšpunkta nolūkos “parāda vērtspapīri, ko emitējušas iestādes” ietver:

| i) | parāda vērtspapīrus, kurus emitējušas reģionālās valdības vai pašvaldības, kas nav tādas reģionālās valdības un pašvaldības, riska darījumus ar kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par riska darījumiem ar to centrālo valdību, kuras jurisdikcijā tās ir izveidotas; |
| --- | --- |

i)

parāda vērtspapīrus, kurus emitējušas reģionālās valdības vai pašvaldības, kas nav tādas reģionālās valdības un pašvaldības, riska darījumus ar kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par riska darījumiem ar to centrālo valdību, kuras jurisdikcijā tās ir izveidotas;

| ii) | parāda vērtspapīrus, ko emitējušas publiskās struktūras, riska darījumus ar kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par riska darījumiem ar kredītiestādēm; un |
| --- | --- |

ii)

parāda vērtspapīrus, ko emitējušas publiskās struktūras, riska darījumus ar kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par riska darījumiem ar kredītiestādēm; un

| iii) | parāda vērtspapīrus, kurus emitējušas starptautiskās attīstības bankas, kas nav tādas starptautiskās attīstības bankas, kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska pakāpi; |
| --- | --- |

iii)

parāda vērtspapīrus, kurus emitējušas starptautiskās attīstības bankas, kas nav tādas starptautiskās attīstības bankas, kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska pakāpi;

| 8. | Parāda vērtspapīrus, ko emitējušas iestādes, kuru vērtspapīriem nav tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) kredītu novērtējuma, var atzīt par piemērotu nodrošinājumu, ja tie atbilst šādiem kritērijiem:






  a) | tie ir reģistrēti atzītā biržā; |
| --- | --- | --- |

8.

Parāda vērtspapīrus, ko emitējušas iestādes, kuru vērtspapīriem nav tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas institūcijas (ĀKNI) kredītu novērtējuma, var atzīt par piemērotu nodrošinājumu, ja tie atbilst šādiem kritērijiem:

a)

tie ir reģistrēti atzītā biržā;

| b) | tos kvalificē kā pirmās kārtas parādu; |
| --- | --- |

b)

tos kvalificē kā pirmās kārtas parādu;

| c) | visām pārējām emitējošās iestādes tādas pašas kārtas emisijām ir piemērotas ĀKNI kredīta novērtējums, ko kompetentās iestādes ir noteikušas saistīt ar kredīts kvalitātes 3. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar iestādēm vai īstermiņa riska darījumiem; |
| --- | --- |

c)

visām pārējām emitējošās iestādes tādas pašas kārtas emisijām ir piemērotas ĀKNI kredīta novērtējums, ko kompetentās iestādes ir noteikušas saistīt ar kredīts kvalitātes 3. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar iestādēm vai īstermiņa riska darījumiem;

| d) | aizdevējas kredītiestādes rīcībā nav informācijas, kura varētu liecināt, ka kredīta novērtējumam vajadzētu būt zemākam, nekā norādīts c) apakšpunktā; un |
| --- | --- |

d)

aizdevējas kredītiestādes rīcībā nav informācijas, kura varētu liecināt, ka kredīta novērtējumam vajadzētu būt zemākam, nekā norādīts c) apakšpunktā; un

| e) | kredītiestādes var pierādīt kompetentajām iestādēm, ka šim nolūkam instrumenta tirgus likviditāte ir pietiekoša. |
| --- | --- |

e)

kredītiestādes var pierādīt kompetentajām iestādēm, ka šim nolūkam instrumenta tirgus likviditāte ir pietiekoša.

| 9. | Ieguldījumu fondu daļas var atzīt par piemērotu nodrošinājumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | tās katru dienu kotē, un vērtību dara pieejamu; un |
| --- | --- | --- |

9.

Ieguldījumu fondu daļas var atzīt par piemērotu nodrošinājumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

tās katru dienu kotē, un vērtību dara pieejamu; un

| b) | ieguldījumu fonds aprobežojas ar ieguldījumiem tādos instrumentos, kas kvalificējas, lai tos atzītu saskaņā ar 7. un 8. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu fonds aprobežojas ar ieguldījumiem tādos instrumentos, kas kvalificējas, lai tos atzītu saskaņā ar 7. un 8. punkta noteikumiem.

Tas, ka kāds ieguldījumu fonds izmanto (vai var izmantot) atvasinātos instrumentus, lai ierobežotu risku atļautiem ieguldījumiem, neliek šķēršļus tam, lai daļas šajā ieguldījumu fondā atzītu par piemērotām.

| 10. | Attiecībā uz 7. punkta b) līdz e) apakšpunktu, ja vērtspapīram ir divi piemērotu ĀKNI kredītu novērtējumi, lieto mazāk labvēlīgo novērtējumu. Gadījumos, ja vērtspapīram ir divi piemērotu ĀKNI kredītu novērtējumi, lieto divus labvēlīgākos novērtējumus. Ja divi labvēlīgākie kredītu novērtējumi atšķiras, no šiem diviem lieto mazāk labvēlīgu novērtējumu. |
| --- | --- |

10.

Attiecībā uz 7. punkta b) līdz e) apakšpunktu, ja vērtspapīram ir divi piemērotu ĀKNI kredītu novērtējumi, lieto mazāk labvēlīgo novērtējumu. Gadījumos, ja vērtspapīram ir divi piemērotu ĀKNI kredītu novērtējumi, lieto divus labvēlīgākos novērtējumus. Ja divi labvēlīgākie kredītu novērtējumi atšķiras, no šiem diviem lieto mazāk labvēlīgu novērtējumu.

1.3.2.   Papildu piemērotība finanšu nodrošinājuma vispārējās metodes gadījumā

| 11. | Papildus 7. līdz 10. punktā noteiktajam nodrošinājumam, ja kredītiestāde lieto 3. daļā noteikto finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi, šādus finanšu posteņus var atzīt par piemērotu nodrošinājumu:






  a) | akcijas vai konvertējamas obligācijas, kas nav iekļautas galvenajā indeksā, bet ko tirgo atzītā biržā; un |
| --- | --- | --- |

11.

Papildus 7. līdz 10. punktā noteiktajam nodrošinājumam, ja kredītiestāde lieto 3. daļā noteikto finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi, šādus finanšu posteņus var atzīt par piemērotu nodrošinājumu:

a)

akcijas vai konvertējamas obligācijas, kas nav iekļautas galvenajā indeksā, bet ko tirgo atzītā biržā; un

| b) | ieguldījumu fondu daļas, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | tās katru dienu kotē, un vērtību dara pieejamu; un |
| --- | --- | --- |

b)

ieguldījumu fondu daļas, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

i)

tās katru dienu kotē, un vērtību dara pieejamu; un

| ii) | ieguldījumu fonds aprobežojas ar ieguldījumiem tādos instrumentos, kas kvalificējas, lai tos atzītu saskaņā ar 7. un 8. punkta noteikumiem, un posteņos, kas minēti šā punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

ii)

ieguldījumu fonds aprobežojas ar ieguldījumiem tādos instrumentos, kas kvalificējas, lai tos atzītu saskaņā ar 7. un 8. punkta noteikumiem, un posteņos, kas minēti šā punkta a) apakšpunktā.

Tas, ka kāds ieguldījumu fonds izmanto (vai var izmantot) atvasinātos instrumentus, lai ierobežotu risku atļautiem ieguldījumiem, neliek šķēršļus tam, lai daļas šajā ieguldījumu fondā atzītu par piemērotām.

1.3.3.   Papildu piemērotība aprēķinu gadījumā saskaņā ar 84. līdz 89. pantu

| 12. | Papildus augstāk minētajam nodrošinājumam piemēro 13. līdz 22. punkta noteikumus, ja kredītiestāde aprēķina riska svērtās vērtības un paredzamos zaudējumus saskaņā ar 84. līdz 89. pantā noteikto pieeju. |
| --- | --- |

12.

Papildus augstāk minētajam nodrošinājumam piemēro 13. līdz 22. punkta noteikumus, ja kredītiestāde aprēķina riska svērtās vērtības un paredzamos zaudējumus saskaņā ar 84. līdz 89. pantā noteikto pieeju.

a)   Nekustamā īpašuma ķīla

| 13. | Apdzīvojamo nekustamo īpašumu, ko aizņem vai aizņemsies, vai izīrē vai izīrēs īpašnieks vai privāto investīciju sabiedrības gadījumā — patiesais īpašnieks un komerciālo nekustamo īpašumu, t.i., birojus un citas komerciālas telpas var atzīt par piemērotu nodrošinājumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | īpašuma vērtība nav būtiski atkarīga no debitora kredīta kvalitātes. Ar šo prasību neizslēdz situācijas, kurās tīri makroekonomikas faktori ietekmē gan īpašuma vērtību, gan aizņēmēja saistību izpildi; un |
| --- | --- | --- |

13.

Apdzīvojamo nekustamo īpašumu, ko aizņem vai aizņemsies, vai izīrē vai izīrēs īpašnieks vai privāto investīciju sabiedrības gadījumā — patiesais īpašnieks un komerciālo nekustamo īpašumu, t.i., birojus un citas komerciālas telpas var atzīt par piemērotu nodrošinājumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

īpašuma vērtība nav būtiski atkarīga no debitora kredīta kvalitātes. Ar šo prasību neizslēdz situācijas, kurās tīri makroekonomikas faktori ietekmē gan īpašuma vērtību, gan aizņēmēja saistību izpildi; un

| b) | aizņēmēja risks nav būtiski atkarīgs no pamata īpašuma vai projekta, bet gan no aizņēmēja pamata kompetences atmaksāt parādu no citiem avotiem. Šādi līdzekļu atmaksāšana nav būtiski atkarīga no jebkādas naudas plūsmas, ko izraisījis pamata īpašums, ko izmanto par nodrošinājumu. |
| --- | --- |

b)

aizņēmēja risks nav būtiski atkarīgs no pamata īpašuma vai projekta, bet gan no aizņēmēja pamata kompetences atmaksāt parādu no citiem avotiem. Šādi līdzekļu atmaksāšana nav būtiski atkarīga no jebkādas naudas plūsmas, ko izraisījis pamata īpašums, ko izmanto par nodrošinājumu.

| 14. | Kredītiestādes var arī atzīt par piemērotu nodrošinājumu daļas Somijas māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, attiecībā uz mājokļa īpašumu, ko īpašnieks aizņem vai aizņems vai izīrē, vai izīrēs, kā apdzīvojamā nekustamā īpašuma ķīlu, ja ir izpildīti šie nosacījumi. |
| --- | --- |

14.

Kredītiestādes var arī atzīt par piemērotu nodrošinājumu daļas Somijas māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, attiecībā uz mājokļa īpašumu, ko īpašnieks aizņem vai aizņems vai izīrē, vai izīrēs, kā apdzīvojamā nekustamā īpašuma ķīlu, ja ir izpildīti šie nosacījumi.

| 15. | Kompetentās iestādes var arī atļaut savām kredītiestādēm atzīt par piemērotu nodrošinājumu daļas Somijas māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, kā komerciālā nekustamā īpašuma ķīlu, ja ir izpildīti šie nosacījumi. |
| --- | --- |

15.

Kompetentās iestādes var arī atļaut savām kredītiestādēm atzīt par piemērotu nodrošinājumu daļas Somijas māju būves sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Somijas 1991. gada Māju būves sabiedrību likumu vai turpmākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, kā komerciālā nekustamā īpašuma ķīlu, ja ir izpildīti šie nosacījumi.

| 16. | Kompetentās iestādes var atbrīvot to kredītiestādes no prasības izpildīt 13. punkta b) apakšpunkta nosacījumus attiecībā uz riska darījumiem, kas nodrošināti ar tādu apdzīvojamo nekustamo īpašumu, kurš atrodas šīs dalībvalsts teritorijā, ja kompetentajām iestādēm ir pierādījumi, ka attiecīgais tirgus ir labi attīstīts un sen izveidojies ar pietiekoši mazu zaudējumu daļu šādas rīcības pamatošanai. Tas neliedz tādas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kur nepiemēro šo atbrīvojumu, atzīt par piemērotu tādu apdzīvojamo nekustamo īpašumu, kas citā dalībvalstī atzīts par piemērotu šāda atbrīvojuma kārtā. Dalībvalstis publiski dara zināmu šādu atbrīvojuma piemērošanu. |
| --- | --- |

16.

Kompetentās iestādes var atbrīvot to kredītiestādes no prasības izpildīt 13. punkta b) apakšpunkta nosacījumus attiecībā uz riska darījumiem, kas nodrošināti ar tādu apdzīvojamo nekustamo īpašumu, kurš atrodas šīs dalībvalsts teritorijā, ja kompetentajām iestādēm ir pierādījumi, ka attiecīgais tirgus ir labi attīstīts un sen izveidojies ar pietiekoši mazu zaudējumu daļu šādas rīcības pamatošanai. Tas neliedz tādas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kur nepiemēro šo atbrīvojumu, atzīt par piemērotu tādu apdzīvojamo nekustamo īpašumu, kas citā dalībvalstī atzīts par piemērotu šāda atbrīvojuma kārtā. Dalībvalstis publiski dara zināmu šādu atbrīvojuma piemērošanu.

| 17. | Kompetentās iestādes var atbrīvot to kredītiestādes no prasības izpildīt 13. punkta b) apakšpunkta nosacījumus attiecībā uz tādu komerciālo nekustamo īpašumu, kurš atrodas šīs dalībvalsts teritorijā, ja kompetentajām iestādēm ir pierādījumi, ka attiecīgais tirgus ir labi attīstīts un sen izveidojies un ka zaudējumi, kas izriet no aizdevumiem, kas nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu, atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | zaudējumi, kas izriet no aizdevumiem, kuri nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu līdz 50 %no tirgus vērtības (vai attiecīgā gadījumā 60 % no hipotekārās vērtības, ja tā ir zemāka), nedrīkst pārsniegt 0,3 % no neatmaksātajiem aizņēmumiem konkrētajā gadā, kuri nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu; un |
| --- | --- | --- |

17.

Kompetentās iestādes var atbrīvot to kredītiestādes no prasības izpildīt 13. punkta b) apakšpunkta nosacījumus attiecībā uz tādu komerciālo nekustamo īpašumu, kurš atrodas šīs dalībvalsts teritorijā, ja kompetentajām iestādēm ir pierādījumi, ka attiecīgais tirgus ir labi attīstīts un sen izveidojies un ka zaudējumi, kas izriet no aizdevumiem, kas nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu, atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

zaudējumi, kas izriet no aizdevumiem, kuri nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu līdz 50 %no tirgus vērtības (vai attiecīgā gadījumā 60 % no hipotekārās vērtības, ja tā ir zemāka), nedrīkst pārsniegt 0,3 % no neatmaksātajiem aizņēmumiem konkrētajā gadā, kuri nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu; un

| b) | kopējie zaudējumi, kas izriet no aizdevumiem, kuri nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu, nedrīkst pārsniegt 0,5 % no neatmaksātajiem aizņēmumiem, kuri nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu konkrētajā gadā. |
| --- | --- |

b)

kopējie zaudējumi, kas izriet no aizdevumiem, kuri nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu, nedrīkst pārsniegt 0,5 % no neatmaksātajiem aizņēmumiem, kuri nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu konkrētajā gadā.

| 18. | Ja konkrētajā gadā netiek ievērots kāds no šiem nosacījumiem, tad tiesības piemērot šo režīmu izbeidzas līdz nosacījumu izpildei nākošajā gadā. |
| --- | --- |

18.

Ja konkrētajā gadā netiek ievērots kāds no šiem nosacījumiem, tad tiesības piemērot šo režīmu izbeidzas līdz nosacījumu izpildei nākošajā gadā.

| 19. | Dalībvalsts kompetentās iestādes var atzīt par piemērotu tādu komerciālo nekustamo īpašumu, kas citā dalībvalstī atzīts par piemērotu nodrošinājumu atbrīvojuma kārtā saskaņā ar 17. punktu. |
| --- | --- |

19.

Dalībvalsts kompetentās iestādes var atzīt par piemērotu tādu komerciālo nekustamo īpašumu, kas citā dalībvalstī atzīts par piemērotu nodrošinājumu atbrīvojuma kārtā saskaņā ar 17. punktu.

b)   Pircēju parādi

| 20. | Kompetentās iestādes var atzīt par piemērotu nodrošinājumu pircēju parādu summas, kas izriet no tirdzniecības darījuma vai tādiem darījumiem, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz vienu gadu. Pie piemērotiem pircēju parādiem nepieder tādi, kas saistīti ar pārvēršanu vērtspapīros, pakārtotu līdzdalību, kredīta atvasinātajiem instrumentiem vai summām, ko ir parādā saistīti uzņēmumi. |
| --- | --- |

20.

Kompetentās iestādes var atzīt par piemērotu nodrošinājumu pircēju parādu summas, kas izriet no tirdzniecības darījuma vai tādiem darījumiem, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz vienu gadu. Pie piemērotiem pircēju parādiem nepieder tādi, kas saistīti ar pārvēršanu vērtspapīros, pakārtotu līdzdalību, kredīta atvasinātajiem instrumentiem vai summām, ko ir parādā saistīti uzņēmumi.

c)   Citi lietiski nodrošinājumi

| 21. | Kompetentās iestādes var atzīt par piemērotu nodrošinājumu materiālus objektus, kas nav 13. līdz 19. punktā norādītie objektu veidi, ja tās ir pārliecinājušās par to, ka:






  a) | pastāv likvīds tirgus, kurā nodrošinājumu var izmantot ātri un ekonomiski efektīvi; un |
| --- | --- | --- |

21.

Kompetentās iestādes var atzīt par piemērotu nodrošinājumu materiālus objektus, kas nav 13. līdz 19. punktā norādītie objektu veidi, ja tās ir pārliecinājušās par to, ka:

a)

pastāv likvīds tirgus, kurā nodrošinājumu var izmantot ātri un ekonomiski efektīvi; un

| b) | šim nodrošinājumam ir vispāratzītas un publiski pieejamas tirgus cenas. Kredītiestādei jāspēj pierādīt, ka nekas neliecina par to, ka tīrā cena, ko tā saņems pēc nodrošinājuma izmantošanas, ievērojami atšķirsies no šīm tirgus cenām. |
| --- | --- |

b)

šim nodrošinājumam ir vispāratzītas un publiski pieejamas tirgus cenas. Kredītiestādei jāspēj pierādīt, ka nekas neliecina par to, ka tīrā cena, ko tā saņems pēc nodrošinājuma izmantošanas, ievērojami atšķirsies no šīm tirgus cenām.

d)   Izpirkumnoma

| 22. | Ievērojot 3. daļas 72. punkta noteikumus, ja ir ievērotas 2. daļas 11. punktā noteiktās prasības, ar riska darījumu apjomiem, kas izriet no tādiem darījumiem, kuros kredītiestāde nodod īpašumu izpirkumnomā trešajai personai, rīkojas tāpat kā ar aizdevumiem, kurus nodrošina ar tāda veida īpašumu, kā izpirkumnomā saņemtais īpašums. |
| --- | --- |

22.

Ievērojot 3. daļas 72. punkta noteikumus, ja ir ievērotas 2. daļas 11. punktā noteiktās prasības, ar riska darījumu apjomiem, kas izriet no tādiem darījumiem, kuros kredītiestāde nodod īpašumu izpirkumnomā trešajai personai, rīkojas tāpat kā ar aizdevumiem, kurus nodrošina ar tāda veida īpašumu, kā izpirkumnomā saņemtais īpašums.

1.4.   Cita fondētā kredīta aizsardzība

1.4.1.   Trešās puses kredītiestādes kontos esoši naudas līdzekļi vai tās turēti naudai pielīdzināmie instrumenti.

| 23. | Trešās puses kredītiestādes kontos esoši naudas līdzekļi vai tās turēti naudai pielīdzināmie instrumenti uz tāda līguma pamata, kas nav turējuma līgums, kurus ieķīlā aizdevējai kredītiestādei, var atzīt par piemērotu kredīta aizsardzību. |
| --- | --- |

23.

Trešās puses kredītiestādes kontos esoši naudas līdzekļi vai tās turēti naudai pielīdzināmie instrumenti uz tāda līguma pamata, kas nav turējuma līgums, kurus ieķīlā aizdevējai kredītiestādei, var atzīt par piemērotu kredīta aizsardzību.

1.4.2.   Dzīvības apdrošināšanas polises, kas ieķīlātas par labu aizdevējai kredītiestādei

| 24. | Dzīvības apdrošināšanas polises, kas ieķīlātas par labu aizdevējai kredītiestādei, var atzīt par piemērotu kredīta aizsardzību. |
| --- | --- |

24.

Dzīvības apdrošināšanas polises, kas ieķīlātas par labu aizdevējai kredītiestādei, var atzīt par piemērotu kredīta aizsardzību.

1.4.3.   Iestāžu instrumenti, ko atpērk pēc pieprasījuma

| 25. | Trešās puses iestāžu emitētus instrumentus, ko šī iestāde atpirks pēc pieprasījuma, var atzīt par piemērotu kredīta aizsardzību. |
| --- | --- |

25.

Trešās puses iestāžu emitētus instrumentus, ko šī iestāde atpirks pēc pieprasījuma, var atzīt par piemērotu kredīta aizsardzību.

2.   NEFONDĒTĀ KREDĪTA AIZSARDZĪBA

2.1.   Aizsardzības devēja piemērotība jebkuras pieejas gadījumā

| 26. | Par piemērotiem nefondētas kredīta aizsardzības devējiem var atzīt:






  a) | centrālās valdības un centrālas bankas; |
| --- | --- | --- |

26.

Par piemērotiem nefondētas kredīta aizsardzības devējiem var atzīt:

a)

centrālās valdības un centrālas bankas;

| b) | reģionālās valdības vai pašvaldības; |
| --- | --- |

b)

reģionālās valdības vai pašvaldības;

| c) | daudzpusējās attīstības bankas; |
| --- | --- |

c)

daudzpusējās attīstības bankas;

| d) | starptautiskas organizācijas, riska darījumiem ar kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska svērumu; |
| --- | --- |

d)

starptautiskas organizācijas, riska darījumiem ar kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska svērumu;

| e) | publiskās struktūras, riska darījumus ar kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par riska darījumiem ar iestādēm vai centrālajām valdībām; |
| --- | --- |

e)

publiskās struktūras, riska darījumus ar kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par riska darījumiem ar iestādēm vai centrālajām valdībām;

| f) | iestādes; un |
| --- | --- |

f)

iestādes; un

| g) | citus uzņēmumus, tostarp kredītiestādes mātesuzņēmumus, meitasuzņēmumus un saistītos uzņēmumus, kam:






  i) | ir tāds atzītas ĀKNI kredīta novērtējums, ko kompetentā iestāde ir noteikusi saistīt ar 2. vai augstāku kredītu kvalitātes pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

g)

citus uzņēmumus, tostarp kredītiestādes mātesuzņēmumus, meitasuzņēmumus un saistītos uzņēmumus, kam:

i)

ir tāds atzītas ĀKNI kredīta novērtējums, ko kompetentā iestāde ir noteikusi saistīt ar 2. vai augstāku kredītu kvalitātes pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar uzņēmumiem;

| ii) | tādu kredītiestāžu gadījumā, kas aprēķina riska svērto vērtību un paredzamos zaudējumus saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, — uzņēmumus, kuriem nav atzītas ĀKNI kredītu novērtējuma un kuriem uz iekšējiem reitingiem balstītā novērtējumā PD ir novērtēta kā vienāda ar tādu saistību neizpildes iespēju, kas saistāma ar ĀKNI kredīta novērtējumiem, ko kompetentās iestādes ir noteikušas saistīt ar 2. vai augstāku kredītu kvalitātes pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar uzņēmumiem; |
| --- | --- |

ii)

tādu kredītiestāžu gadījumā, kas aprēķina riska svērto vērtību un paredzamos zaudējumus saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, — uzņēmumus, kuriem nav atzītas ĀKNI kredītu novērtējuma un kuriem uz iekšējiem reitingiem balstītā novērtējumā PD ir novērtēta kā vienāda ar tādu saistību neizpildes iespēju, kas saistāma ar ĀKNI kredīta novērtējumiem, ko kompetentās iestādes ir noteikušas saistīt ar 2. vai augstāku kredītu kvalitātes pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar uzņēmumiem;

| 27. | Ja riska svērtās vērtības un paredzamos zaudējumus aprēķina saskaņā ar 84. līdz 89. pantā noteikto pieeju, galvotājs var būt piemērots vienīgi tad, ja viņam ir kredītiestādes saskaņā ar VII pielikuma 4. daļas noteikumiem veikts iekšējs reitinga novērtējums. |
| --- | --- |

27.

Ja riska svērtās vērtības un paredzamos zaudējumus aprēķina saskaņā ar 84. līdz 89. pantā noteikto pieeju, galvotājs var būt piemērots vienīgi tad, ja viņam ir kredītiestādes saskaņā ar VII pielikuma 4. daļas noteikumiem veikts iekšējs reitinga novērtējums.

| 28. | Atkāpjoties no 26. punkta noteikumiem, dalībvalstis var atzīt par piemērotiem nefondētas kredīta aizsardzības devējiem arī citas finanšu iestādes, ko apstiprina un uzrauga par kredītiestāžu apstiprināšanu un uzraudzību atbildīgās kompetentās iestādes, ievērojot piesardzības prasības, kas ir līdzvērtīgas tām, ko piemēro attiecībā uz kredītiestādēm. |
| --- | --- |

28.

Atkāpjoties no 26. punkta noteikumiem, dalībvalstis var atzīt par piemērotiem nefondētas kredīta aizsardzības devējiem arī citas finanšu iestādes, ko apstiprina un uzrauga par kredītiestāžu apstiprināšanu un uzraudzību atbildīgās kompetentās iestādes, ievērojot piesardzības prasības, kas ir līdzvērtīgas tām, ko piemēro attiecībā uz kredītiestādēm.

2.2.   Nodrošinājuma sniedzēja piemērotība pēc IRB pieejas, kas kvalificēts piemērošanai saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 4. punktu.

| 29. | Iestādes, apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumus un eksporta kredīta aģentūras, kas atbilst turpmāk paredzētajiem nosacījumiem, var atzīt par piemērotiem nefondētās kredīta aizsardzības sniedzējiem, dodot tiesības uz VII pielikuma 1. daļas 4. punkta piemērošanu:






  — | nodrošinājuma sniedzējam ir pietiekama pieredze nefondētā kredītu nodrošinājuma sniegšanā; |
| --- | --- | --- |

29.

Iestādes, apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumus un eksporta kredīta aģentūras, kas atbilst turpmāk paredzētajiem nosacījumiem, var atzīt par piemērotiem nefondētās kredīta aizsardzības sniedzējiem, dodot tiesības uz VII pielikuma 1. daļas 4. punkta piemērošanu:

—

nodrošinājuma sniedzējam ir pietiekama pieredze nefondētā kredītu nodrošinājuma sniegšanā;

| — | nodrošinājuma sniedzēju reglamentē tādā veidā, kas līdzvērtīgs šajā direktīvā noteiktajiem nosacījumiem, vai arī kredīta nodrošinājuma sniegšanas laikā viņa kredītreitings, ko novērtējusi kompetento iestāžu norīkota piemērota ĀKNI, atbilst kredīta kvalitātes 3. pakāpei vai augstākai pakāpei saskaņā ar riska svēruma nosacījumiem riska darījumiem ar uzņēmumiem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu; |
| --- | --- |

—

nodrošinājuma sniedzēju reglamentē tādā veidā, kas līdzvērtīgs šajā direktīvā noteiktajiem nosacījumiem, vai arī kredīta nodrošinājuma sniegšanas laikā viņa kredītreitings, ko novērtējusi kompetento iestāžu norīkota piemērota ĀKNI, atbilst kredīta kvalitātes 3. pakāpei vai augstākai pakāpei saskaņā ar riska svēruma nosacījumiem riska darījumiem ar uzņēmumiem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu;

| — | kredīta nodrošinājuma sniegšanas laikā vai jebkurā vēlākā laikā nodrošinājuma sniedzējam bija iekšējais reitings ar PD, kas ir līdzvērtīga vai zemāka par to, kas saistīta ar kredīta kvalitātes 2. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar riska svēruma nosacījumiem riska darījumiem ar uzņēmumiem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu; un |
| --- | --- |

—

kredīta nodrošinājuma sniegšanas laikā vai jebkurā vēlākā laikā nodrošinājuma sniedzējam bija iekšējais reitings ar PD, kas ir līdzvērtīga vai zemāka par to, kas saistīta ar kredīta kvalitātes 2. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar riska svēruma nosacījumiem riska darījumiem ar uzņēmumiem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu; un

| — | nodrošinājuma sniedzējam ir iekšējais reitings ar PD, kas ir līdzvērtīga vai zemāka par to, kas saistīta ar kredīta kvalitātes 3. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar riska svēruma nosacījumiem riska darījumiem ar uzņēmumiem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu. |
| --- | --- |

—

nodrošinājuma sniedzējam ir iekšējais reitings ar PD, kas ir līdzvērtīga vai zemāka par to, kas saistīta ar kredīta kvalitātes 3. pakāpi vai augstāku pakāpi saskaņā ar riska svēruma nosacījumiem riska darījumiem ar uzņēmumiem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu.

Šā punkta nolūkiem eksporta kredītu aģentūru sniegtam kredīta nodrošinājumam nevar būt piemērota nekāda nepārprotami dota centrālās valdības atbalsta garantija.

3.   KREDĪTU ATVASINĀTO INSTRUMENTU VEIDI

| 30. | Par piemērotiem var atzīt šādus kredītu atvasināto instrumentu veidus un instrumentus, kas var sastāvēt no šādiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem vai kas ir līdzīgi ekonomiskās izpausmes ziņā:






  a) | kredītsaistību neizpildes mijmaiņas līgumi; |
| --- | --- | --- |

30.

Par piemērotiem var atzīt šādus kredītu atvasināto instrumentu veidus un instrumentus, kas var sastāvēt no šādiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem vai kas ir līdzīgi ekonomiskās izpausmes ziņā:

a)

kredītsaistību neizpildes mijmaiņas līgumi;

| b) | kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumi; un |
| --- | --- |

b)

kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumi; un

| c) | kredītriskam piesaistītās parādzīmes, ciktāl tās ir segtas ar skaidrās naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

c)

kredītriskam piesaistītās parādzīmes, ciktāl tās ir segtas ar skaidrās naudas līdzekļiem.

| 31. | Ja kredītiestāde pērk kredīta aizsardzību kopējo ieņēmumu mijmaiņas darījumā un par mijmaiņu saņemtos tīros maksājumus iegrāmato kā tīro ienākumu, bet kompensācijai neiegrāmato aizsargātā aktīva vērtības pazemināšanos (vai nu samazinot patieso vērtību, vai papildinot rezerves), kredīta aizsardzība netiek atzīta par pieņemamu. |
| --- | --- |

31.

Ja kredītiestāde pērk kredīta aizsardzību kopējo ieņēmumu mijmaiņas darījumā un par mijmaiņu saņemtos tīros maksājumus iegrāmato kā tīro ienākumu, bet kompensācijai neiegrāmato aizsargātā aktīva vērtības pazemināšanos (vai nu samazinot patieso vērtību, vai papildinot rezerves), kredīta aizsardzība netiek atzīta par pieņemamu.

3.1.   Iekšējā riska ierobežošana

| 32. | Ja kredītiestāde veic iekšējo riska ierobežošanu, izmantojot kredīta atvasināto instrumentu, t.i., ierobežo kredītrisku kādam riska darījumam ārpus tirdzniecības portfeļa ar tādu kredīta atvasināto instrumentu, kas ietverts tirdzniecības portfelī, tad šā pielikuma nozīmē aizsardzību var atzīt par pieņemamu vienīgi tad, ja uz tirdzniecības portfeli pārnesto kredītrisku pārnes uz kādu trešo personu vai personām. Šādos apstākļos, ciktāl šāda pārnešana atbilst šajā pielikuma noteiktajām prasībām attiecībā uz kredītriska mazināšanu, piemēro 3. līdz 6. daļā izklāstītos noteikumus par riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu aprēķināšanu, ja iegādājas nefondētu kredīta aizsardzību. |
| --- | --- |

32.

Ja kredītiestāde veic iekšējo riska ierobežošanu, izmantojot kredīta atvasināto instrumentu, t.i., ierobežo kredītrisku kādam riska darījumam ārpus tirdzniecības portfeļa ar tādu kredīta atvasināto instrumentu, kas ietverts tirdzniecības portfelī, tad šā pielikuma nozīmē aizsardzību var atzīt par pieņemamu vienīgi tad, ja uz tirdzniecības portfeli pārnesto kredītrisku pārnes uz kādu trešo personu vai personām. Šādos apstākļos, ciktāl šāda pārnešana atbilst šajā pielikuma noteiktajām prasībām attiecībā uz kredītriska mazināšanu, piemēro 3. līdz 6. daļā izklāstītos noteikumus par riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu aprēķināšanu, ja iegādājas nefondētu kredīta aizsardzību.

2. daļa — Minimālās prasības

| 1. | Kredītiestādei pārliecinoši jāpierāda kompetentajām iestādēm, ka tai ir atbilstīgs riska pārvaldības process, lai kontrolētu tādus riskus, kādi kredītiestādei var rasties sakarā ar kredītriska mazināšanas paņēmienu pielietošanu. |
| --- | --- |

1.

Kredītiestādei pārliecinoši jāpierāda kompetentajām iestādēm, ka tai ir atbilstīgs riska pārvaldības process, lai kontrolētu tādus riskus, kādi kredītiestādei var rasties sakarā ar kredītriska mazināšanas paņēmienu pielietošanu.

| 2. | Neatkarīgi no kredītriska mazināšanas, kas ņemta vērā, aprēķinot riska svērtās vērtības un, attiecīgā gadījumā, paredzamos zaudējumus, kredītiestādes turpina veikt pamatā esošā riska darījuma pilnīgu novērtēšanu un spēj pierādīt kompetentajām iestādēm šīs prasības izpildi. Repo darījumu un/vai vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumu gadījumā par pamatā esošo riska darījumu vienīgi šā punkta nozīmē uzskata riska darījuma tīro summu. |
| --- | --- |

2.

Neatkarīgi no kredītriska mazināšanas, kas ņemta vērā, aprēķinot riska svērtās vērtības un, attiecīgā gadījumā, paredzamos zaudējumus, kredītiestādes turpina veikt pamatā esošā riska darījuma pilnīgu novērtēšanu un spēj pierādīt kompetentajām iestādēm šīs prasības izpildi. Repo darījumu un/vai vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumu gadījumā par pamatā esošo riska darījumu vienīgi šā punkta nozīmē uzskata riska darījuma tīro summu.

1.   FONDĒTA KREDĪTA AIZSARDZĪBA

1.1.   Bilances posteņu savstarpējās dzēšanas līgumi (izņemot savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumus, kas aptver repo darījumus, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumus un/vai citus kapitāla tirgus darījumus)

| 3. | Bilances posteņu savstarpējās dzēšanas līgumus — izņemot savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumus, kas aptver repo darījumus, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumus un/vai citus kapitāla tirgus darījumus — var atzīt 90. līdz 93. panta nozīmē vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | tiem jābūt tiesiskiem un izpildāmiem visās attiecīgajās jurisdikcijās, tostarp darījuma partneru maksātnespējas vai bankrota gadījumā; |
| --- | --- | --- |

3.

Bilances posteņu savstarpējās dzēšanas līgumus — izņemot savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumus, kas aptver repo darījumus, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumus un/vai citus kapitāla tirgus darījumus — var atzīt 90. līdz 93. panta nozīmē vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

tiem jābūt tiesiskiem un izpildāmiem visās attiecīgajās jurisdikcijās, tostarp darījuma partneru maksātnespējas vai bankrota gadījumā;

| b) | kredītiestādei jāspēj jebkurā laikā noteikt tos aktīvus un pasīvus, uz kuriem attiecas bilances posteņu savstarpējās dzēšanas līgums; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādei jāspēj jebkurā laikā noteikt tos aktīvus un pasīvus, uz kuriem attiecas bilances posteņu savstarpējās dzēšanas līgums;

| c) | kredītiestādei jāuzrauga un jākontrolē riski, kas saistīti ar kredīta aizsardzības izbeigšanos; un |
| --- | --- |

c)

kredītiestādei jāuzrauga un jākontrolē riski, kas saistīti ar kredīta aizsardzības izbeigšanos; un

| d) | kredītiestādei jāuzrauga un jākontrolē attiecīgie riska darījumi pēc neto principa. |
| --- | --- |

d)

kredītiestādei jāuzrauga un jākontrolē attiecīgie riska darījumi pēc neto principa.

1.2.   Savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumi, kas aptver repo darījumus un/vai vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumus un/vai citus kapitāla tirgus darījumus

| 4. | Savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumus, kas aptver repo darījumus un/vai vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumus un/vai citus kapitāla tirgus darījumus, var atzīt 90. līdz 93. panta nozīmē vienīgi tad, ja:






  a) | tiem jābūt tiesiskiem un izpildāmiem visās attiecīgajās jurisdikcijās, tostarp darījuma partnera maksātnespējas vai bankrota gadījumā; |
| --- | --- | --- |

4.

Savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumus, kas aptver repo darījumus un/vai vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumus un/vai citus kapitāla tirgus darījumus, var atzīt 90. līdz 93. panta nozīmē vienīgi tad, ja:

a)

tiem jābūt tiesiskiem un izpildāmiem visās attiecīgajās jurisdikcijās, tostarp darījuma partnera maksātnespējas vai bankrota gadījumā;

| b) | tie saistību neizpildes gadījumā, tostarp darījumu partnera maksātnespējas vai bankrota gadījumā, dod tiesības tai pusei, kam nav saistību neizpildes, savlaicīgi pabeigt un precizēt visus darījumus līguma ietvaros; un |
| --- | --- |

b)

tie saistību neizpildes gadījumā, tostarp darījumu partnera maksātnespējas vai bankrota gadījumā, dod tiesības tai pusei, kam nav saistību neizpildes, savlaicīgi pabeigt un precizēt visus darījumus līguma ietvaros; un

| c) | tie paredz jumta līguma ietvaros precizēto darbību peļņas un zaudējumu ieskaitu, tā, ka viena puse ir parādā otrai vienu pašu tīro summu. |
| --- | --- |

c)

tie paredz jumta līguma ietvaros precizēto darbību peļņas un zaudējumu ieskaitu, tā, ka viena puse ir parādā otrai vienu pašu tīro summu.

| 5. | Tāpat jābūt izpildītām minimālajām prasībām finanšu nodrošinājuma atzīšanai atbilstoši 6. punktā noteiktajai finanšu nodrošinājuma vispārējai metodei. |
| --- | --- |

5.

Tāpat jābūt izpildītām minimālajām prasībām finanšu nodrošinājuma atzīšanai atbilstoši 6. punktā noteiktajai finanšu nodrošinājuma vispārējai metodei.

1.3.   Finanšu nodrošinājums

1.3.1.   Minimālās prasības finanšu nodrošinājuma atzīšanai jebkuras pieejas un metodes gadījumā

| 6. | Finanšu nodrošinājumu un zeltu var atzīt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi.






  a) | Zema korelācijas pakāpe
  Starp parādnieka kredīta kvalitāti un nodrošinājuma vērtību nedrīkst pastāvēt būtiska pozitīva korelācija.
  Vērtspapīrus, ko emitējis parādnieks vai kāds saistītas grupas uzņēmums, neuzskata par pieņemamiem. Tomēr debitora emitētas segtās obligācijas, uz kurām attiecināmi VI pielikuma 1. daļas 68. līdz 70. punkts, var atzīt par nodrošinājumu repo darījumos, ja ievēroti 1. apakšpunkta nosacījumi. |
| --- | --- | --- |

6.

Finanšu nodrošinājumu un zeltu var atzīt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi.

a)

Zema korelācijas pakāpe

Starp parādnieka kredīta kvalitāti un nodrošinājuma vērtību nedrīkst pastāvēt būtiska pozitīva korelācija.

Vērtspapīrus, ko emitējis parādnieks vai kāds saistītas grupas uzņēmums, neuzskata par pieņemamiem. Tomēr debitora emitētas segtās obligācijas, uz kurām attiecināmi VI pielikuma 1. daļas 68. līdz 70. punkts, var atzīt par nodrošinājumu repo darījumos, ja ievēroti 1. apakšpunkta nosacījumi.

| b) | Juridiskā noteiktība
  Kredītiestādes izpilda visas līgumos un tiesību aktos paredzētās prasības attiecībā uz nodrošinājuma izmantošanu saskaņā ar tiesību aktiem, kas attiecas uz to ķīlas tiesībām, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai to nodrošinātu.
  Kredītiestādes ir veikušas pietiekamu juridisko pārbaudi, kas apstiprina iespēju nodrošinājumu izmantot visās attiecīgajās jurisdikcijās. Tās pēc vajadzības atkārtoti veic šādas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka joprojām ir šī nodrošinājuma izmantošanas iespēja. |
| --- | --- |

b)

Juridiskā noteiktība

Kredītiestādes izpilda visas līgumos un tiesību aktos paredzētās prasības attiecībā uz nodrošinājuma izmantošanu saskaņā ar tiesību aktiem, kas attiecas uz to ķīlas tiesībām, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai to nodrošinātu.

Kredītiestādes ir veikušas pietiekamu juridisko pārbaudi, kas apstiprina iespēju nodrošinājumu izmantot visās attiecīgajās jurisdikcijās. Tās pēc vajadzības atkārtoti veic šādas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka joprojām ir šī nodrošinājuma izmantošanas iespēja.

| c) | Prasības attiecībā uz darbību
  Nodrošinājumu atbilstīgi dokumentē, paredzot skaidru un stabilu procedūru ķīlas savlaicīgai izmantošanai.
  Kredītiestādes lieto stabilas procedūras un procesus, lai kontrolētu riskus, kas izriet no nodrošinājuma izmantošanas, tostarp riskus, ko rada neveikta vai samazināta kredīta aizsardzība, vērtēšanas riski, riski, kas saistīti ar kredīta aizsardzības izbeigšanu, koncentrēšanās risks, kas izriet no nodrošinājuma izmantošanas, un mijiedarbība ar kredītiestādes kopējo riska profilu.
  Kredītiestādei ir dokumentāli noteikta kārtība un paņēmieni attiecībā uz pieņemtajiem nodrošinājuma veidiem un summām.
  Kredītiestādes aprēķina nodrošinājuma tirgus vērtību un to attiecīgi vēlreiz novērtē vismaz reizi sešos mēnešos, kā arī katru reizi, kad kredītiestādei ir pamats uzskatīt, ka tā tirgus vērtība ir ievērojami samazinājusies.
  Ja nodrošinājums ir trešās personas turējumā, kredītiestādēm jāveic atbilstīgi pasākumi, lai pārliecinātos, ka trešā persona nodrošinājumu tur šķirti no saviem aktīviem. |
| --- | --- |

c)

Prasības attiecībā uz darbību

Nodrošinājumu atbilstīgi dokumentē, paredzot skaidru un stabilu procedūru ķīlas savlaicīgai izmantošanai.

Kredītiestādes lieto stabilas procedūras un procesus, lai kontrolētu riskus, kas izriet no nodrošinājuma izmantošanas, tostarp riskus, ko rada neveikta vai samazināta kredīta aizsardzība, vērtēšanas riski, riski, kas saistīti ar kredīta aizsardzības izbeigšanu, koncentrēšanās risks, kas izriet no nodrošinājuma izmantošanas, un mijiedarbība ar kredītiestādes kopējo riska profilu.

Kredītiestādei ir dokumentāli noteikta kārtība un paņēmieni attiecībā uz pieņemtajiem nodrošinājuma veidiem un summām.

Kredītiestādes aprēķina nodrošinājuma tirgus vērtību un to attiecīgi vēlreiz novērtē vismaz reizi sešos mēnešos, kā arī katru reizi, kad kredītiestādei ir pamats uzskatīt, ka tā tirgus vērtība ir ievērojami samazinājusies.

Ja nodrošinājums ir trešās personas turējumā, kredītiestādēm jāveic atbilstīgi pasākumi, lai pārliecinātos, ka trešā persona nodrošinājumu tur šķirti no saviem aktīviem.

1.3.2.   Papildu minimālās prasības finanšu nodrošinājuma atzīšanai finanšu nodrošinājuma vienkāršās metodes gadījumā

| 7. | Papildus 6. punktā noteiktajām prasībām, lai varētu atzīt finanšu nodrošinājumu atbilstoši finanšu nodrošinājuma vienkāršajai metodei, aizsardzības atlikuma termiņam jābūt vismaz tik pat ilgam, kā riska darījuma atlikuma termiņš. |
| --- | --- |

7.

Papildus 6. punktā noteiktajām prasībām, lai varētu atzīt finanšu nodrošinājumu atbilstoši finanšu nodrošinājuma vienkāršajai metodei, aizsardzības atlikuma termiņam jābūt vismaz tik pat ilgam, kā riska darījuma atlikuma termiņš.

1.4.   Minimālās prasības nekustamā īpašuma ķīlas atzīšanai

| 8. | Nekustamā īpašuma ķīlu var atzīt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi.






  a) | Juridiskā noteiktība
  Hipotēka vai maksājums ir tiesisks un izpildāms visās jurisdikcijās, kas ir attiecīgas kredītlīguma noslēgšanas brīdī, un hipotēku vai reālnastu atbilstīgi un savlaicīgi reģistrē. Dokumenti atspoguļo pareizi noformētu apgrūtinājumu (t.i., ir izpildītas visas juridiskās prasības, lai nodibinātu ķīlas tiesības). Līgums par aizsardzību un tiesiskais process, uz ko tas balstīts, ļauj kredītiestādei piemērotā termiņā izmantot vērtību, ko satur aizsardzība. |
| --- | --- | --- |

8.

Nekustamā īpašuma ķīlu var atzīt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi.

a)

Juridiskā noteiktība

Hipotēka vai maksājums ir tiesisks un izpildāms visās jurisdikcijās, kas ir attiecīgas kredītlīguma noslēgšanas brīdī, un hipotēku vai reālnastu atbilstīgi un savlaicīgi reģistrē. Dokumenti atspoguļo pareizi noformētu apgrūtinājumu (t.i., ir izpildītas visas juridiskās prasības, lai nodibinātu ķīlas tiesības). Līgums par aizsardzību un tiesiskais process, uz ko tas balstīts, ļauj kredītiestādei piemērotā termiņā izmantot vērtību, ko satur aizsardzība.

| b) | Īpašuma vērtības pārbaude
  Īpašuma vērtības pārbaudi veic bieži, un vismaz reizi gadā pārbauda komerciālu nekustamo īpašumu un reizi trīs gados — apdzīvojamo nekustamo īpašumu. Ja notikušas ievērojamas tirgus nosacījumu izmaiņas, šādu pārbaudi veic biežāk. Lai pārbaudītu īpašuma vērtību un identificētu nepieciešamību atkārtoti novērtēt īpašumu, var izmantot statistiskas metodes. Īpašuma novērtējumu pārbauda neatkarīgi vērtētāji, ja pastāv informācija, kas liecina par to, ka īpašuma vērtība var būt ievērojami samazinājusies attiecībā pret vispārējām tirgus cenām. Aizdevumiem, kas pārsniedz 3 miljonus euro vai un 5 % no kredītiestādes pašu līdzekļiem, nekustamo īpašumu vērtējumu pārbauda neatkarīgs vērtētājs vismaz vienu reizi trijos gados.
  “Neatkarīgs vērtētājs” ir persona, kam ir vajadzīgā kvalifikācija, spējas un pieredze, lai veiktu vērtēšanu, un kas ir neatkarīga no procesa, kurā lemj par kredītu. |
| --- | --- |

b)

Īpašuma vērtības pārbaude

Īpašuma vērtības pārbaudi veic bieži, un vismaz reizi gadā pārbauda komerciālu nekustamo īpašumu un reizi trīs gados — apdzīvojamo nekustamo īpašumu. Ja notikušas ievērojamas tirgus nosacījumu izmaiņas, šādu pārbaudi veic biežāk. Lai pārbaudītu īpašuma vērtību un identificētu nepieciešamību atkārtoti novērtēt īpašumu, var izmantot statistiskas metodes. Īpašuma novērtējumu pārbauda neatkarīgi vērtētāji, ja pastāv informācija, kas liecina par to, ka īpašuma vērtība var būt ievērojami samazinājusies attiecībā pret vispārējām tirgus cenām. Aizdevumiem, kas pārsniedz 3 miljonus euro vai un 5 % no kredītiestādes pašu līdzekļiem, nekustamo īpašumu vērtējumu pārbauda neatkarīgs vērtētājs vismaz vienu reizi trijos gados.

“Neatkarīgs vērtētājs” ir persona, kam ir vajadzīgā kvalifikācija, spējas un pieredze, lai veiktu vērtēšanu, un kas ir neatkarīga no procesa, kurā lemj par kredītu.

| c) | Dokumentācija
  Dokumentāli skaidri nosaka apdzīvojamā un komerciālā nekustamā īpašuma veidus, ko kredītiestāde akceptē, un tās aizdevumu politiku šajā ziņā. |
| --- | --- |

c)

Dokumentācija

Dokumentāli skaidri nosaka apdzīvojamā un komerciālā nekustamā īpašuma veidus, ko kredītiestāde akceptē, un tās aizdevumu politiku šajā ziņā.

| d) | Apdrošināšana
  Kredītiestādei ir procedūras, lai pārbaudītu, vai aizsardzībai pieņemtais īpašums ir atbilstīgi apdrošināts pret bojājumu. |
| --- | --- |

d)

Apdrošināšana

Kredītiestādei ir procedūras, lai pārbaudītu, vai aizsardzībai pieņemtais īpašums ir atbilstīgi apdrošināts pret bojājumu.

1.5.   Minimālās prasības pircēju parādu atzīšanai par nodrošinājumu

| 9. | Pircēju parādus var atzīt par nodrošinājumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | Juridiskā noteiktība






  i) | Tiesiskais mehānisms, ar kuru dod nodrošinājumu, ir stabils un efektīvs, un tas nodrošina aizdevējam viennozīmīgas tiesības uz ieņēmumiem; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Pircēju parādus var atzīt par nodrošinājumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

Juridiskā noteiktība

i)

Tiesiskais mehānisms, ar kuru dod nodrošinājumu, ir stabils un efektīvs, un tas nodrošina aizdevējam viennozīmīgas tiesības uz ieņēmumiem;

| ii) | Kredītiestādēm jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai izpildītu vietējās prasības attiecībā uz nodrošinājuma īstenošanas iespējām. Jābūt sistēmai, ar kuru aizdevējam var būt pirmās kārtas prasījums attiecībā uz nodrošinājumu, un valsts lemj par to, vai šādi prasījumi ir pakārtotiem attiecībā pret priviliģētajiem kreditoriem, ko paredz tiesību aktu vai ieviešanas noteikumos; |
| --- | --- |

ii)

Kredītiestādēm jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai izpildītu vietējās prasības attiecībā uz nodrošinājuma īstenošanas iespējām. Jābūt sistēmai, ar kuru aizdevējam var būt pirmās kārtas prasījums attiecībā uz nodrošinājumu, un valsts lemj par to, vai šādi prasījumi ir pakārtotiem attiecībā pret priviliģētajiem kreditoriem, ko paredz tiesību aktu vai ieviešanas noteikumos;

| iii) | Kredītiestādes ir veikušas pietiekošas juridiskas pārbaudes, kas apstiprina iespēju piemērot nodrošinājuma līgumus visās attiecīgajās jurisdikcijās; un |
| --- | --- |

iii)

Kredītiestādes ir veikušas pietiekošas juridiskas pārbaudes, kas apstiprina iespēju piemērot nodrošinājuma līgumus visās attiecīgajās jurisdikcijās; un

| iv) | Nodrošinājuma līgumus atbilstīgi dokumentē, un tajos paredz skaidru un stabilu procedūru, kādā nodrošinājumu var savlaicīgi saņemt. Kredītiestādes procedūras nodrošina, lai tiktu ievēroti visi juridiskie nosacījumi, kas tiek prasīti, lai deklarētu aizņēmēja saistību neizpildi un savlaicīgi saņemtu nodrošinājumu. Aizņēmēja finansiālu grūtību vai saistību neizpildes gadījumā kredītiestādei ir juridiskas tiesības pārdot vai nodot pircēju parādus citam personām bez pircēju parādu debitoru piekrišanas. |
| --- | --- |

iv)

Nodrošinājuma līgumus atbilstīgi dokumentē, un tajos paredz skaidru un stabilu procedūru, kādā nodrošinājumu var savlaicīgi saņemt. Kredītiestādes procedūras nodrošina, lai tiktu ievēroti visi juridiskie nosacījumi, kas tiek prasīti, lai deklarētu aizņēmēja saistību neizpildi un savlaicīgi saņemtu nodrošinājumu. Aizņēmēja finansiālu grūtību vai saistību neizpildes gadījumā kredītiestādei ir juridiskas tiesības pārdot vai nodot pircēju parādus citam personām bez pircēju parādu debitoru piekrišanas.

| b) | Riska pārvaldība






  i) | Kredītiestādei jābūt pareizam procesam, lai noteiktu ar pircēju parādiem saistīto kredītrisku. Šāds process cita starpā ietver sevī analīzi attiecībā uz aizņēmēja darījumiem un ražošanu un to, ar kāda veida klientiem šim aizņēmējam ir darījumi. Ja kredītiestāde paļaujas uz to, ka aizņēmējs apliecina klientu kredītrisku, kredītiestādei ir jāpārbauda aizņēmēja kredīta prakse, lai pārliecinātos par tās pareizību un ticamību; |
| --- | --- | --- |

b)

Riska pārvaldība

i)

Kredītiestādei jābūt pareizam procesam, lai noteiktu ar pircēju parādiem saistīto kredītrisku. Šāds process cita starpā ietver sevī analīzi attiecībā uz aizņēmēja darījumiem un ražošanu un to, ar kāda veida klientiem šim aizņēmējam ir darījumi. Ja kredītiestāde paļaujas uz to, ka aizņēmējs apliecina klientu kredītrisku, kredītiestādei ir jāpārbauda aizņēmēja kredīta prakse, lai pārliecinātos par tās pareizību un ticamību;

| ii) | Starpībai starp riska darījumu un pircēju parādu vērtību jāatspoguļo visi attiecīgie faktori, ieskaitot iekasēšanas izmaksas, koncentrēšanos pircēju parādu portfeļa ietvaros, ko ieķīlājis atsevišķs aizņēmējs, un potenciālo tādas koncentrēšanās risku kredītiestādes kopējo riska darījumu ietvaros, kas pārsniedz to, ko kontrolē kredītiestādes vispārējā metodoloģija. Kredītiestādei ir jāuztur konsekvents uzraudzības process, kas ir pienācīgs attiecībā uz pircēju parādiem. Bez tam regulāri tiek pārskatīta atbilstība aizņēmumu līgumiem, vides ierobežojumiem un citām juridiskajām prasībām; |
| --- | --- |

ii)

Starpībai starp riska darījumu un pircēju parādu vērtību jāatspoguļo visi attiecīgie faktori, ieskaitot iekasēšanas izmaksas, koncentrēšanos pircēju parādu portfeļa ietvaros, ko ieķīlājis atsevišķs aizņēmējs, un potenciālo tādas koncentrēšanās risku kredītiestādes kopējo riska darījumu ietvaros, kas pārsniedz to, ko kontrolē kredītiestādes vispārējā metodoloģija. Kredītiestādei ir jāuztur konsekvents uzraudzības process, kas ir pienācīgs attiecībā uz pircēju parādiem. Bez tam regulāri tiek pārskatīta atbilstība aizņēmumu līgumiem, vides ierobežojumiem un citām juridiskajām prasībām;

| iii) | Aizņēmēja ieķīlātie pircēju parādi ir diversificēti, un tiem nav nevajadzīgas korelācijas ar aizņēmēju. Ja pastāv būtiska pozitīva korelācija, tad, nosakot kopumā nodrošinājuma portfeļa robežas, ņem vērā saistītos riskus; |
| --- | --- |

iii)

Aizņēmēja ieķīlātie pircēju parādi ir diversificēti, un tiem nav nevajadzīgas korelācijas ar aizņēmēju. Ja pastāv būtiska pozitīva korelācija, tad, nosakot kopumā nodrošinājuma portfeļa robežas, ņem vērā saistītos riskus;

| iv) | Pircēju parādus, kas izriet no personām, kas saistītas ar aizņēmēju (tostarp no meitasuzņēmumiem un darbiniekiem), neatzīst par riska mazināšanu; un |
| --- | --- |

iv)

Pircēju parādus, kas izriet no personām, kas saistītas ar aizņēmēju (tostarp no meitasuzņēmumiem un darbiniekiem), neatzīst par riska mazināšanu; un

| v) | Kredītiestādei jābūt dokumentētam procesam, lai iekasētu pircēju parādus krīzes situācijās. Attiecīgajiem iekasēšanas mehānismiem jābūt arī tad, ja aizņēmējs parasti ir pieejams kredītiestādei attiecībā uz iekasēšanu. |
| --- | --- |

v)

Kredītiestādei jābūt dokumentētam procesam, lai iekasētu pircēju parādus krīzes situācijās. Attiecīgajiem iekasēšanas mehānismiem jābūt arī tad, ja aizņēmējs parasti ir pieejams kredītiestādei attiecībā uz iekasēšanu.

1.6.   Minimālās prasības cita lietiskā nodrošinājuma atzīšanai

| 10. | Citu lietisko nodrošinājumu var atzīt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | nodrošinājuma līgums ir tiesisks un izpildāms visās attiecīgajās jurisdikcijās, un tas ļauj kredītiestādei piemērotā termiņā izmantot īpašuma vērtību; |
| --- | --- | --- |

10.

Citu lietisko nodrošinājumu var atzīt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

nodrošinājuma līgums ir tiesisks un izpildāms visās attiecīgajās jurisdikcijās, un tas ļauj kredītiestādei piemērotā termiņā izmantot īpašuma vērtību;

| b) | kā vienīgo izņēmumu pieļaujot 9. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētos pirmās kārtas prasījumus, nodrošinājumam ir pieļaujamas tikai pirmās kārtas aizturējuma tiesības vai maksājumi. Kredītiestādei ir prioritāte pret visiem pārējiem aizdevējiem attiecībā uz ieņēmumiem no nodrošinājuma; |
| --- | --- |

b)

kā vienīgo izņēmumu pieļaujot 9. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētos pirmās kārtas prasījumus, nodrošinājumam ir pieļaujamas tikai pirmās kārtas aizturējuma tiesības vai maksājumi. Kredītiestādei ir prioritāte pret visiem pārējiem aizdevējiem attiecībā uz ieņēmumiem no nodrošinājuma;

| c) | īpašuma vērtības pārbaudi veic bieži un vismaz reizi gadā. Ja notikušas ievērojamas tirgus nosacījumu izmaiņas, šāda pārbaude jāveic biežāk; |
| --- | --- |

c)

īpašuma vērtības pārbaudi veic bieži un vismaz reizi gadā. Ja notikušas ievērojamas tirgus nosacījumu izmaiņas, šāda pārbaude jāveic biežāk;

| d) | aizdevuma līgumos iekļauj sīkus nodrošinājuma aprakstus un sīki nosaka veidu, kādā veic atkārtotu novērtēšanu, un tās biežumu; |
| --- | --- |

d)

aizdevuma līgumos iekļauj sīkus nodrošinājuma aprakstus un sīki nosaka veidu, kādā veic atkārtotu novērtēšanu, un tās biežumu;

| e) | lietiskā nodrošinājuma veidus, ko pieņem kredītiestāde, un kārtību un praksi attiecībā uz katra nodrošinājuma veida piemēroto summu saistībā ar riska darījuma summu skaidri dokumentē iekšējā kredīta kārtībā un procedūrās, kas ir pieejamas izskatīšanai; |
| --- | --- |

e)

lietiskā nodrošinājuma veidus, ko pieņem kredītiestāde, un kārtību un praksi attiecībā uz katra nodrošinājuma veida piemēroto summu saistībā ar riska darījuma summu skaidri dokumentē iekšējā kredīta kārtībā un procedūrās, kas ir pieejamas izskatīšanai;

| f) | kredītiestādes kredītpolitikas attiecībā uz darījumu struktūru pievēršas attiecīgām ķīlas prasībām, kas attiecas uz riska darījuma summu, spēju ātri izmantot ķīlu, spēju objektīvi noteikt cenu vai tirgus vērtību, to, cik bieži iespējams ātri iegūt vērtību (tostarp profesionālu novērtējuma apstiprināšanu), un nodrošinājuma vērtības svārstīgumu vai svārstīguma iespējamību; |
| --- | --- |

f)

kredītiestādes kredītpolitikas attiecībā uz darījumu struktūru pievēršas attiecīgām ķīlas prasībām, kas attiecas uz riska darījuma summu, spēju ātri izmantot ķīlu, spēju objektīvi noteikt cenu vai tirgus vērtību, to, cik bieži iespējams ātri iegūt vērtību (tostarp profesionālu novērtējuma apstiprināšanu), un nodrošinājuma vērtības svārstīgumu vai svārstīguma iespējamību;

| g) | gan sākotnējā vērtēšanā, gan atkārtotajā vērtēšanā pilnībā ņem vērā jebkādu nodrošinājuma bojāšanos vai novecošanos. Veicot vērtēšanu un atkārtoto vērtēšanu, īpaša uzmanība jāpievērš iespaidam, kādu laiks atstāj uz tādu nodrošinājumu, kam svarīgs modes vai laika aspekts; |
| --- | --- |

g)

gan sākotnējā vērtēšanā, gan atkārtotajā vērtēšanā pilnībā ņem vērā jebkādu nodrošinājuma bojāšanos vai novecošanos. Veicot vērtēšanu un atkārtoto vērtēšanu, īpaša uzmanība jāpievērš iespaidam, kādu laiks atstāj uz tādu nodrošinājumu, kam svarīgs modes vai laika aspekts;

| h) | kredītiestādei jābūt tiesībām fiziski pārbaudīt īpašumu. Tai ir kārtība un procedūras, kurās noteikts, ka tā īsteno savas tiesības veikt fizisku pārbaudi; un |
| --- | --- |

h)

kredītiestādei jābūt tiesībām fiziski pārbaudīt īpašumu. Tai ir kārtība un procedūras, kurās noteikts, ka tā īsteno savas tiesības veikt fizisku pārbaudi; un

| i) | kredītiestādei jābūt procedūrām, lai pārbaudītu, vai aizsardzībai pieņemtais īpašums ir atbilstīgi apdrošināts pret bojājumu. |
| --- | --- |

i)

kredītiestādei jābūt procedūrām, lai pārbaudītu, vai aizsardzībai pieņemtais īpašums ir atbilstīgi apdrošināts pret bojājumu.

1.7.   Minimālās prasības, lai izpirkumnomas riska darījumus uzskatītu par nodrošinātiem

| 11. | Lai riska darījumus, kas izriet no izpirkumnomas darījumiem, varētu uzskatīt par nodrošinātiem pēc izpirkumnomā nodotā īpašuma veida, jābūt ievērotiem šādiem nosacījumiem.






  a) | Ir ievēroti nosacījumi, kas noteikti, attiecīgi, 8. vai 10. punktā attiecībā uz izpirkumnomā nodotā īpašuma veida atzīšanai par nodrošinājumu; |
| --- | --- | --- |

11.

Lai riska darījumus, kas izriet no izpirkumnomas darījumiem, varētu uzskatīt par nodrošinātiem pēc izpirkumnomā nodotā īpašuma veida, jābūt ievērotiem šādiem nosacījumiem.

a)

Ir ievēroti nosacījumi, kas noteikti, attiecīgi, 8. vai 10. punktā attiecībā uz izpirkumnomā nodotā īpašuma veida atzīšanai par nodrošinājumu;

| b) | iznomātājam ir stabila riska pārvaldība, kurā ņem vērā iznomātā īpašuma izmantošanas mērķus, vecumu un plānoto lietošanas ilgumu, kā arī atbilstīga nodrošinājuma vērtības uzraudzība, |
| --- | --- |

b)

iznomātājam ir stabila riska pārvaldība, kurā ņem vērā iznomātā īpašuma izmantošanas mērķus, vecumu un plānoto lietošanas ilgumu, kā arī atbilstīga nodrošinājuma vērtības uzraudzība,

| c) | Pastāv stabila tiesiskā sistēma, kas nosaka aizdevēja īpašumtiesības pār objektu un viņa spēju savlaicīgi īstenot savas īpašumtiesības; un |
| --- | --- |

c)

Pastāv stabila tiesiskā sistēma, kas nosaka aizdevēja īpašumtiesības pār objektu un viņa spēju savlaicīgi īstenot savas īpašumtiesības; un

| d) | ja nav jau noteikts, aprēķinot LGD pakāpes, starpība starp neatmaksātās parāda summas un nodrošinājuma tirgus vērtību nedrīkst pārsniegt kredītriska mazināšanu attiecībā uz izpirkumnomā nodoto objektu. |
| --- | --- |

d)

ja nav jau noteikts, aprēķinot LGD pakāpes, starpība starp neatmaksātās parāda summas un nodrošinājuma tirgus vērtību nedrīkst pārsniegt kredītriska mazināšanu attiecībā uz izpirkumnomā nodoto objektu.

1.8.   Minimālās prasības citas fondētās kredīta aizsardzības atzīšanai

1.8.1.   Trešās puses kredītiestādes kontos esoši naudas līdzekļi vai tās turēti naudai pielīdzināmie instrumenti

| 12. | Lai pret 1. daļas 23. punktā minēto aizsardzību varētu piemērot 3. daļas 79. punktā paredzētā pieeja, tai jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | aizņēmēja prasība pret trešās puses iestādi ir atklāti ieķīlāta vai nodota aizdevējai kredītiestādei, un šī ķīlas vai nodošanas prasība ir tiesiska un izpildāma visās attiecīgajās jurisdikcijās; |
| --- | --- | --- |

12.

Lai pret 1. daļas 23. punktā minēto aizsardzību varētu piemērot 3. daļas 79. punktā paredzētā pieeja, tai jāatbilst šādiem nosacījumiem:

a)

aizņēmēja prasība pret trešās puses iestādi ir atklāti ieķīlāta vai nodota aizdevējai kredītiestādei, un šī ķīlas vai nodošanas prasība ir tiesiska un izpildāma visās attiecīgajās jurisdikcijās;

| b) | trešās puses iestādei ir paziņots par ieķīlāšanu vai nodošanu; |
| --- | --- |

b)

trešās puses iestādei ir paziņots par ieķīlāšanu vai nodošanu;

| c) | paziņojuma rezultātā trešās puses iestāde var veikt maksājumus vienīgi aizdevējai kredītiestādei vai citām pusēm ar aizdevējas kredītiestādes atļauju; un |
| --- | --- |

c)

paziņojuma rezultātā trešās puses iestāde var veikt maksājumus vienīgi aizdevējai kredītiestādei vai citām pusēm ar aizdevējas kredītiestādes atļauju; un

| d) | ieķīlāšana vai objekta nodošana ir beznosacījumu un neatceļama. |
| --- | --- |

d)

ieķīlāšana vai objekta nodošana ir beznosacījumu un neatceļama.

1.8.2.   Dzīvības apdrošināšanas polises, kas ieķīlātas par labu aizdevējai kredītiestādei.

| 13. | Dzīvības apdrošināšanas polises, kas ieķīlātas par labu aizdevējai kredītiestādei, var atzīt vienīgi tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | uzņēmumu, kas veic dzīvības apdrošināšanu, var atzīt par piemērotu nefondētas kredīta aizsardzības sniedzēju saskaņā ar 1. daļas 26. punktu; |
| --- | --- | --- |

13.

Dzīvības apdrošināšanas polises, kas ieķīlātas par labu aizdevējai kredītiestādei, var atzīt vienīgi tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

a)

uzņēmumu, kas veic dzīvības apdrošināšanu, var atzīt par piemērotu nefondētas kredīta aizsardzības sniedzēju saskaņā ar 1. daļas 26. punktu;

| b) | dzīvības apdrošināšanas polise ir atklāti ieķīlāta par labu aizdevējai kredītiestādei vai tai nodota; |
| --- | --- |

b)

dzīvības apdrošināšanas polise ir atklāti ieķīlāta par labu aizdevējai kredītiestādei vai tai nodota;

| c) | attiecīgajai apdrošināšanas sabiedrībai, kas veic dzīvības apdrošināšanu, ir paziņots par ieķīlāšanu vai nodošanu, un, pamatojoties uz to, šī sabiedrība drīkst tikai ar tās kredītiestādes atļauju, kura kredītu ir izsniegusi, līguma ietvaros izmaksāt noteiktas summas; |
| --- | --- |

c)

attiecīgajai apdrošināšanas sabiedrībai, kas veic dzīvības apdrošināšanu, ir paziņots par ieķīlāšanu vai nodošanu, un, pamatojoties uz to, šī sabiedrība drīkst tikai ar tās kredītiestādes atļauju, kura kredītu ir izsniegusi, līguma ietvaros izmaksāt noteiktas summas;

| d) | apdrošināšanas deklarēto atpirkuma summu nav iespējams samazināt; |
| --- | --- |

d)

apdrošināšanas deklarēto atpirkuma summu nav iespējams samazināt;

| e) | aizdevējai kredītiestādei jābūt tiesībām aizņēmēja saistību neizpildes gadījumā savlaicīgi anulēt polisi un saņemt atpirkuma summu; |
| --- | --- |

e)

aizdevējai kredītiestādei jābūt tiesībām aizņēmēja saistību neizpildes gadījumā savlaicīgi anulēt polisi un saņemt atpirkuma summu;

| f) | aizdevēja kredītiestāde ir informēta par jebkādiem maksājumiem, ko polises turētājs nav samaksājis par polisi; |
| --- | --- |

f)

aizdevēja kredītiestāde ir informēta par jebkādiem maksājumiem, ko polises turētājs nav samaksājis par polisi;

| g) | kredīta aizsardzībai jābūt nodrošinātai visu aizdevuma termiņa laiku. Ja tas nav iespējams tāpēc, ka apdrošināšanas attiecības beidzas ātrāk nekā kredīta attiecības, tad kredītiestādei jānodrošina, lai naudas summa, kas ienāk sakarā ar noslēgto apdrošināšanas līgumu, kalpo par nodrošinājumu līdz kredītlīguma termiņa beigām; un |
| --- | --- |

g)

kredīta aizsardzībai jābūt nodrošinātai visu aizdevuma termiņa laiku. Ja tas nav iespējams tāpēc, ka apdrošināšanas attiecības beidzas ātrāk nekā kredīta attiecības, tad kredītiestādei jānodrošina, lai naudas summa, kas ienāk sakarā ar noslēgto apdrošināšanas līgumu, kalpo par nodrošinājumu līdz kredītlīguma termiņa beigām; un

| h) | ķīlas vai nodošanas prasība ir tiesiska un izpildāma visās jurisdikcijās, kas ir attiecīgas kredītlīguma noslēgšanas brīdī. |
| --- | --- |

h)

ķīlas vai nodošanas prasība ir tiesiska un izpildāma visās jurisdikcijās, kas ir attiecīgas kredītlīguma noslēgšanas brīdī.

2.   NEFONDĒTA KREDĪTA AIZSARDZĪBA UN KREDĪTRISKAM PIESAISTĪTĀS PARĀDZĪMES

2.1.   Prasības, kas ir kopīgas garantijām un kredīta atvasinātajiem instrumentiem

| 14. | Ievērojot 16. punktu, kredīta aizsardzību, kas atvasināta no garantijas vai kredīta atvasinātā instrumenta, var atzīt vienīgi tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | kredīta aizsardzība ir tieša; |
| --- | --- | --- |

14.

Ievērojot 16. punktu, kredīta aizsardzību, kas atvasināta no garantijas vai kredīta atvasinātā instrumenta, var atzīt vienīgi tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

a)

kredīta aizsardzība ir tieša;

| b) | kredīta aizsardzības apjoms ir skaidri definēts un neapstrīdams; |
| --- | --- |

b)

kredīta aizsardzības apjoms ir skaidri definēts un neapstrīdams;

| c) | kredīta aizsardzības līgums nesatur tādus punktus, kuru izpildi aizdevējs nevar tieši kontrolēt un kuri:






  i) | ļautu aizsardzības devējam vienpusēji atcelt aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

c)

kredīta aizsardzības līgums nesatur tādus punktus, kuru izpildi aizdevējs nevar tieši kontrolēt un kuri:

i)

ļautu aizsardzības devējam vienpusēji atcelt aizsardzību;

| ii) | aizsargātā riska darījuma kredīta kvalitātes pasliktināšanās rezultātā palielinātu aizsardzības faktiskās izmaksas; |
| --- | --- |

ii)

aizsargātā riska darījuma kredīta kvalitātes pasliktināšanās rezultātā palielinātu aizsardzības faktiskās izmaksas;

| iii) | gadījumā, ja sākotnējais parādnieks neizpilda kādus maksājumus, kas tam jāveic, varētu panākt, ka aizsardzības devējam nav pienākuma savlaicīgi veikt maksājumus; vai |
| --- | --- |

iii)

gadījumā, ja sākotnējais parādnieks neizpilda kādus maksājumus, kas tam jāveic, varētu panākt, ka aizsardzības devējam nav pienākuma savlaicīgi veikt maksājumus; vai

| iv) | varētu ļaut aizsardzības devējam samazināt kredīta aizsardzības termiņu; un |
| --- | --- |

iv)

varētu ļaut aizsardzības devējam samazināt kredīta aizsardzības termiņu; un

| d) | tai jābūt tiesiskai un izpildāmai visās jurisdikcijās, kas ir attiecīgas kredītlīguma noslēgšanas brīdī. |
| --- | --- |

d)

tai jābūt tiesiskai un izpildāmai visās jurisdikcijās, kas ir attiecīgas kredītlīguma noslēgšanas brīdī.

2.1.1.   Prasības attiecībā uz darbību

| 15. | Kredītiestāde pierāda savai kompetentajai iestādei, ka tai ir sistēmas, lai pārvaldītu iespējamo riska koncentrēšanos, kas izriet no tā, ka kredītiestāde izmanto garantijas un kredīta atvasinātos instrumentus. Kredītiestādei jāspēj pierādīt, kā tās stratēģija attiecībā uz kredīta atvasināto instrumentu un garantiju izmantošanu mijiedarbojas ar tās kopējā riska profila pārvaldību. |
| --- | --- |

15.

Kredītiestāde pierāda savai kompetentajai iestādei, ka tai ir sistēmas, lai pārvaldītu iespējamo riska koncentrēšanos, kas izriet no tā, ka kredītiestāde izmanto garantijas un kredīta atvasinātos instrumentus. Kredītiestādei jāspēj pierādīt, kā tās stratēģija attiecībā uz kredīta atvasināto instrumentu un garantiju izmantošanu mijiedarbojas ar tās kopējā riska profila pārvaldību.

2.2.   Valsts vai citas publiskā sektora atbalsta garantijas

| 16. | Ja riska darījums ir aizsargāts ar garantiju, kam ir atbalsta garantija no tādas centrālās valdības vai centrālās bankas, reģionālās valdības vai pašvaldības, vai publiskās struktūras, prasījumus pret kuru saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par prasījumiem pret to centrālo valdību, kuras jurisdikcijā tās izveidotas, no tādas daudzpusējās attīstības bankas, kam saskaņā ar vai pamatojoties uz 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska pakāpi, vai no tādas publiskās struktūras, prasījumus pret kuru saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par prasījumiem pret kredītiestādēm, tad riska darījumu var uzskatīt par darījumu, kas aizsargāts ar garantiju, kuru sniedz attiecīgā struktūra, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | atbalsta garantija aptver visus prasījuma riska elementus; |
| --- | --- | --- |

16.

Ja riska darījums ir aizsargāts ar garantiju, kam ir atbalsta garantija no tādas centrālās valdības vai centrālās bankas, reģionālās valdības vai pašvaldības, vai publiskās struktūras, prasījumus pret kuru saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par prasījumiem pret to centrālo valdību, kuras jurisdikcijā tās izveidotas, no tādas daudzpusējās attīstības bankas, kam saskaņā ar vai pamatojoties uz 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska pakāpi, vai no tādas publiskās struktūras, prasījumus pret kuru saskaņā ar 78. līdz 83. pantu uzskata par prasījumiem pret kredītiestādēm, tad riska darījumu var uzskatīt par darījumu, kas aizsargāts ar garantiju, kuru sniedz attiecīgā struktūra, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

atbalsta garantija aptver visus prasījuma riska elementus;

| b) | gan sākotnējā garantija, gan atbalsta garantija atbilst 14., 15. un 18. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz garantijām, izņemot to, ka atbalsta garantijai nav jābūt tiešai; un |
| --- | --- |

b)

gan sākotnējā garantija, gan atbalsta garantija atbilst 14., 15. un 18. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz garantijām, izņemot to, ka atbalsta garantijai nav jābūt tiešai; un

| c) | kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka segums ir stabils un ka vēsturiski nekas neliecina par to, ka atbalsta garantijas segums nebūtu vienlīdz efektīvs kā minētās vienības tieša garantija. |
| --- | --- |

c)

kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka segums ir stabils un ka vēsturiski nekas neliecina par to, ka atbalsta garantijas segums nebūtu vienlīdz efektīvs kā minētās vienības tieša garantija.

| 17. | punkta procedūra attiecināma arī uz riska darījumiem, kam atbalsta garantiju nav sniegušas šeit minētās juridiskās personas, ja riska darījuma atbalsta garantiju savukārt tieši garantē kāda no minētajām juridiskajām personām un ir izpildīti 16. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

17.

punkta procedūra attiecināma arī uz riska darījumiem, kam atbalsta garantiju nav sniegušas šeit minētās juridiskās personas, ja riska darījuma atbalsta garantiju savukārt tieši garantē kāda no minētajām juridiskajām personām un ir izpildīti 16. punkta nosacījumi.

2.3.   Papildu prasības attiecībā uz garantijām

| 18. | Garantijas var atzīt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | tiklīdz iestājusies darījumu partnera saistību neizpilde un/ vai maksājumu neizpilde, aizdevējai kredītiestādei ir tiesības savlaicīgi vērsties pret garantijas devēju attiecībā uz jebkurām summām, kas maksājamas pēc tā prasījuma, attiecība uz kuru ir nodrošināta aizsardzība. Garantijas devējam ir jāveic maksājums, nesaistot to ar nosacījumiem, lai kredītiestāde vispirms vērstos pie paša parādnieka. Tādas nefondētas kredīta aizsardzības gadījumā, kura attiecas uz mājokļa nekustamā īpašuma hipotekārajiem kredītiem, 14. panta c) apakšpunkta iii) punkta un šā apakšpunkta pirmās daļas prasības ir jāizpilda tikai 24 mēnešus ilgā laikposmā; |
| --- | --- | --- |

18.

Garantijas var atzīt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

tiklīdz iestājusies darījumu partnera saistību neizpilde un/ vai maksājumu neizpilde, aizdevējai kredītiestādei ir tiesības savlaicīgi vērsties pret garantijas devēju attiecībā uz jebkurām summām, kas maksājamas pēc tā prasījuma, attiecība uz kuru ir nodrošināta aizsardzība. Garantijas devējam ir jāveic maksājums, nesaistot to ar nosacījumiem, lai kredītiestāde vispirms vērstos pie paša parādnieka. Tādas nefondētas kredīta aizsardzības gadījumā, kura attiecas uz mājokļa nekustamā īpašuma hipotekārajiem kredītiem, 14. panta c) apakšpunkta iii) punkta un šā apakšpunkta pirmās daļas prasības ir jāizpilda tikai 24 mēnešus ilgā laikposmā;

| b) | garantija ir skaidri dokumentāli noteiktas saistības, ko uzņēmies garantijas devējs; un |
| --- | --- |

b)

garantija ir skaidri dokumentāli noteiktas saistības, ko uzņēmies garantijas devējs; un

| c) | ievērojot nākamajā teikumā izklāstīto, garantija sedz visa veida maksājumus, kas parādniekam jāveic attiecībā uz prasījumu. Ja no garantijas tiek izslēgti noteikti maksājumu veidi, garantijas atzīto vērtību koriģē, lai atspoguļotu ierobežoto segumu. |
| --- | --- |

c)

ievērojot nākamajā teikumā izklāstīto, garantija sedz visa veida maksājumus, kas parādniekam jāveic attiecībā uz prasījumu. Ja no garantijas tiek izslēgti noteikti maksājumu veidi, garantijas atzīto vērtību koriģē, lai atspoguļotu ierobežoto segumu.

| 19. | Tādu garantiju gadījumā, kas dotas savstarpējo garantiju shēmu kontekstā, ko šim nolūkam atzīst kompetentās iestādes, vai ko nodrošina vai ka atbalsta garantiju sniedz vienības, kas minētas 16. punktā, tad prasības, kas noteiktas 18. panta a) apakšpunktā, uzskata par izpildītām, ja ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:






  a) | aizdevējai kredītiestādei ir tiesības savlaicīgi saņemt no garantijas devēja provizorisku maksājumu, kas aprēķināts tā, lai atspoguļotu tās summas aptuvenas aplēses, kāda ir ekonomiskajiem zaudējumiem, kas varētu rasties aizdevējai kredītiestādei, ieskaitot zaudējumus, kas izriet no procentu nemaksāšanas un citiem maksājumu veidiem, ko aizņēmējs ir parādā, proporcionāli garantijas segumam; vai |
| --- | --- | --- |

19.

Tādu garantiju gadījumā, kas dotas savstarpējo garantiju shēmu kontekstā, ko šim nolūkam atzīst kompetentās iestādes, vai ko nodrošina vai ka atbalsta garantiju sniedz vienības, kas minētas 16. punktā, tad prasības, kas noteiktas 18. panta a) apakšpunktā, uzskata par izpildītām, ja ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:

a)

aizdevējai kredītiestādei ir tiesības savlaicīgi saņemt no garantijas devēja provizorisku maksājumu, kas aprēķināts tā, lai atspoguļotu tās summas aptuvenas aplēses, kāda ir ekonomiskajiem zaudējumiem, kas varētu rasties aizdevējai kredītiestādei, ieskaitot zaudējumus, kas izriet no procentu nemaksāšanas un citiem maksājumu veidiem, ko aizņēmējs ir parādā, proporcionāli garantijas segumam; vai

| b) | izdevēja kredītiestāde var pierādīt, ka šādu rīcību var pamatot ar garantijas zaudējumu aizsardzības efektu, ieskaitot tādus zaudējumus, kas izriet no to procentu maksājumu un citu maksājumu nemaksāšanas, kuri aizņēmējam ir jāveic. |
| --- | --- |

b)

izdevēja kredītiestāde var pierādīt, ka šādu rīcību var pamatot ar garantijas zaudējumu aizsardzības efektu, ieskaitot tādus zaudējumus, kas izriet no to procentu maksājumu un citu maksājumu nemaksāšanas, kuri aizņēmējam ir jāveic.

2.4.   Papildu prasības kredītu atvasinātajiem instrumentiem

| 20. | Kredīta atvasinātos instrumentus var atzīt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | ievērojot b) apakšpunktu, kredīta notikumi, kas uzskaitīti pie kredīta atvasinātā instrumenta, ietver sevī vismaz šādus notikumus:






  i) | tādu summu nemaksāšana, kas jāmaksā saskaņā ar bāzes saistību nosacījumiem, kas ir spēkā šādas nemaksāšanas brīdī (ar labvēlības periodu, kas cieši saskan vai ir mazāks, neka labvēlības periods bāzes saistībām); |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Kredīta atvasinātos instrumentus var atzīt vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

ievērojot b) apakšpunktu, kredīta notikumi, kas uzskaitīti pie kredīta atvasinātā instrumenta, ietver sevī vismaz šādus notikumus:

i)

tādu summu nemaksāšana, kas jāmaksā saskaņā ar bāzes saistību nosacījumiem, kas ir spēkā šādas nemaksāšanas brīdī (ar labvēlības periodu, kas cieši saskan vai ir mazāks, neka labvēlības periods bāzes saistībām);

| ii) | parādnieka bankrots, maksātnespēja vai nespēja nomaksāt parādus, vai parādu nemaksāšana vai rakstiska atzīšanās par nespēju kopumā samaksāt parādus, kuriem pienāk kārtējais maksājuma termiņš, un analoģiski notikumi; un |
| --- | --- |

ii)

parādnieka bankrots, maksātnespēja vai nespēja nomaksāt parādus, vai parādu nemaksāšana vai rakstiska atzīšanās par nespēju kopumā samaksāt parādus, kuriem pienāk kārtējais maksājuma termiņš, un analoģiski notikumi; un

| iii) | bāzes saistību pārstrukturēšana, kurā ietilpst pamatsummas, procentu maksājumu vai apkalpošanas maksas norakstīšana vai atlikšana, ka rezultātā veidojas kredīta zaudējumu notikums (t.i., vērtības korekcija vai cits līdzīgs debeta postenis peļņas un zaudējumu kontā); |
| --- | --- |

iii)

bāzes saistību pārstrukturēšana, kurā ietilpst pamatsummas, procentu maksājumu vai apkalpošanas maksas norakstīšana vai atlikšana, ka rezultātā veidojas kredīta zaudējumu notikums (t.i., vērtības korekcija vai cits līdzīgs debeta postenis peļņas un zaudējumu kontā);

| b) | ja kredīta notikumi, kas uzskaitīti pie kredīta atvasinātā instrumenta, neietver sevī bāzes saistību pārstrukturēšanu, ka aprakstīts a) apakšpunkta iii) punktā, kredīta aizsardzību tomēr var atzīt ka tādu, kam samazināma atzīta vērtība, kā noteikts 3. daļas 83. punktā; |
| --- | --- |

b)

ja kredīta notikumi, kas uzskaitīti pie kredīta atvasinātā instrumenta, neietver sevī bāzes saistību pārstrukturēšanu, ka aprakstīts a) apakšpunkta iii) punktā, kredīta aizsardzību tomēr var atzīt ka tādu, kam samazināma atzīta vērtība, kā noteikts 3. daļas 83. punktā;

| c) | tādu kredīta atvasināto instrumentu gadījumā, kas ļauj veikt skaidrās naudas norēķinus, ir stabils novērtēšanas process, lai ticami noteiktu zaudējumus. Paredz skaidri noteiktu periodu, kurā iegūst bāzes saistību novērtējumus pēc kredīta notikuma; |
| --- | --- |

c)

tādu kredīta atvasināto instrumentu gadījumā, kas ļauj veikt skaidrās naudas norēķinus, ir stabils novērtēšanas process, lai ticami noteiktu zaudējumus. Paredz skaidri noteiktu periodu, kurā iegūst bāzes saistību novērtējumus pēc kredīta notikuma;

| d) | ja norēķiniem ir nepieciešams, lai aizsardzības pircējam būtu tiesības un iespējas pārnests bāzes saistības uz aizsardzības devēju, tad bāzes saistību noteikumi paredz, ka nedrīkst bez pamata atteikt jebkādu nepieciešamo atļauju šādai pārnešanai; un |
| --- | --- |

d)

ja norēķiniem ir nepieciešams, lai aizsardzības pircējam būtu tiesības un iespējas pārnests bāzes saistības uz aizsardzības devēju, tad bāzes saistību noteikumi paredz, ka nedrīkst bez pamata atteikt jebkādu nepieciešamo atļauju šādai pārnešanai; un

| e) | skaidri nosaka to pušu identitāti, kas atbild par noteikšanu, vai ir iestājies kredīta noteikums. Par noteikšanu nav vienīga atbildība aizsardzības sniedzējam. Aizsardzības pircējam ir tiesības/iespējas informēt aizsardzības devēju par kredīta notikuma iestāšanos. |
| --- | --- |

e)

skaidri nosaka to pušu identitāti, kas atbild par noteikšanu, vai ir iestājies kredīta noteikums. Par noteikšanu nav vienīga atbildība aizsardzības sniedzējam. Aizsardzības pircējam ir tiesības/iespējas informēt aizsardzības devēju par kredīta notikuma iestāšanos.

| 21. | Nesakritība starp bāzes saistībām un atsauces saistībām pēc kredīta atvasinātā instrumenta (t.i., saistības, ko izmanto, lai noteiktu naudas norēķinu vērtību vai izpildāmās saistības) vai starp bāzes saistībām un saistībām, ko izmanto, lai noteiktu, vai ir iestājies kredīta notikums, ir atļaujama vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | atsauces saistības vai, attiecīgā gadījumā, saistības, ko izmanto, lai noteiktu, vai ir iestājies kredīta notikums, ir tādas pašas kārtas vai zemākas kārtas, nekā bāzes saistības; un |
| --- | --- | --- |

21.

Nesakritība starp bāzes saistībām un atsauces saistībām pēc kredīta atvasinātā instrumenta (t.i., saistības, ko izmanto, lai noteiktu naudas norēķinu vērtību vai izpildāmās saistības) vai starp bāzes saistībām un saistībām, ko izmanto, lai noteiktu, vai ir iestājies kredīta notikums, ir atļaujama vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

atsauces saistības vai, attiecīgā gadījumā, saistības, ko izmanto, lai noteiktu, vai ir iestājies kredīta notikums, ir tādas pašas kārtas vai zemākas kārtas, nekā bāzes saistības; un

| b) | atsauces saistībām vai, attiecīgā gadījumā, saistībām, ko izmanto, lai noteiktu, vai ir iestājies kredīta notikums, ir viens un tas pats parādnieks (t.i., tie izriet no vienas un tās pašas juridiskās personas), un pastāv tiesiski piemērojamas klauzulas, saskaņā ar kuru tiek atzīta kāda parāda saistību nepildīšana, ja netiek pildītas saistības, kas izriet no kāda cita šā parādnieka parāda. |
| --- | --- |

b)

atsauces saistībām vai, attiecīgā gadījumā, saistībām, ko izmanto, lai noteiktu, vai ir iestājies kredīta notikums, ir viens un tas pats parādnieks (t.i., tie izriet no vienas un tās pašas juridiskās personas), un pastāv tiesiski piemērojamas klauzulas, saskaņā ar kuru tiek atzīta kāda parāda saistību nepildīšana, ja netiek pildītas saistības, kas izriet no kāda cita šā parādnieka parāda.

2.5.   Kvalifikācijas prasības piemērošanai saskaņā ar VII pielikuma 1. daļas 4. punktu.

| 22. | Lai VII pielikuma 1. daļas 4. punktu varētu piemērot kredīta aizsardzībai, kas atvasināta no garantijas vai kredītu atvasinātā instrumenta, tai jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | pamata saistības ir:






  — | uzņēmumu riska darījums, kā tas definēts 86. pantā, izņemot apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumus; |
| --- | --- | --- | --- |

22.

Lai VII pielikuma 1. daļas 4. punktu varētu piemērot kredīta aizsardzībai, kas atvasināta no garantijas vai kredītu atvasinātā instrumenta, tai jāatbilst šādiem nosacījumiem:

a)

pamata saistības ir:

—

uzņēmumu riska darījums, kā tas definēts 86. pantā, izņemot apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumus;

| — | tāds riska darījums ar reģionālo valdību, pašvaldību vai publisko struktūru, kuru saskaņā ar 87. pantu neuzskata par riska darījumu ar centrālo valdību vai centrālo banku; vai |
| --- | --- |

—

tāds riska darījums ar reģionālo valdību, pašvaldību vai publisko struktūru, kuru saskaņā ar 87. pantu neuzskata par riska darījumu ar centrālo valdību vai centrālo banku; vai

| — | tāds riska darījums ar mazo vai vidējo uzņēmumu, kuru saskaņā ar 86. panta 4. punktu klasificē kā mazu riska darījumu; |
| --- | --- |

—

tāds riska darījums ar mazo vai vidējo uzņēmumu, kuru saskaņā ar 86. panta 4. punktu klasificē kā mazu riska darījumu;

| b) | darījuma partneri un aizsardzības sniedzējs nav vienas grupas locekļi; |
| --- | --- |

b)

darījuma partneri un aizsardzības sniedzējs nav vienas grupas locekļi;

| c) | riska darījumu nodrošina ar kādu no šiem instrumentiem:






  — | viena nosaukuma nefondētie kredīta atvasinātie instrumenti vai viena nosaukuma garantijas; |
| --- | --- | --- |

c)

riska darījumu nodrošina ar kādu no šiem instrumentiem:

—

viena nosaukuma nefondētie kredīta atvasinātie instrumenti vai viena nosaukuma garantijas;

| — | “līdz pirmajam kavējumam” groza produkti — piemērošana attiecināma uz groza aktīviem ar viszemāko riska svērto vērtību; vai |
| --- | --- |

—

“līdz pirmajam kavējumam” groza produkti — piemērošana attiecināma uz groza aktīviem ar viszemāko riska svērto vērtību; vai

| — | “nth līdz kavējumam” groza produkti — iegūtā aizsardzība ir piemērota izskatīšanai šajā sistēmā, ja iegūta arī piemērota (n – 1)th aizsardzība pret kavējumu vai ja grozā esošo aktīvu (n – 1) jau ir nokavēts. Šādā gadījumā piemērošana attiecināma uz groza aktīvu ar viszemāko riska svērto vērtību; |
| --- | --- |

—

“nth līdz kavējumam” groza produkti — iegūtā aizsardzība ir piemērota izskatīšanai šajā sistēmā, ja iegūta arī piemērota (n – 1)th aizsardzība pret kavējumu vai ja grozā esošo aktīvu (n – 1) jau ir nokavēts. Šādā gadījumā piemērošana attiecināma uz groza aktīvu ar viszemāko riska svērto vērtību;

| d) | kredīta aizsardzība atbilst 14., 15., 18., 20. un 21. punktā izklāstītajām prasībām; |
| --- | --- |

d)

kredīta aizsardzība atbilst 14., 15., 18., 20. un 21. punktā izklāstītajām prasībām;

| e) | ar riska darījumu pirms VII pielikuma 1. daļas 4. punkta piemērošanas saistītais riska svērums neietekmē nevienu kredīta aizsardzības aspektu; |
| --- | --- |

e)

ar riska darījumu pirms VII pielikuma 1. daļas 4. punkta piemērošanas saistītais riska svērums neietekmē nevienu kredīta aizsardzības aspektu;

| f) | kredītiestādei ir tiesības un izredzes saņemt maksājumu no nodrošinājuma sniedzēja, neīstenojot nekādas juridiskas darbības, lai piespiestu darījuma partneri maksāt. Tādā apjomā un veidā, kādā kredītiestāde uzskata par iespējamu, tā īsteno pasākumus, lai nodrošinātu nodrošinājuma sniedzēja tūlītēju labprātīgu maksājumu kredīta notikumu gadījumos; |
| --- | --- |

f)

kredītiestādei ir tiesības un izredzes saņemt maksājumu no nodrošinājuma sniedzēja, neīstenojot nekādas juridiskas darbības, lai piespiestu darījuma partneri maksāt. Tādā apjomā un veidā, kādā kredītiestāde uzskata par iespējamu, tā īsteno pasākumus, lai nodrošinātu nodrošinājuma sniedzēja tūlītēju labprātīgu maksājumu kredīta notikumu gadījumos;

| g) | nopirktā kredīta aizsardzība sedz visus kredīta zaudējumus, kas radušies riska darījuma nodrošinātajā daļā un kuru cēlonis ir līgumā paredzēti kredīta notikumi; |
| --- | --- |

g)

nopirktā kredīta aizsardzība sedz visus kredīta zaudējumus, kas radušies riska darījuma nodrošinātajā daļā un kuru cēlonis ir līgumā paredzēti kredīta notikumi;

| h) | ja izmaksu struktūras dēļ vajadzīga fiziska maksājumu kārtošana, tad vajadzīga juridiska noteiktība attiecībā uz aizdevuma pieejamību, obligācijām vai iespējamo atbildību. Ja kredītiestāde gatavojas nodot kādas citas saistības, nevis riska darījumu, tā nodrošina nododamo saistību pietiekamu likviditāti, lai kredītiestāde varētu tās nopirkt nodošanai saskaņā ar līgumu; |
| --- | --- |

h)

ja izmaksu struktūras dēļ vajadzīga fiziska maksājumu kārtošana, tad vajadzīga juridiska noteiktība attiecībā uz aizdevuma pieejamību, obligācijām vai iespējamo atbildību. Ja kredītiestāde gatavojas nodot kādas citas saistības, nevis riska darījumu, tā nodrošina nododamo saistību pietiekamu likviditāti, lai kredītiestāde varētu tās nopirkt nodošanai saskaņā ar līgumu;

| i) | gan aizsardzības sniedzējs, gan kredītiestāde rakstiskā formā juridiski apstiprina kredīta aizsardzības pasākumu noteikumus; |
| --- | --- |

i)

gan aizsardzības sniedzējs, gan kredītiestāde rakstiskā formā juridiski apstiprina kredīta aizsardzības pasākumu noteikumus;

| j) | kredītiestādēm ir iekšēja procedūra, lai atklātu pārmērīgu korelāciju starp aizsardzības sniedzēja un riska darījuma partnera kredīta vērtību, kas radusies sakarā ar viņu darbības rezultātu atkarību no vispārējiem faktoriem, ne tikai no sistēmiska riska faktora; un |
| --- | --- |

j)

kredītiestādēm ir iekšēja procedūra, lai atklātu pārmērīgu korelāciju starp aizsardzības sniedzēja un riska darījuma partnera kredīta vērtību, kas radusies sakarā ar viņu darbības rezultātu atkarību no vispārējiem faktoriem, ne tikai no sistēmiska riska faktora; un

| k) | aizsardzības gadījumā pret kredīta pasliktināšanās risku nopirkto pircēja parādu pārdevējs un aizsardzības sniedzējs nedrīkst būt viena grupas locekļi. |
| --- | --- |

k)

aizsardzības gadījumā pret kredīta pasliktināšanās risku nopirkto pircēja parādu pārdevējs un aizsardzības sniedzējs nedrīkst būt viena grupas locekļi.

3. daļa — Kredītriska mazināšanas efekta aprēķināšana

| 1. | Ievērojot 4. līdz 6. daļas noteikumus, ja ir izpildīti 1. un 2. daļas noteikumi, var saskaņā ar šīs daļas noteikumiem mainīt kārtību, kādā aprēķina riska svērto vērtību 78. līdz 83. panta ietvaros un riska svērto vērtību un paredzamos zaudējumus 84. līdz 89. panta ietvaros. |
| --- | --- |

1.

Ievērojot 4. līdz 6. daļas noteikumus, ja ir izpildīti 1. un 2. daļas noteikumi, var saskaņā ar šīs daļas noteikumiem mainīt kārtību, kādā aprēķina riska svērto vērtību 78. līdz 83. panta ietvaros un riska svērto vērtību un paredzamos zaudējumus 84. līdz 89. panta ietvaros.

| 2. | Ar skaidrās naudas līdzekļiem, vērtspapīriem vai precēm, ko iegādājas, aizņemas vai saņem repo darījumā vai vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumā, rīkojas kā ar nodrošinājumu. |
| --- | --- |

2.

Ar skaidrās naudas līdzekļiem, vērtspapīriem vai precēm, ko iegādājas, aizņemas vai saņem repo darījumā vai vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumā, rīkojas kā ar nodrošinājumu.

1.   FONDĒTĀ KREDĪTA AIZSARDZĪBA

1.1.   Ar kredītu saistītās parādzīmes.

| 3. | Ieguldījumus kredītiestāžu izdotajās ar kredītu saistītajās parādzīmēs var uzskatīt par naudas ķīlu. |
| --- | --- |

3.

Ieguldījumus kredītiestāžu izdotajās ar kredītu saistītajās parādzīmēs var uzskatīt par naudas ķīlu.

1.2.   Bilances posteņu savstarpēja dzēšana

| 4. | Aizdevumi un noguldījumi aizdevējā kredītiestādē, kam piemēro bilances posteņu savstarpējo dzēšanu, ir uzskatāmi par naudas ķīlu. |
| --- | --- |

4.

Aizdevumi un noguldījumi aizdevējā kredītiestādē, kam piemēro bilances posteņu savstarpējo dzēšanu, ir uzskatāmi par naudas ķīlu.

1.3.   Savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumi, kas attiecas uz repo darījumiem/vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem un/vai citiem ar kapitāla tirgu saistītiem darījumiem

1.3.1.   Pilnībā pielāgotās riska darījuma vērtības aprēķināšana

a)   Uzraugu noteikto svārstību korekciju pieejas vai pašu vērtējuma svārstību korekciju pieejas izmantošana

| 5. | Atbilstoši 12. līdz 21. punktam, aprēķinot “pilnībā pielāgoto riska darījuma vērtību” (E*) riska darījumu apjomiem, kam piemēro atbilstošu savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu, kas attiecas uz repo darījumiem/vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem un/vai citiem ar kapitāla tirgu saistītiem darījumiem, piemērojamās svārstību korekcijas aprēķina, izmantojot vai nu uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju vai pašu vērtējuma svārstību korekciju pieeju, kā attiecībā uz finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi izklāstīts 30. līdz 61. punktā. Uz pašu vērtējuma pieejas izmantošanu attiecina tos pašus nosacījumus un prasības, kādus piemēro saskaņā ar finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi. |
| --- | --- |

5.

Atbilstoši 12. līdz 21. punktam, aprēķinot “pilnībā pielāgoto riska darījuma vērtību” (E*) riska darījumu apjomiem, kam piemēro atbilstošu savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu, kas attiecas uz repo darījumiem/vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem un/vai citiem ar kapitāla tirgu saistītiem darījumiem, piemērojamās svārstību korekcijas aprēķina, izmantojot vai nu uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju vai pašu vērtējuma svārstību korekciju pieeju, kā attiecībā uz finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi izklāstīts 30. līdz 61. punktā. Uz pašu vērtējuma pieejas izmantošanu attiecina tos pašus nosacījumus un prasības, kādus piemēro saskaņā ar finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi.

| 6. | Tīro pozīciju katram vērtspapīru vai preču veidam aprēķina, atņemot no saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu aizdoto, pārdoto vai piegādāto attiecīgā veida vērtspapīru vai preču kopējās vērtības saskaņā ar minēto līgumu aizņemto, nopirkto vai saņemto attiecīgā veida vērtspapīru vai preču kopējo vērtību. |
| --- | --- |

6.

Tīro pozīciju katram vērtspapīru vai preču veidam aprēķina, atņemot no saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu aizdoto, pārdoto vai piegādāto attiecīgā veida vērtspapīru vai preču kopējās vērtības saskaņā ar minēto līgumu aizņemto, nopirkto vai saņemto attiecīgā veida vērtspapīru vai preču kopējo vērtību.

| 7. | “Vērtspapīru veids” 6. punktā nozīmē vērtspapīrus, kurus izdod viena un tā pati juridiskā persona, kuriem ir tā pati emisijas diena, tas pats termiņš un uz kuriem attiecas tie paši noteikumi un tie paši likvidācijas periodi, kā norādīts no 34. līdz 59. punktā. |
| --- | --- |

7.

“Vērtspapīru veids” 6. punktā nozīmē vērtspapīrus, kurus izdod viena un tā pati juridiskā persona, kuriem ir tā pati emisijas diena, tas pats termiņš un uz kuriem attiecas tie paši noteikumi un tie paši likvidācijas periodi, kā norādīts no 34. līdz 59. punktā.

| 8. | Tīro pozīciju katrā valūtā, kas nav savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līguma norēķinu valūta, aprēķina, no attiecīgajā valūtā izteikto vērtspapīru, kas aizdoti, pārdoti vai piegādāti saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu, kopējās vērtības, kas pievienota saskaņā ar minēto līgumu aizdotajai vai pārņemtajai naudas summai attiecīgajā valūtā, atņemot attiecīgajā valūtā izteikto vērtspapīru, kas aizņemti, nopirkti vai saņemti saskaņā ar šo līgumu, kopējo summu, kas pievienota saskaņā ar minēto līgumu aizņemtajai vai saņemtajai naudas summai attiecīgajā valūtā. |
| --- | --- |

8.

Tīro pozīciju katrā valūtā, kas nav savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līguma norēķinu valūta, aprēķina, no attiecīgajā valūtā izteikto vērtspapīru, kas aizdoti, pārdoti vai piegādāti saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu, kopējās vērtības, kas pievienota saskaņā ar minēto līgumu aizdotajai vai pārņemtajai naudas summai attiecīgajā valūtā, atņemot attiecīgajā valūtā izteikto vērtspapīru, kas aizņemti, nopirkti vai saņemti saskaņā ar šo līgumu, kopējo summu, kas pievienota saskaņā ar minēto līgumu aizņemtajai vai saņemtajai naudas summai attiecīgajā valūtā.

| 9. | Attiecīgajam vērtspapīru veidam vai naudas pozīcijai atbilstošo no svārstīguma izrietošo korekciju piemēro šā veida vērtspapīru pozitīvās vai negatīvās tīrās pozīcijas absolūtajai vērtībai. |
| --- | --- |

9.

Attiecīgajam vērtspapīru veidam vai naudas pozīcijai atbilstošo no svārstīguma izrietošo korekciju piemēro šā veida vērtspapīru pozitīvās vai negatīvās tīrās pozīcijas absolūtajai vērtībai.

| 10. | No svārstīguma izrietošo korekciju ārvalstu valūtu riskam (fx) piemēro tīrajai pozitīvajai vai negatīvajai pozīcijai katrā valūtā, kas nav savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līguma norēķinu valūta. |
| --- | --- |

10.

No svārstīguma izrietošo korekciju ārvalstu valūtu riskam (fx) piemēro tīrajai pozitīvajai vai negatīvajai pozīcijai katrā valūtā, kas nav savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līguma norēķinu valūta.

| 11. | E* aprēķina ar šādu formulu:
  E* = max {0, [(Σ(E) - Σ(C)) + Σ(|tīrā pozīcija katram vērtspapīru veidam| × Hsec) + Σ|Efx| × Hfx)]}
  Ja riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78.–83. pantu, E ir riska darījuma vērtība katram atsevišķam līgumā noteiktam riska darījumu apjomam, ko piemērotu, ja nebūtu kredīta aizsardzības.
  Ja riska svērtās vērtības un sagaidāmās zaudējumu vērtības aprēķina saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, E ir riska darījuma vērtība katram atsevišķam līgumā noteiktam riska darījumu apjomam, ko piemērotu, ja nebūtu kredīta aizsardzības.
  C ir vērtspapīru vai preču aizņēmuma, pirkuma vai saņemtā apjoma vērtība, vai naudas aizņēmuma vai saņemtā apjoma vērtība attiecībā uz katru šādu riska darījuma apjomu.
  Σ(E) ir visu līgumā paredzēto E summa.
  Σ(C) ir visu līgumā paredzēto C summa.
  Efx ir tīrā pozīcija (pozitīva vai negatīva) attiecīgā valūtā, kura nav līguma norēķinu valūta, ko aprēķina saskaņā ar 8. punktu.
  Hsec ir attiecīgam vērtspapīru veidam atbilstoša no svārstīguma izrietošā korekcija.
  Hfx ir no svārstīguma izrietoša korekcija ārvalstu valūtu riskam.
  E* ir pilnībā pielāgotā riska darījuma vērtība. |
| --- | --- |

11.

E* aprēķina ar šādu formulu:

E* = max {0, [(Σ(E) - Σ(C)) + Σ(|tīrā pozīcija katram vērtspapīru veidam| × Hsec) + Σ|Efx| × Hfx)]}

Ja riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78.–83. pantu, E ir riska darījuma vērtība katram atsevišķam līgumā noteiktam riska darījumu apjomam, ko piemērotu, ja nebūtu kredīta aizsardzības.

Ja riska svērtās vērtības un sagaidāmās zaudējumu vērtības aprēķina saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, E ir riska darījuma vērtība katram atsevišķam līgumā noteiktam riska darījumu apjomam, ko piemērotu, ja nebūtu kredīta aizsardzības.

C ir vērtspapīru vai preču aizņēmuma, pirkuma vai saņemtā apjoma vērtība, vai naudas aizņēmuma vai saņemtā apjoma vērtība attiecībā uz katru šādu riska darījuma apjomu.

Σ(E) ir visu līgumā paredzēto E summa.

Σ(C) ir visu līgumā paredzēto C summa.

Efx ir tīrā pozīcija (pozitīva vai negatīva) attiecīgā valūtā, kura nav līguma norēķinu valūta, ko aprēķina saskaņā ar 8. punktu.

Hsec ir attiecīgam vērtspapīru veidam atbilstoša no svārstīguma izrietošā korekcija.

Hfx ir no svārstīguma izrietoša korekcija ārvalstu valūtu riskam.

E* ir pilnībā pielāgotā riska darījuma vērtība.

b)   Uz iekšējiem modeļiem balstītas pieejas izmantošana

| 12. | Kā alternatīvu uzraugu noteikto svārstību korekciju pieejas vai pašu vērtējuma svārstību korekciju pieejas izmantošanai, aprēķinot pilnībā pielāgoto riska darījuma vērtību (E*), kas radusies, piemērojot atbilstošu savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu, kas attiecas uz repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevumiem vai aizņēmumiem un/vai citiem ar kapitāla tirgu saistītiem darījumiem, kas nav darījumi ar atvasinātiem instrumentiem, kredītiestādēm var atļaut izmantot uz iekšējiem modeļiem balstītu pieeju, kurā ņemta vērā korelācijas ietekme starp vērtspapīru pozīcijām, uz kurām neattiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, ka arī attiecīgo instrumentu likviditāte. Šajā pieejā izmantotie iekšējie modeļi nodrošina aplēses par iespējamām izmaiņām nenodrošinātajā riska darījuma vērtībā (ΣE - ΣC). Ar kompetento iestāžu atļauju kredītiestādes var pielietot arī savus iekšējos modeļus ierobežotiem aizdevuma darījumiem, ja uz darījumiem attiecas divpusējs nolīgums par savstarpēju prasību un saistību kompensāciju saskaņā ar III pielikuma 7. daļā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

12.

Kā alternatīvu uzraugu noteikto svārstību korekciju pieejas vai pašu vērtējuma svārstību korekciju pieejas izmantošanai, aprēķinot pilnībā pielāgoto riska darījuma vērtību (E*), kas radusies, piemērojot atbilstošu savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu, kas attiecas uz repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevumiem vai aizņēmumiem un/vai citiem ar kapitāla tirgu saistītiem darījumiem, kas nav darījumi ar atvasinātiem instrumentiem, kredītiestādēm var atļaut izmantot uz iekšējiem modeļiem balstītu pieeju, kurā ņemta vērā korelācijas ietekme starp vērtspapīru pozīcijām, uz kurām neattiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, ka arī attiecīgo instrumentu likviditāte. Šajā pieejā izmantotie iekšējie modeļi nodrošina aplēses par iespējamām izmaiņām nenodrošinātajā riska darījuma vērtībā (ΣE - ΣC). Ar kompetento iestāžu atļauju kredītiestādes var pielietot arī savus iekšējos modeļus ierobežotiem aizdevuma darījumiem, ja uz darījumiem attiecas divpusējs nolīgums par savstarpēju prasību un saistību kompensāciju saskaņā ar III pielikuma 7. daļā noteiktajām prasībām.

| 13. | Kredītiestāde var izvēlēties uz iekšējiem modeļiem balstītas pieejas izmantošanu neatkarīgi no izvēles, kuru tā izdarījusi starp 78. līdz 83. pantu un 84. līdz 89. pantu riska svērtās vērtības riska darījumu aprēķināšanai. Tomēr, ja kredītiestāde vēlas izmantot uz iekšējiem modeļiem balstītu pieeju, tai šī pieeja jāattiecina uz visiem darījuma partneriem un vērtspapīriem, izņemot nebūtiskus portfeļus, kam var izmantot uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju vai pašu vērtējuma svārstību korekciju pieeju, ka izklāstīts 5. līdz 11. punktā. |
| --- | --- |

13.

Kredītiestāde var izvēlēties uz iekšējiem modeļiem balstītas pieejas izmantošanu neatkarīgi no izvēles, kuru tā izdarījusi starp 78. līdz 83. pantu un 84. līdz 89. pantu riska svērtās vērtības riska darījumu aprēķināšanai. Tomēr, ja kredītiestāde vēlas izmantot uz iekšējiem modeļiem balstītu pieeju, tai šī pieeja jāattiecina uz visiem darījuma partneriem un vērtspapīriem, izņemot nebūtiskus portfeļus, kam var izmantot uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju vai pašu vērtējuma svārstību korekciju pieeju, ka izklāstīts 5. līdz 11. punktā.

| 14. | Uz iekšējiem modeļiem balstīta pieeja ir pieejama kredītiestādēm, kuras ir saņēmušas atzīšanu iekšējam riska pārvaldīšanas modelim saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V pielikumu. |
| --- | --- |

14.

Uz iekšējiem modeļiem balstīta pieeja ir pieejama kredītiestādēm, kuras ir saņēmušas atzīšanu iekšējam riska pārvaldīšanas modelim saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V pielikumu.

| 15. | Kredītiestādes, kuru uzraudzības iestādes nav atzinušas šāda modeļa izmantošanu saskaņā ar Direktīvu 2006/.../EK, var iesniegt attiecīgām iestādēm pieprasījumu atzīt iekšēju riska pārvaldīšanas modeli 12. līdz 21. punkta nolūkā. |
| --- | --- |

15.

Kredītiestādes, kuru uzraudzības iestādes nav atzinušas šāda modeļa izmantošanu saskaņā ar Direktīvu 2006/.../EK, var iesniegt attiecīgām iestādēm pieprasījumu atzīt iekšēju riska pārvaldīšanas modeli 12. līdz 21. punkta nolūkā.

| 16. | Kompetentās iestādes piešķir atzīšanu vienīgi tad, ja kredītiestādes riska vadības sistēma attiecība uz to risku pārvaldību, kas rodas darījumiem, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, ir konceptuāli nevainojama un to īsteno godprātīgi, un, jo īpaši, ja izpildīti šādi kvalitatīvie standarti:






  a) | iekšējais riska aprēķina modelis, ko izmanto iespējamā cenu svārstīguma aprēķināšanai darījumiem, ir tieši iekļauts iestādes ikdienas riska vadības procesā un ir pamats pārskatam par riska darījumiem, ko gatavo iestādes augstākai vadībai; |
| --- | --- | --- |

16.

Kompetentās iestādes piešķir atzīšanu vienīgi tad, ja kredītiestādes riska vadības sistēma attiecība uz to risku pārvaldību, kas rodas darījumiem, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, ir konceptuāli nevainojama un to īsteno godprātīgi, un, jo īpaši, ja izpildīti šādi kvalitatīvie standarti:

a)

iekšējais riska aprēķina modelis, ko izmanto iespējamā cenu svārstīguma aprēķināšanai darījumiem, ir tieši iekļauts iestādes ikdienas riska vadības procesā un ir pamats pārskatam par riska darījumiem, ko gatavo iestādes augstākai vadībai;

| b) | kredītiestādei ir riska kontroles struktūrvienība, kas ir neatkarīga no darījumu tirdzniecības struktūrvienībām un tieši pakļauta augstākai vadībai. Šai struktūrvienībai jāatbild par kredītiestādes riska vadības sistēmas plānošanu un īstenošanu. Tā sastāda un analizē dienas pārskatus par riska vadības modeļa rezultātiem un attiecīgiem pozīciju ierobežojumu pasākumiem, kas jāveic; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādei ir riska kontroles struktūrvienība, kas ir neatkarīga no darījumu tirdzniecības struktūrvienībām un tieši pakļauta augstākai vadībai. Šai struktūrvienībai jāatbild par kredītiestādes riska vadības sistēmas plānošanu un īstenošanu. Tā sastāda un analizē dienas pārskatus par riska vadības modeļa rezultātiem un attiecīgiem pozīciju ierobežojumu pasākumiem, kas jāveic;

| c) | riska kontroles struktūrvienības sastādītos dienas pārskatus pārskata tāda līmeņa vadība, kuras pilnvaras ir pietiekamas, lai mazinātu gan ieņemtās pozīcijas, gan arī iestādes kopējo risku; |
| --- | --- |

c)

riska kontroles struktūrvienības sastādītos dienas pārskatus pārskata tāda līmeņa vadība, kuras pilnvaras ir pietiekamas, lai mazinātu gan ieņemtās pozīcijas, gan arī iestādes kopējo risku;

| d) | kredītiestādei ir pietiekams personāls, kas ir kvalificēts izmantot sarežģītus modeļus riska kontroles struktūrvienībā; |
| --- | --- |

d)

kredītiestādei ir pietiekams personāls, kas ir kvalificēts izmantot sarežģītus modeļus riska kontroles struktūrvienībā;

| e) | kredītiestāde ir izveidojusi procedūras, lai uzraudzītu un nodrošinātu atbilstību iekšējai politikai, kas dokumentāri apstiprināta, un kontroli attiecībā uz riska aprēķina sistēmas kopējo darbību; |
| --- | --- |

e)

kredītiestāde ir izveidojusi procedūras, lai uzraudzītu un nodrošinātu atbilstību iekšējai politikai, kas dokumentāri apstiprināta, un kontroli attiecībā uz riska aprēķina sistēmas kopējo darbību;

| f) | kredītiestādes modeļiem ir pārbaudīta virzības uzskaite ar atbilstošu riska aprēķina precizitāti, ko apliecina tās rezultātu atpakaļejoša pārbaude, izmantojot vismaz viena gada datus; |
| --- | --- |

f)

kredītiestādes modeļiem ir pārbaudīta virzības uzskaite ar atbilstošu riska aprēķina precizitāti, ko apliecina tās rezultātu atpakaļejoša pārbaude, izmantojot vismaz viena gada datus;

| g) | kredītiestāde bieži veic stingru stresa pārbaudes programmu, un augstākā vadība pārskata šo pārbaužu rezultātus un atspoguļo tos politikā un ierobežojumos, ko tā nosaka; |
| --- | --- |

g)

kredītiestāde bieži veic stingru stresa pārbaudes programmu, un augstākā vadība pārskata šo pārbaužu rezultātus un atspoguļo tos politikā un ierobežojumos, ko tā nosaka;

| h) | kredītiestādei kā daļa no tās pastāvīga iekšējās revīzijas procesa neatkarīgi jāpārskata tās riska aprēķina sistēma. Šajā pārskatā jāaptver gan darījumu tirdzniecības struktūrvienību, gan neatkarīgās riska kontroles struktūrvienības darbības; |
| --- | --- |

h)

kredītiestādei kā daļa no tās pastāvīga iekšējās revīzijas procesa neatkarīgi jāpārskata tās riska aprēķina sistēma. Šajā pārskatā jāaptver gan darījumu tirdzniecības struktūrvienību, gan neatkarīgās riska kontroles struktūrvienības darbības;

| i) | vismaz reizi gadā kredītiestādei jāveic tās riska vadības sistēmas pārskats; un |
| --- | --- |

i)

vismaz reizi gadā kredītiestādei jāveic tās riska vadības sistēmas pārskats; un

| j) | iekšējais modelis atbilst prasībām, kas noteiktas III pielikuma 6. iedaļas 40. līdz 42. pantā. |
| --- | --- |

j)

iekšējais modelis atbilst prasībām, kas noteiktas III pielikuma 6. iedaļas 40. līdz 42. pantā.

| 17. | Aprēķinot iespējamās izmaiņas vērtībā, ievēro šādu standartu minimumu:






  a) | iespējamo izmaiņu vērtībā aprēķināšana vismaz ik dienas; |
| --- | --- | --- |

17.

Aprēķinot iespējamās izmaiņas vērtībā, ievēro šādu standartu minimumu:

a)

iespējamo izmaiņu vērtībā aprēķināšana vismaz ik dienas;

| b) | pārskata datu 99 % uzticamība ar precizitāti līdz vienam ciparam (aiz komata); |
| --- | --- |

b)

pārskata datu 99 % uzticamība ar precizitāti līdz vienam ciparam (aiz komata);

| c) | 5 dienu likvidācijas periods, izņemot darījumiem, kas nav vērtspapīru repo darījumi vai vērtspapīru aizdevumi vai aizņēmumi, kad izmanto 10 dienu likvidācijas periodu; |
| --- | --- |

c)

5 dienu likvidācijas periods, izņemot darījumiem, kas nav vērtspapīru repo darījumi vai vērtspapīru aizdevumi vai aizņēmumi, kad izmanto 10 dienu likvidācijas periodu;

| d) | vēsturiska apsekojuma periods vismaz vienu gadu, izņemot gadījumu, kad īsāku apsekojuma periodu attaisno nozīmīgs pacēlums cenas nestabilitātē; un |
| --- | --- |

d)

vēsturiska apsekojuma periods vismaz vienu gadu, izņemot gadījumu, kad īsāku apsekojuma periodu attaisno nozīmīgs pacēlums cenas nestabilitātē; un

| e) | atjauninājumi, ko nosaka trīs mēnešu dati. |
| --- | --- |

e)

atjauninājumi, ko nosaka trīs mēnešu dati.

| 18. | Kompetentās iestādes pieprasa, lai iekšējais riska aprēķina modelis aptvertu pietiekamu skaitu riska faktoru, lai savukārt aptvertu visu faktisko cenas risku. |
| --- | --- |

18.

Kompetentās iestādes pieprasa, lai iekšējais riska aprēķina modelis aptvertu pietiekamu skaitu riska faktoru, lai savukārt aptvertu visu faktisko cenas risku.

| 19. | Kompetentās iestādes var ļaut kredītiestādēm riska kategorijās un starp tām izmantot empīriskas korelācijas, ja tās atzīst, ka kredītiestādes korelāciju aprēķina sistēma ir nevainojama un to īsteno godprātīgi. |
| --- | --- |

19.

Kompetentās iestādes var ļaut kredītiestādēm riska kategorijās un starp tām izmantot empīriskas korelācijas, ja tās atzīst, ka kredītiestādes korelāciju aprēķina sistēma ir nevainojama un to īsteno godprātīgi.

| 20. | Pilnībā pielāgoto riska darījuma vērtību (E*) kredītiestādēm, kuras izmanto iekšējo modeļu pieeju, aprēķina ar šādu formulu:
  E* = max {0, [(ΣE - ΣC) + ( iekšējo modeļu VaR rezultāts)]}
  Ja riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. panta, E ir riska darījuma vērtība katram atsevišķam līgumā noteiktam riska darījumu apjomam, ko piemērotu, ja nebūtu kredīta aizsardzības.
  Ja riska svērtās vērtības un sagaidāmās zaudējumu vērtības aprēķina saskaņā ar 84.–89. pantu, E ir riska darījuma vērtība katram atsevišķam līgumā noteiktam riska darījumu apjomam, ko piemērotu, ja nebūtu kredīta aizsardzības.
  C ir vērtspapīru vai preču aizņēmuma, pirkuma vai saņemtā apjoma pašreizējā vērtība, vai naudas aizņēmuma vai saņemtā apjoma vērtība attiecībā uz katru šādu riska darījumu apjomu.
  Σ(E) ir visu līgumā paredzēto E summa
  Σ(C) ir visu līgumā paredzēto C summa. |
| --- | --- |

20.

Pilnībā pielāgoto riska darījuma vērtību (E*) kredītiestādēm, kuras izmanto iekšējo modeļu pieeju, aprēķina ar šādu formulu:

E* = max {0, [(ΣE - ΣC) + ( iekšējo modeļu VaR rezultāts)]}

Ja riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. panta, E ir riska darījuma vērtība katram atsevišķam līgumā noteiktam riska darījumu apjomam, ko piemērotu, ja nebūtu kredīta aizsardzības.

Ja riska svērtās vērtības un sagaidāmās zaudējumu vērtības aprēķina saskaņā ar 84.–89. pantu, E ir riska darījuma vērtība katram atsevišķam līgumā noteiktam riska darījumu apjomam, ko piemērotu, ja nebūtu kredīta aizsardzības.

C ir vērtspapīru vai preču aizņēmuma, pirkuma vai saņemtā apjoma pašreizējā vērtība, vai naudas aizņēmuma vai saņemtā apjoma vērtība attiecībā uz katru šādu riska darījumu apjomu.

Σ(E) ir visu līgumā paredzēto E summa

Σ(C) ir visu līgumā paredzēto C summa.

| 21. | Aprēķinot riska svērtās vērtības riska darījumus, izmantojot iekšējos modeļus, kredītiestādes izmanto iepriekšējās darba dienas modeļa rezultātu. |
| --- | --- |

21.

Aprēķinot riska svērtās vērtības riska darījumus, izmantojot iekšējos modeļus, kredītiestādes izmanto iepriekšējās darba dienas modeļa rezultātu.

1.3.2.   Riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu summu aprēķināšana repo darījumiem un/vai vērtspapīru vai preču aizdevumiem vai aizņēmumiem un/vai citiem ar kapitāla tirgu saistītiem darījumiem, uz ko attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumi

Standartizētā pieeja

| 22. | E*, kuru aprēķina saskaņā ar 5. līdz 21. punktu, ņem par riska darījuma vērtību riska darījumu apjomam ar darījuma partneri, kā pamatā ir darījumi, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums 80. panta nolūkā. |
| --- | --- |

22.

E*, kuru aprēķina saskaņā ar 5. līdz 21. punktu, ņem par riska darījuma vērtību riska darījumu apjomam ar darījuma partneri, kā pamatā ir darījumi, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums 80. panta nolūkā.

IRB pieeja

| 23. | E*, kuru aprēķina saskaņā ar 5. līdz 21. punktu, ņem par riska darījuma vērtību riska darījumu apjomam ar darījuma partneri, kā pamatā ir darījumi, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums VII pielikuma nolūkā. |
| --- | --- |

23.

E*, kuru aprēķina saskaņā ar 5. līdz 21. punktu, ņem par riska darījuma vērtību riska darījumu apjomam ar darījuma partneri, kā pamatā ir darījumi, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums VII pielikuma nolūkā.

1.4.   Finanšu nodrošinājums

1.4.1.   Finanšu nodrošinājuma vienkāršā metode

| 24. | Finanšu nodrošinājuma vienkārša metode ir pieejama vienīgi tad, ja riska svērto vērtību aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu. Kredītiestāde vienlaikus neizmanto gan finanšu nodrošinājuma vienkāršo metodi, gan finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi. |
| --- | --- |

24.

Finanšu nodrošinājuma vienkārša metode ir pieejama vienīgi tad, ja riska svērto vērtību aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu. Kredītiestāde vienlaikus neizmanto gan finanšu nodrošinājuma vienkāršo metodi, gan finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi.

Novērtēšana

| 25. | Atbilstoši šai metodei atzītam finanšu nodrošinājumam piešķir vērtību, kas ir vienāda ar tā tirgus vērtību, kura noteikta saskaņā ar 2. daļas 6. punktu. |
| --- | --- |

25.

Atbilstoši šai metodei atzītam finanšu nodrošinājumam piešķir vērtību, kas ir vienāda ar tā tirgus vērtību, kura noteikta saskaņā ar 2. daļas 6. punktu.

Riska svērtās vērtības aprēķināšana

| 26. | Riska svērumu, kuru saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķirtu, ja aizdevējam būtu tiešs riska darījums ar nodrošinājuma instrumentu, piemēro tām prasību daļām, kuras ir nodrošinātas ar atzītā nodrošinājuma tirgus vērtību. Nodrošinātās daļas riska svērums ir vismaz 20 %, izņemot gadījumus, kas noteikti 27. līdz 29. punktā. Riska darījumu apjoma atlikušajai daļai piešķir riska svērumu, ko saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķirtu nenodrošinātam riska darījumu apjomam ar darījuma partneri. |
| --- | --- |

26.

Riska svērumu, kuru saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķirtu, ja aizdevējam būtu tiešs riska darījums ar nodrošinājuma instrumentu, piemēro tām prasību daļām, kuras ir nodrošinātas ar atzītā nodrošinājuma tirgus vērtību. Nodrošinātās daļas riska svērums ir vismaz 20 %, izņemot gadījumus, kas noteikti 27. līdz 29. punktā. Riska darījumu apjoma atlikušajai daļai piešķir riska svērumu, ko saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķirtu nenodrošinātam riska darījumu apjomam ar darījuma partneri.

Repo darījumi un vērtspapīru aizdevumi vai aizņēmumi

| 27. | 0 % riska svērumu piešķir riska darījumu apjoma nodrošinātajai daļai, kā pamatā ir darījumi, kuri atbilst 59. un 60. punktā uzskaitītajiem kritērijiem. Ja darījuma partneris nav galvenais tirgus dalībnieks, piešķir 10 % riska svērumu. |
| --- | --- |

27.

0 % riska svērumu piešķir riska darījumu apjoma nodrošinātajai daļai, kā pamatā ir darījumi, kuri atbilst 59. un 60. punktā uzskaitītajiem kritērijiem. Ja darījuma partneris nav galvenais tirgus dalībnieks, piešķir 10 % riska svērumu.

Darījumi ar ārpusbiržas (OTC) atvasinājumiem, uz ko attiecas ikdienas novērtējums pēc tirgus cenas

| 28. | 0 % riska svērumu atbilstoši nodrošinājuma pakāpei piešķir riska darījumu vērtībām, kuras saskaņā ar III pielikumu nosaka atvasinātajiem instrumentiem, kas uzskaitīti IV pielikuma un kam piemēro ik dienas novērtējumu pēc tirgus cenas, kuri nodrošināti ar naudu vai naudai pielīdzināmiem instrumentiem, ja nav valūtu nesakritības. 10 % riska svērumu līdz nodrošinājuma pakāpei piešķir tādu darījumu riska darījumu vērtībām, kuri nodrošināti ar centrālo valdību vai centrālo banku emitētiem parāda vērtspapīriem, kuriem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķirts 0 % riska svērums.
  Šā punkta nolūkiem “centrālo valdību vai centrālo banku emitēti parāda vērtspapīri” ietver:






  a) | parāda vērtspapīrus, ko emitējušas reģionālās vai vietējās varas iestādes, ar kurām riska darījumus pielīdzina riska darījumiem ar centrālo valdību, kuras jurisdikcijā tās atrodas saskaņā ar 78. līdz 83. pantu; |
| --- | --- | --- |

28.

0 % riska svērumu atbilstoši nodrošinājuma pakāpei piešķir riska darījumu vērtībām, kuras saskaņā ar III pielikumu nosaka atvasinātajiem instrumentiem, kas uzskaitīti IV pielikuma un kam piemēro ik dienas novērtējumu pēc tirgus cenas, kuri nodrošināti ar naudu vai naudai pielīdzināmiem instrumentiem, ja nav valūtu nesakritības. 10 % riska svērumu līdz nodrošinājuma pakāpei piešķir tādu darījumu riska darījumu vērtībām, kuri nodrošināti ar centrālo valdību vai centrālo banku emitētiem parāda vērtspapīriem, kuriem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķirts 0 % riska svērums.

Šā punkta nolūkiem “centrālo valdību vai centrālo banku emitēti parāda vērtspapīri” ietver:

a)

parāda vērtspapīrus, ko emitējušas reģionālās vai vietējās varas iestādes, ar kurām riska darījumus pielīdzina riska darījumiem ar centrālo valdību, kuras jurisdikcijā tās atrodas saskaņā ar 78. līdz 83. pantu;

| b) | parāda vērtspapīrus, ko emitējušas starptautiskās attīstības bankas, kurām piešķir 0 % riska svērumu saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai tā nolūkā; |
| --- | --- |

b)

parāda vērtspapīrus, ko emitējušas starptautiskās attīstības bankas, kurām piešķir 0 % riska svērumu saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai tā nolūkā;

| c) | parāda vērtspapīrus, ko emitējušas starptautiskas organizācijas, kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 %riska svērumu. |
| --- | --- |

c)

parāda vērtspapīrus, ko emitējušas starptautiskas organizācijas, kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 %riska svērumu.

Citi darījumi

| 29. | 0 % riska svērumu var piešķirt, ja riska darījumu apjoms un nodrošinājums ir izteikts tajā pašā valūtā un ja:






  a) | nodrošinājums ir nauda noguldījumā vai naudai pielīdzināms instruments; vai arī |
| --- | --- | --- |

29.

0 % riska svērumu var piešķirt, ja riska darījumu apjoms un nodrošinājums ir izteikts tajā pašā valūtā un ja:

a)

nodrošinājums ir nauda noguldījumā vai naudai pielīdzināms instruments; vai arī

| b) | nodrošinājums ir tādi parāda vērtspapīri, ko emitējušas centrālās valdības vai centrālās bankas, kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu var piešķirt 0 %riska svērumu, un tā tirgus vērtība ir diskontēta par 20 %. |
| --- | --- |

b)

nodrošinājums ir tādi parāda vērtspapīri, ko emitējušas centrālās valdības vai centrālās bankas, kurām saskaņā ar 78. līdz 83. pantu var piešķirt 0 %riska svērumu, un tā tirgus vērtība ir diskontēta par 20 %.

Šā punkta nolūkiem “centrālo valdību vai centrālo banku emitēti parāda vērtspapīri” ietver parāda vērtspapīrus, kas norādīti 28. punktā.

1.4.2.   Finanšu nodrošinājuma vispārējā metode

| 30. | Novērtējot finanšu nodrošinājumu, lai piemērotu finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi, nodrošinājuma tirgus vērtībai piemēro “no svārstīguma izrietošas korekcijas”, kā izklāstīts tālāk 34. līdz 59. punktā, ņemot vērā cenas nestabilitāti. |
| --- | --- |

30.

Novērtējot finanšu nodrošinājumu, lai piemērotu finanšu nodrošinājuma vispārējo metodi, nodrošinājuma tirgus vērtībai piemēro “no svārstīguma izrietošas korekcijas”, kā izklāstīts tālāk 34. līdz 59. punktā, ņemot vērā cenas nestabilitāti.

| 31. | Ievērojot valūtu nesakritības novēršanu darījumos ar ārpusbiržas (OTC) atvasinājumiem, kā izklāstīts 32. punktā, ja nodrošinājums ir izteikts valūtā, kura atšķiras no valūtas, kurā ir izteikts atbilstošais riska darījumu apjoms, nodrošinājumam atbilstošajai no svārstīguma izrietošajai korekcijai pievieno korekciju, kura atspoguļo valūtas svārstīgumu, kā izklāstīts 34. līdz 59. punktā. |
| --- | --- |

31.

Ievērojot valūtu nesakritības novēršanu darījumos ar ārpusbiržas (OTC) atvasinājumiem, kā izklāstīts 32. punktā, ja nodrošinājums ir izteikts valūtā, kura atšķiras no valūtas, kurā ir izteikts atbilstošais riska darījumu apjoms, nodrošinājumam atbilstošajai no svārstīguma izrietošajai korekcijai pievieno korekciju, kura atspoguļo valūtas svārstīgumu, kā izklāstīts 34. līdz 59. punktā.

| 32. | Ja ir nesakritība starp nodrošinājuma valūtu un norēķinu valūtu, attiecībā uz darījumiem ar ārpusbiržas (OTC) atvasinājumiem, uz ko attiecas saskaņā ar III pielikumu kompetentu iestāžu atzīti savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumi, piemēro no svārstīguma izrietošu korekciju, kura atspoguļo valūtas svārstīgumu. Pat tad, ja darījumos, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, ir iesaistītas vairākas valūtas, piemēro tikai vienu no svārstīguma izrietošu korekciju. |
| --- | --- |

32.

Ja ir nesakritība starp nodrošinājuma valūtu un norēķinu valūtu, attiecībā uz darījumiem ar ārpusbiržas (OTC) atvasinājumiem, uz ko attiecas saskaņā ar III pielikumu kompetentu iestāžu atzīti savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumi, piemēro no svārstīguma izrietošu korekciju, kura atspoguļo valūtas svārstīgumu. Pat tad, ja darījumos, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, ir iesaistītas vairākas valūtas, piemēro tikai vienu no svārstīguma izrietošu korekciju.

a)   Koriģēto vērtību aprēķināšana

| 33. | Nodrošinājuma no svārstīguma izrietoši koriģēto vērtību, kas ir jāņem vērā, aprēķina šādi visiem darījumiem, izņemot tos darījumus, uz kuriem attiecas atzīti savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumi, kuriem ir jāpiemēro 5. līdz 23. punktā izklāstītie noteikumi:
  CVA = C × (1-HC-HFX)
  Riska darījuma no svārstīguma izrietoši koriģēto vērtību, kas ir jāņem vērā, aprēķina šādi:
  EVA = E × (1+HE), un darījumiem ar ārpusbiržas (OTC) atvasinājumiem EVA = E.
  Riska darījuma pilnībā pielāgoto vērtību, kurā ņemts vērā gan svārstīgums, gan risku mazinoša ietekme, aprēķina šādi:
  E* = max {0, [EVA - CVAM]},
  kur
  E ir riska darījuma vērtība, kāda būtu noteikta, attiecīgi, saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai 84. līdz 89. pantu, ja riska darījuma apjoms netiktu nodrošināts. Šim nolūkam kredītiestādēm, kas riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, riska darījuma vērtība II pielikumā minētajiem ārpusbilances posteņiem ir 100 % no to vērtības, nevis 78. panta 1. punktā minētās procentuālās daļas, un kredītiestādēm, kas riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, riska darījuma vērtību VII pielikuma 3. daļas 9. līdz 11. punktā uzskaitītajiem posteņiem aprēķina, izmantojot 100 % konversijas koeficientu, nevis minētajos punktos norādītos konversijas koeficientu vai procentuālās daļas.
  EVA ir no svārstīguma izrietoši pielāgotā riska darījuma vērtība.
  CVA ir no svārstīguma izrietoši pielāgotā nodrošinājuma vērtība.
  CVAM ir CVA, kas ir turpmāk pielāgota, novēršot jebkādu termiņu nesakritību saskaņā ar 4. daļas noteikumiem.
  HE ir no svārstīguma izrietoša korekcija, kas attiecināma uz riska darījumu apjomu (E), kuru aprēķina saskaņā ar 34. līdz 59. punktu.
  HC ir no svārstīguma izrietoša korekcija, kas attiecināma uz nodrošinājumu, kuru aprēķina saskaņā ar 34. līdz 59. punktu.
  HFX ir no svārstīguma izrietoša korekcija, kas attiecināma uz valūtu nesakritību, kuru aprēķina saskaņā ar 34.–59. punktu.
  E* ir riska darījuma pilnībā pielāgotā vērtība, kurā ņemts vērā gan svārstīgums, gan risku mazinoša ietekme. |
| --- | --- |

33.

Nodrošinājuma no svārstīguma izrietoši koriģēto vērtību, kas ir jāņem vērā, aprēķina šādi visiem darījumiem, izņemot tos darījumus, uz kuriem attiecas atzīti savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumi, kuriem ir jāpiemēro 5. līdz 23. punktā izklāstītie noteikumi:

CVA = C × (1-HC-HFX)

Riska darījuma no svārstīguma izrietoši koriģēto vērtību, kas ir jāņem vērā, aprēķina šādi:

EVA = E × (1+HE), un darījumiem ar ārpusbiržas (OTC) atvasinājumiem EVA = E.

Riska darījuma pilnībā pielāgoto vērtību, kurā ņemts vērā gan svārstīgums, gan risku mazinoša ietekme, aprēķina šādi:

E* = max {0, [EVA - CVAM]},

kur

E ir riska darījuma vērtība, kāda būtu noteikta, attiecīgi, saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai 84. līdz 89. pantu, ja riska darījuma apjoms netiktu nodrošināts. Šim nolūkam kredītiestādēm, kas riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, riska darījuma vērtība II pielikumā minētajiem ārpusbilances posteņiem ir 100 % no to vērtības, nevis 78. panta 1. punktā minētās procentuālās daļas, un kredītiestādēm, kas riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, riska darījuma vērtību VII pielikuma 3. daļas 9. līdz 11. punktā uzskaitītajiem posteņiem aprēķina, izmantojot 100 % konversijas koeficientu, nevis minētajos punktos norādītos konversijas koeficientu vai procentuālās daļas.

EVA ir no svārstīguma izrietoši pielāgotā riska darījuma vērtība.

CVA ir no svārstīguma izrietoši pielāgotā nodrošinājuma vērtība.

CVAM ir CVA, kas ir turpmāk pielāgota, novēršot jebkādu termiņu nesakritību saskaņā ar 4. daļas noteikumiem.

HE ir no svārstīguma izrietoša korekcija, kas attiecināma uz riska darījumu apjomu (E), kuru aprēķina saskaņā ar 34. līdz 59. punktu.

HC ir no svārstīguma izrietoša korekcija, kas attiecināma uz nodrošinājumu, kuru aprēķina saskaņā ar 34. līdz 59. punktu.

HFX ir no svārstīguma izrietoša korekcija, kas attiecināma uz valūtu nesakritību, kuru aprēķina saskaņā ar 34.–59. punktu.

E* ir riska darījuma pilnībā pielāgotā vērtība, kurā ņemts vērā gan svārstīgums, gan risku mazinoša ietekme.

b)   Piemērojamo no svārstīguma izrietošo korekciju aprēķināšana

| 34. | No svārstīguma izrietošās korekcijas var aprēķināt divējādi: pēc uzraugu noteikto svārstību korekciju pieejas un pēc pašu vērtējuma svārstību korekciju pieejas (“pašu vērtējuma” pieejas). |
| --- | --- |

34.

No svārstīguma izrietošās korekcijas var aprēķināt divējādi: pēc uzraugu noteikto svārstību korekciju pieejas un pēc pašu vērtējuma svārstību korekciju pieejas (“pašu vērtējuma” pieejas).

| 35. | Kredītiestāde var izvēlēties izmantot uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju vai pašu vērtējuma pieeju neatkarīgi no izvēles, ko tā izdarījusi starp 78.–83. pantu un 84.–89. pantu riska svērtās vērtības aprēķināšanai. Tomēr, ja kredītiestādes vēlas izmantot pašu vērtējuma pieeju, tām šī pieeja ir jāattiecina uz visu instrumentu veidu diapazonu, izņemot nebūtiskus portfeļus, kam var izmantot uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju.
  Ja nodrošinājumu veido vairāki atzīti posteņi, no svārstīguma izrietošā korekcija ir , kur ai ir posteņa attiecība pret nodrošinājumu kopumā un Hi ir no svārstīguma izrietošā korekcija, kas ir piemērojama šim postenim. |
| --- | --- |

35.

Kredītiestāde var izvēlēties izmantot uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju vai pašu vērtējuma pieeju neatkarīgi no izvēles, ko tā izdarījusi starp 78.–83. pantu un 84.–89. pantu riska svērtās vērtības aprēķināšanai. Tomēr, ja kredītiestādes vēlas izmantot pašu vērtējuma pieeju, tām šī pieeja ir jāattiecina uz visu instrumentu veidu diapazonu, izņemot nebūtiskus portfeļus, kam var izmantot uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju.

Ja nodrošinājumu veido vairāki atzīti posteņi, no svārstīguma izrietošā korekcija ir Formula, kur ai ir posteņa attiecība pret nodrošinājumu kopumā un Hi ir no svārstīguma izrietošā korekcija, kas ir piemērojama šim postenim.

i)   Uzraugu noteiktās svārstību korekcijas

| 36. | No svārstīguma izrietošās korekcijas, kas ir jāpiemēro saskaņā ar uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju (ievērojot pārvērtēšanu ik dienas), ir tādas, kā parādīts 1. līdz 4. tabulā. |
| --- | --- |

36.

No svārstīguma izrietošās korekcijas, kas ir jāpiemēro saskaņā ar uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju (ievērojot pārvērtēšanu ik dienas), ir tādas, kā parādīts 1. līdz 4. tabulā.

NO SVĀRSTĪBĀM IZRIETOŠĀS KOREKCIJAS

1. tabula

| Kredīta kvalitātes pakāpe, ar kuru saistīts parāda vērtspapīra kredīta novērtējums | Atlikušais termiņš | No svārstībām izrietošās korekcijas parāda vērtspapīriem, ko emitējušas 1. daļas 7. punkta b) apakšpunktā aprakstītās juridiskās personas | No svārstībām izrietošās korekcijas parāda vērtspapīriem, ko emitējušas 1. daļas 7. punkta c) un d) apakšpunktā aprakstītās juridiskās personas |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 20 dienu likvidācijas periods (%) | 10 dienu likvidācijas periods (%) | 5 dienu likvidācijas periods (%) | 20 dienu likvidācijas periods (%) | 10 dienu likvidācijas periods (%) | 5 dienu likvidācijas periods (%) |
| 1 | > 1 gads | 0.707 | 0.5 | 0.354 | 1.414 | 1 | 0.707 |
| | > 1 ≤ 5 gadi | 2.828 | 2 | 1.414 | 5.657 | 4 | 2.828 |
| | > 5 gadi | 5.657 | 4 | 2.828 | 11.314 | 8 | 5.657 |
| 2-3 | ≤ 1 gads | 1.414 | 1 | 0.707 | 2.828 | 2 | 1.414 |
| | > 1 ≤ 5 gadi | 4.243 | 3 | 2.121 | 8.485 | 6 | 4.243 |
| | > 5 gadi | 8.485 | 6 | 4.243 | 16.971 | 12 | 8.485 |
| 4 | ≤ 1 gads | 21.213 | 15 | 10.607 | N/A | N/A | N/A |
| | > 1 ≤ 5 gadi | 21.213 | 15 | 10.607 | N/A | N/A | N/A |
| | > 5 gadi | 21.213 | 15 | 10.607 | N/A | N/A | N/A |

Kredīta kvalitātes pakāpe, ar kuru saistīts parāda vērtspapīra kredīta novērtējums

Atlikušais termiņš

No svārstībām izrietošās korekcijas parāda vērtspapīriem, ko emitējušas 1. daļas 7. punkta b) apakšpunktā aprakstītās juridiskās personas

No svārstībām izrietošās korekcijas parāda vērtspapīriem, ko emitējušas 1. daļas 7. punkta c) un d) apakšpunktā aprakstītās juridiskās personas

20 dienu likvidācijas periods (%)

10 dienu likvidācijas periods (%)

5 dienu likvidācijas periods (%)

20 dienu likvidācijas periods (%)

10 dienu likvidācijas periods (%)

5 dienu likvidācijas periods (%)

1

> 1 gads

0.707

0.5

0.354

1.414

1

0.707

> 1 ≤ 5 gadi

2.828

2

1.414

5.657

4

2.828

> 5 gadi

5.657

4

2.828

11.314

8

5.657

2-3

≤ 1 gads

1.414

1

0.707

2.828

2

1.414

> 1 ≤ 5 gadi

4.243

3

2.121

8.485

6

4.243

> 5 gadi

8.485

6

4.243

16.971

12

8.485

4

≤ 1 gads

21.213

15

10.607

N/A

N/A

N/A

> 1 ≤ 5 gadi

21.213

15

10.607

N/A

N/A

N/A

> 5 gadi

21.213

15

10.607

N/A

N/A

N/A

2. tabula

| Kredīta kvalitātes pakāpe, ar kuru saistīts īstermiņa parāda vērtspapīra kredīta novērtējums | No svārstībām izrietošās korekcijas parāda vērtspapīriem, ko emitējušas 1. daļas 7. punkta b) apakšpunktā aprakstītās juridiskās personas ar īstermiņa kredīta novērtējumiem | No svārstībām izrietošās korekcijas parāda vērtspapīriem, ko emitējušas 1. daļas 7. punkta c) un d) apakšpunktā aprakstītās juridiskās personas ar īstermiņa kredīta novērtējumiem |
| --- | --- | --- |
| | 20 dienu likvidācijas periods (%) | 10 dienu likvidācijas periods (%) | 5 dienu likvidācijas periods (%) | 20 dienu likvidācijas periods (%) | 10 dienu likvidācijas periods (%) | 5 dienu likvidācijas periods (%) |
| 1 | 0,707 | 0,5 | 0,354 | 1,414 | 1 | 0,707 |
| 2-3 | 1,414 | 1 | 0,707 | 2,828 | 2 | 1,414 |

Kredīta kvalitātes pakāpe, ar kuru saistīts īstermiņa parāda vērtspapīra kredīta novērtējums

No svārstībām izrietošās korekcijas parāda vērtspapīriem, ko emitējušas 1. daļas 7. punkta b) apakšpunktā aprakstītās juridiskās personas ar īstermiņa kredīta novērtējumiem

No svārstībām izrietošās korekcijas parāda vērtspapīriem, ko emitējušas 1. daļas 7. punkta c) un d) apakšpunktā aprakstītās juridiskās personas ar īstermiņa kredīta novērtējumiem

20 dienu likvidācijas periods (%)

10 dienu likvidācijas periods (%)

5 dienu likvidācijas periods (%)

20 dienu likvidācijas periods (%)

10 dienu likvidācijas periods (%)

5 dienu likvidācijas periods (%)

1

0,707

0,5

0,354

1,414

1

0,707

2-3

1,414

1

0,707

2,828

2

1,414

3. tabula

| Citi nodrošinājuma vai riska darījumu veidi |
| --- |
| | 20 dienu likvidācijas periods (%) | 10 dienu likvidācijas periods (%) | 5 dienu likvidācijas periods (%) |
| Galvenā indeksa pašu kapitāls, galvenā indeksa konvertējamās obligācijas | 21.213 | 15 | 10.607 |
| Cits pašu kapitāls vai konvertējamās obligācijas atzītas biržas sarakstā | 35.355 | 25 | 17.678 |
| Nauda | 0 | 0 | 0 |
| Zelts | 21.213 | 15 | 10.607 |

Citi nodrošinājuma vai riska darījumu veidi

20 dienu likvidācijas periods (%)

10 dienu likvidācijas periods (%)

5 dienu likvidācijas periods (%)

Galvenā indeksa pašu kapitāls, galvenā indeksa konvertējamās obligācijas

21.213

15

10.607

Cits pašu kapitāls vai konvertējamās obligācijas atzītas biržas sarakstā

35.355

25

17.678

Nauda

0

0

0

Zelts

21.213

15

10.607

4. tabula

| No svārstīguma izrietoša korekcija valūtu nesakritībai |
| --- |
| 20 dienu likvidācijas periods (%) | 10 dienu likvidācijas periods (%) | 5 dienu likvidācijas periods (%) |
| 11,314 | 8 | 5,657 |

No svārstīguma izrietoša korekcija valūtu nesakritībai

20 dienu likvidācijas periods (%)

10 dienu likvidācijas periods (%)

5 dienu likvidācijas periods (%)

11,314

8

5,657

| 37. | Likvidācijas periods nodrošinātiem aizdevumiem ir 20 darba dienas. Likvidācijas periods repo darījumiem (izņemot to, ciktāl šādi darījumi ietver preču vai garantēto tiesību attiecībā uz precēm nodošanu) un vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem ir 5 darba dienas. Likvidācijas periods citiem ar kapitāla tirgu saistītiem darījumiem ir 10 darba dienas. |
| --- | --- |

37.

Likvidācijas periods nodrošinātiem aizdevumiem ir 20 darba dienas. Likvidācijas periods repo darījumiem (izņemot to, ciktāl šādi darījumi ietver preču vai garantēto tiesību attiecībā uz precēm nodošanu) un vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem ir 5 darba dienas. Likvidācijas periods citiem ar kapitāla tirgu saistītiem darījumiem ir 10 darba dienas.

| 38. | Kredīta kvalitātes pakāpe, ar kuru ir saistīts parāda vērtspapīra kredīta novērtējums, 1. - 4. tabulā un 39. līdz 41. punktā ir kredīta kvalitātes pakāpe, kuru kompetentās iestādes nosaka kā saistāmu ar kredīta novērtējumu saskaņā ar 78. līdz 83. pantu. Šā punkta nolūkā piemēro arī 1. daļas 10. punktu. |
| --- | --- |

38.

Kredīta kvalitātes pakāpe, ar kuru ir saistīts parāda vērtspapīra kredīta novērtējums, 1. - 4. tabulā un 39. līdz 41. punktā ir kredīta kvalitātes pakāpe, kuru kompetentās iestādes nosaka kā saistāmu ar kredīta novērtējumu saskaņā ar 78. līdz 83. pantu. Šā punkta nolūkā piemēro arī 1. daļas 10. punktu.

| 39. | Neatbilstošiem vērtspapīriem vai precēm, kurus aizdod vai pārdod repo darījumos vai vērtspapīru vai preču aizdevumos vai aizņēmumos, no svārstīguma izrietošā korekcija ir tāda pati, kā ārpus oficiālā saraksta esošiem kapitāla vērtspapīriem atzītā biržā. |
| --- | --- |

39.

Neatbilstošiem vērtspapīriem vai precēm, kurus aizdod vai pārdod repo darījumos vai vērtspapīru vai preču aizdevumos vai aizņēmumos, no svārstīguma izrietošā korekcija ir tāda pati, kā ārpus oficiālā saraksta esošiem kapitāla vērtspapīriem atzītā biržā.

| 40. | Atbilstošām vienībām ieguldījumu fondos no svārstīguma izrietošā korekcija ir svērtā vidējā no svārstīguma izrietošā korekcija, kādu, ņemot vērā darījuma likvidācijas periodu, kā precizēts 38. punktā, piemērotu aktīviem, kuros fonds veic ieguldījumus. Ja kredītiestādei nav zināms, kādos aktīvos fonds veic ieguldījumus, no svārstīguma izrietošā korekcija ir visaugstākā, kādu piemērotu jebkāda veida aktīviem, kuros fondam ir tiesības veikt ieguldījumus. |
| --- | --- |

40.

Atbilstošām vienībām ieguldījumu fondos no svārstīguma izrietošā korekcija ir svērtā vidējā no svārstīguma izrietošā korekcija, kādu, ņemot vērā darījuma likvidācijas periodu, kā precizēts 38. punktā, piemērotu aktīviem, kuros fonds veic ieguldījumus. Ja kredītiestādei nav zināms, kādos aktīvos fonds veic ieguldījumus, no svārstīguma izrietošā korekcija ir visaugstākā, kādu piemērotu jebkāda veida aktīviem, kuros fondam ir tiesības veikt ieguldījumus.

| 41. | Iestāžu emitētiem parāda vērtspapīriem, kam nav piešķirts kredītreitings un kuri atbilst 1. daļas 8. punktā minētajiem piemērotības kritērijiem, no svārstīguma izrietošā korekcija ir tāda pati, kā vērtspapīriem, kurus emitē iestādes vai uzņēmumi ar ārējo kredīta novērtējumu, kas saistāms ar 2. vai 3. kvalitātes pakāpi. |
| --- | --- |

41.

Iestāžu emitētiem parāda vērtspapīriem, kam nav piešķirts kredītreitings un kuri atbilst 1. daļas 8. punktā minētajiem piemērotības kritērijiem, no svārstīguma izrietošā korekcija ir tāda pati, kā vērtspapīriem, kurus emitē iestādes vai uzņēmumi ar ārējo kredīta novērtējumu, kas saistāms ar 2. vai 3. kvalitātes pakāpi.

(ii)   No svārstīguma izrietošo korekciju pašu novērtējums

| 42. | Kompetentās iestādes atļauj iestādēm, kuras atbilst 47. līdz 56. punktā izklāstītajām prasībām, izmantot pašu novērtējumu, aprēķinot no svārstīguma izrietošās korekcijas, kas piemērojamas nodrošinājumam un riska darījumiem. |
| --- | --- |

42.

Kompetentās iestādes atļauj iestādēm, kuras atbilst 47. līdz 56. punktā izklāstītajām prasībām, izmantot pašu novērtējumu, aprēķinot no svārstīguma izrietošās korekcijas, kas piemērojamas nodrošinājumam un riska darījumiem.

| 43. | Ja parāda vērtspapīriem ir atzītas ārējās kredītu novērtēšanas iestādes piešķirts kredīta novērtējums, kas ir līdzvērtīgs ieguldījumu pakāpei vai labāks, kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm aprēķināt no svārstīguma izrietošās korekcijas katrai vērtspapīru kategorijai. |
| --- | --- |

43.

Ja parāda vērtspapīriem ir atzītas ārējās kredītu novērtēšanas iestādes piešķirts kredīta novērtējums, kas ir līdzvērtīgs ieguldījumu pakāpei vai labāks, kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm aprēķināt no svārstīguma izrietošās korekcijas katrai vērtspapīru kategorijai.

| 44. | Nosakot attiecīgās kategorijas, kredītiestādes ņem vērā vērtspapīra emitenta veidu, vērtspapīru ārējo kredīta novērtējumu, to atlikušo termiņu un to mainīto termiņu. No svārstīguma izrietošajām korekcijām ir jāraksturo vērtspapīri, kurus kredītiestāde iekļāvusi attiecīgajā kategorijā. |
| --- | --- |

44.

Nosakot attiecīgās kategorijas, kredītiestādes ņem vērā vērtspapīra emitenta veidu, vērtspapīru ārējo kredīta novērtējumu, to atlikušo termiņu un to mainīto termiņu. No svārstīguma izrietošajām korekcijām ir jāraksturo vērtspapīri, kurus kredītiestāde iekļāvusi attiecīgajā kategorijā.

| 45. | Parāda vērtspapīriem, kam ir atzītas ārējās kredītu novērtēšanas iestādes piešķirts kredīta novērtējums, kas ir līdzvērtīgs zemākam līmenim par ieguldījumu pakāpi, un citiem piemērotiem nodrošinājumiem no svārstīguma izrietošās korekcijas ir jāaprēķina katram postenim atsevišķi. |
| --- | --- |

45.

Parāda vērtspapīriem, kam ir atzītas ārējās kredītu novērtēšanas iestādes piešķirts kredīta novērtējums, kas ir līdzvērtīgs zemākam līmenim par ieguldījumu pakāpi, un citiem piemērotiem nodrošinājumiem no svārstīguma izrietošās korekcijas ir jāaprēķina katram postenim atsevišķi.

| 46. | Kredītiestādēm, kuras izmanto pašu novērtējuma pieeju, nodrošinājuma svārstīgums vai ārvalstu valūtu nesakritība ir jāaplēš, neņemot vērā nekādu korelāciju starp nenodrošināto riska darījumu, nodrošinājumu un/vai maiņas kursiem. |
| --- | --- |

46.

Kredītiestādēm, kuras izmanto pašu novērtējuma pieeju, nodrošinājuma svārstīgums vai ārvalstu valūtu nesakritība ir jāaplēš, neņemot vērā nekādu korelāciju starp nenodrošināto riska darījumu, nodrošinājumu un/vai maiņas kursiem.

Kvantitatīvie kritēriji

| 47. | Aprēķinot no svārstīguma izrietošās korekcijas, izmanto pārskata datu 99 % uzticamību ar precizitāti līdz vienam ciparam (aiz komata). |
| --- | --- |

47.

Aprēķinot no svārstīguma izrietošās korekcijas, izmanto pārskata datu 99 % uzticamību ar precizitāti līdz vienam ciparam (aiz komata).

| 48. | Likvidācijas periods nodrošinātiem aizdevumiem ir 20 darba dienas; repo darījumiem, izņemot to, ciktāl šādi darījumi ietver preču vai garantēto tiesību attiecībā uz precēm nodošanu, un vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem tas ir 5 darba dienas; un 10 darba dienas citiem ar kapitāla tirgu saistītiem darījumiem. |
| --- | --- |

48.

Likvidācijas periods nodrošinātiem aizdevumiem ir 20 darba dienas; repo darījumiem, izņemot to, ciktāl šādi darījumi ietver preču vai garantēto tiesību attiecībā uz precēm nodošanu, un vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem tas ir 5 darba dienas; un 10 darba dienas citiem ar kapitāla tirgu saistītiem darījumiem.

| 49. | Kredītiestādes var izmantot no svārstīguma izrietošo korekciju skaitļus, kas aprēķināti īsākiem vai garākiem likvidācijas periodiem, kas ir aprēķināti, pamatojoties uz 48. punktā minēto likvidācijas periodu attiecīgajam darījuma veidam, izmantojot laika kvadrātsaknes formulu:



  kur TM ir attiecīgais likvidācijas periods;
  HM ir no svārstīguma izrietošā korekcija TM; un
  HN ir no svārstīguma izrietošā korekcija, kuras pamatā ir likvidācijas periods TN. |
| --- | --- |

49.

Kredītiestādes var izmantot no svārstīguma izrietošo korekciju skaitļus, kas aprēķināti īsākiem vai garākiem likvidācijas periodiem, kas ir aprēķināti, pamatojoties uz 48. punktā minēto likvidācijas periodu attiecīgajam darījuma veidam, izmantojot laika kvadrātsaknes formulu:

Formula

kur TM ir attiecīgais likvidācijas periods;

HM ir no svārstīguma izrietošā korekcija TM; un

HN ir no svārstīguma izrietošā korekcija, kuras pamatā ir likvidācijas periods TN.

| 50. | Kredītiestādes ņem vērā zemākas kvalitātes aktīvu nelikviditāti. Likvidācijas periodu pielāgo augšup gadījumos, kad ir šaubas par nodrošinājuma likviditāti. Tās arī konstatē, ja vēsturiskie dati norāda pārāk zemu iespējamo svārstīgumu, piemēram, piesaistītās valūtas gadījumā. Šādiem gadījumiem piemēro stresa scenāriju. |
| --- | --- |

50.

Kredītiestādes ņem vērā zemākas kvalitātes aktīvu nelikviditāti. Likvidācijas periodu pielāgo augšup gadījumos, kad ir šaubas par nodrošinājuma likviditāti. Tās arī konstatē, ja vēsturiskie dati norāda pārāk zemu iespējamo svārstīgumu, piemēram, piesaistītās valūtas gadījumā. Šādiem gadījumiem piemēro stresa scenāriju.

| 51. | Vēsturiskā apsekojuma periods (izlases periods) no svārstīguma izrietošo korekciju aprēķināšanai ir vismaz viens gads. Kredītiestādēm, kuras vēsturiskā apsekojuma periodam izmanto svērumu shēmu vai citas metodes, efektīvais apsekojuma periods ir vismaz viens gads (proti, atsevišķu apsekojumu vidējā svērtā laika aizture ir ne mazāk kā 6 mēneši). Kompetentās iestādes var arī pieprasīt kredītiestādei aprēķināt tās no svārstīguma izrietošās korekcijas, izmantojot īsāku apsekojuma periodu ja, pēc kompetento iestāžu ieskatiem, to attaisno nozīmīgs pacēlums cenas nestabilitātē. |
| --- | --- |

51.

Vēsturiskā apsekojuma periods (izlases periods) no svārstīguma izrietošo korekciju aprēķināšanai ir vismaz viens gads. Kredītiestādēm, kuras vēsturiskā apsekojuma periodam izmanto svērumu shēmu vai citas metodes, efektīvais apsekojuma periods ir vismaz viens gads (proti, atsevišķu apsekojumu vidējā svērtā laika aizture ir ne mazāk kā 6 mēneši). Kompetentās iestādes var arī pieprasīt kredītiestādei aprēķināt tās no svārstīguma izrietošās korekcijas, izmantojot īsāku apsekojuma periodu ja, pēc kompetento iestāžu ieskatiem, to attaisno nozīmīgs pacēlums cenas nestabilitātē.

| 52. | Kredītiestādes atjaunina savus datus vismaz reizi trijos mēnešos, kā arī pārvērtē tos ikreiz, kad tirgus cenas ir pakļautas būtiskām izmaiņām. Tas nozīmē, ka no svārstīguma izrietošās korekcijas aprēķina vismaz reizi trijos mēnešos. |
| --- | --- |

52.

Kredītiestādes atjaunina savus datus vismaz reizi trijos mēnešos, kā arī pārvērtē tos ikreiz, kad tirgus cenas ir pakļautas būtiskām izmaiņām. Tas nozīmē, ka no svārstīguma izrietošās korekcijas aprēķina vismaz reizi trijos mēnešos.

Kvalitatīvie kritēriji

| 53. | Svārstīguma aplēses izmanto kredītiestādes ikdienas riska vadības procesā, tostarp saistībā ar tās iekšējiem riska darījumu apjoma ierobežojumiem. |
| --- | --- |

53.

Svārstīguma aplēses izmanto kredītiestādes ikdienas riska vadības procesā, tostarp saistībā ar tās iekšējiem riska darījumu apjoma ierobežojumiem.

| 54. | Ja likvidācijas periods, ko kredītiestāde izmanto savā ikdienas riska vadības procesā, ir garāks nekā šajā daļā noteikts attiecīgajam darījuma veidam, kredītiestādes no svārstīguma izrietošās korekcijas aprēķina augšupvērsti saskaņā ar 50. punktā norādīto laika kvadrātsaknes formulu. |
| --- | --- |

54.

Ja likvidācijas periods, ko kredītiestāde izmanto savā ikdienas riska vadības procesā, ir garāks nekā šajā daļā noteikts attiecīgajam darījuma veidam, kredītiestādes no svārstīguma izrietošās korekcijas aprēķina augšupvērsti saskaņā ar 50. punktā norādīto laika kvadrātsaknes formulu.

| 55. | Kredītiestāde ir izveidojusi procedūras, lai uzraudzītu un nodrošinātu atbilstību iekšējai politikai, kas dokumentāri apstiprināta, un kontroli no svārstīguma izrietošo korekciju aplēšu sistēmas darbībai un šādu aplēšu iestrādāšanai tās riska vadības procesā. |
| --- | --- |

55.

Kredītiestāde ir izveidojusi procedūras, lai uzraudzītu un nodrošinātu atbilstību iekšējai politikai, kas dokumentāri apstiprināta, un kontroli no svārstīguma izrietošo korekciju aplēšu sistēmas darbībai un šādu aplēšu iestrādāšanai tās riska vadības procesā.

| 56. | Kredītiestādes no svārstīguma izrietošo korekciju aplēšu sistēmas neatkarīgu pārskatu regulāri veic pašas kredītiestādes iekšējās revīzijas procesā. Vismaz reizi gadā tiek pārskatīta visa sistēma no svārstīguma izrietošo korekciju aprēķināšanai un šo aplēšu iestrādāšanai tās riska vadības procesā, un tajā aplūko vismaz šādus aspektus:






  a) | no svārstīguma izrietošo korekciju aplēšu iestrādāšana ikdienas riska vadības procesā; |
| --- | --- | --- |

56.

Kredītiestādes no svārstīguma izrietošo korekciju aplēšu sistēmas neatkarīgu pārskatu regulāri veic pašas kredītiestādes iekšējās revīzijas procesā. Vismaz reizi gadā tiek pārskatīta visa sistēma no svārstīguma izrietošo korekciju aprēķināšanai un šo aplēšu iestrādāšanai tās riska vadības procesā, un tajā aplūko vismaz šādus aspektus:

a)

no svārstīguma izrietošo korekciju aplēšu iestrādāšana ikdienas riska vadības procesā;

| b) | visu nozīmīgo izmaiņu no svārstīguma izrietošo korekciju aprēķina procesā apstiprināšana; |
| --- | --- |

b)

visu nozīmīgo izmaiņu no svārstīguma izrietošo korekciju aprēķina procesā apstiprināšana;

| c) | no svārstīguma izrietošo korekciju aprēķina sistēmas vadībā izmantoto datu avotu konsekvences, savlaicīguma un ticamības, tostarp šādu datu avotu neatkarības, pārbaude; un |
| --- | --- |

c)

no svārstīguma izrietošo korekciju aprēķina sistēmas vadībā izmantoto datu avotu konsekvences, savlaicīguma un ticamības, tostarp šādu datu avotu neatkarības, pārbaude; un

| d) | svārstīguma pieņēmumu precizitāte un atbilstība. |
| --- | --- |

d)

svārstīguma pieņēmumu precizitāte un atbilstība.

iii)   No svārstīguma izrietošo korekciju augšupvērsts aprēķins

| 57. | No svārstīguma izrietošās korekcijas, kas minētas 36. līdz 41. punktā, ir no svārstīguma izrietošās korekcijas, kuras ir jāpiemēro ikdienas pārvērtējumam. Līdzīgi, ja kredītiestāde izmanto no svārstīguma izrietošo korekciju pašu novērtējumu saskaņā ar 42. līdz 56. punktu, tās vispirms ir jāaprēķina, pamatojoties uz ikdienas pārvērtējumu. Ja pārvērtēšana notiek retāk nekā reizi dienā, piemēro lielākas no svārstīguma izrietošās korekcijas. Tās aprēķina, augšupvērsti aprēķinot no svārstīguma izrietošo korekciju ikdienas pārvērtējumu, izmantojot šādu laika kvadrātsaknes formulu:



  kur
  H ir piemērojamā no svārstīguma izrietošā korekcija
  HM ir no svārstīguma izrietošā korekcija, ja notiek ikdienas pārvērtēšana
  NR ir faktiskais darba dienu skaits starp pārvērtēšanām
  TM ir likvidācijas periods attiecīgajam darījuma veidam. |
| --- | --- |

57.

No svārstīguma izrietošās korekcijas, kas minētas 36. līdz 41. punktā, ir no svārstīguma izrietošās korekcijas, kuras ir jāpiemēro ikdienas pārvērtējumam. Līdzīgi, ja kredītiestāde izmanto no svārstīguma izrietošo korekciju pašu novērtējumu saskaņā ar 42. līdz 56. punktu, tās vispirms ir jāaprēķina, pamatojoties uz ikdienas pārvērtējumu. Ja pārvērtēšana notiek retāk nekā reizi dienā, piemēro lielākas no svārstīguma izrietošās korekcijas. Tās aprēķina, augšupvērsti aprēķinot no svārstīguma izrietošo korekciju ikdienas pārvērtējumu, izmantojot šādu laika kvadrātsaknes formulu:

Formula

kur

H ir piemērojamā no svārstīguma izrietošā korekcija

HM ir no svārstīguma izrietošā korekcija, ja notiek ikdienas pārvērtēšana

NR ir faktiskais darba dienu skaits starp pārvērtēšanām

TM ir likvidācijas periods attiecīgajam darījuma veidam.

iv)   Nosacījumi 0 % no svārstīguma izrietošās korekcijas piemērošanai

| 58. | Saistībā ar repo darījumiem un vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem, ja kredītiestāde izmanto uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju vai pašu vērtējuma svārstību korekciju pieeju un ja ir ievēroti a) līdz h) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi kredītiestādes var svārstīguma izrietošās korekcijas, ko aprēķina saskaņā ar 34.–57. punktu, vietā piemērot 0 % no svārstīguma izrietošo korekciju. Šī iespēja nav pieejama attiecībā uz kredītiestādēm, kuras izmanto iekšējo modeļu pieeju, kas minēta 12.–21. punktā.






  a) | Gan riska darījums, gan nodrošinājums ir nauda vai centrālās valdības vai centrālās bankas parāda vērtspapīri, uz kuriem attiecas 1. daļas 7. punkta b) apakšpunkts, un kuriem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu var piešķirt 0 % riska svērumu. |
| --- | --- | --- |

58.

Saistībā ar repo darījumiem un vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem, ja kredītiestāde izmanto uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju vai pašu vērtējuma svārstību korekciju pieeju un ja ir ievēroti a) līdz h) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi kredītiestādes var svārstīguma izrietošās korekcijas, ko aprēķina saskaņā ar 34.–57. punktu, vietā piemērot 0 % no svārstīguma izrietošo korekciju. Šī iespēja nav pieejama attiecībā uz kredītiestādēm, kuras izmanto iekšējo modeļu pieeju, kas minēta 12.–21. punktā.

a)

Gan riska darījums, gan nodrošinājums ir nauda vai centrālās valdības vai centrālās bankas parāda vērtspapīri, uz kuriem attiecas 1. daļas 7. punkta b) apakšpunkts, un kuriem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu var piešķirt 0 % riska svērumu.

| b) | Gan riska darījums, gan nodrošinājums ir izteikti tajā pašā valūtā. |
| --- | --- |

b)

Gan riska darījums, gan nodrošinājums ir izteikti tajā pašā valūtā.

| c) | Vai nu darījuma termiņš nav ilgāks par vienu dienu, vai arī riska darījumam un nodrošinājumam katru dienu piemēro novērtējumu pēc tirgus cenas vai starpības pārskatīšanu. |
| --- | --- |

c)

Vai nu darījuma termiņš nav ilgāks par vienu dienu, vai arī riska darījumam un nodrošinājumam katru dienu piemēro novērtējumu pēc tirgus cenas vai starpības pārskatīšanu.

| d) | Uzskata, ka laiks starp pēdējo nodrošinājuma novērtējumu pēc tirgus cenas pirms tam, kad darījuma partneris nav pārskatījis starpību, un nodrošinājuma likvidāciju ir ne vairāk kā četras darba dienas. |
| --- | --- |

d)

Uzskata, ka laiks starp pēdējo nodrošinājuma novērtējumu pēc tirgus cenas pirms tam, kad darījuma partneris nav pārskatījis starpību, un nodrošinājuma likvidāciju ir ne vairāk kā četras darba dienas.

| e) | Darījumu īsteno norēķinu sistēmā, kas ir droša sistēma šāda veida darījumam. |
| --- | --- |

e)

Darījumu īsteno norēķinu sistēmā, kas ir droša sistēma šāda veida darījumam.

| f) | Dokumenti, kas attiecas uz līgumu, ir standarta tirgus dokumenti repo darījumiem vai vērtspapīru aizdevumiem, vai aizņēmumiem saistībā ar attiecīgajiem vērtspapīriem. |
| --- | --- |

f)

Dokumenti, kas attiecas uz līgumu, ir standarta tirgus dokumenti repo darījumiem vai vērtspapīru aizdevumiem, vai aizņēmumiem saistībā ar attiecīgajiem vērtspapīriem.

| g) | Ja darījumu regulē dokumenti, kuros precizēts, ka tad, ja darījuma partneris neizpilda saistības nodrošināt naudu vai vērtspapīrus, vai nodrošināt starpību, vai citādi nepilda saistības, darījums ir tūlīt pārtraucams. |
| --- | --- |

g)

Ja darījumu regulē dokumenti, kuros precizēts, ka tad, ja darījuma partneris neizpilda saistības nodrošināt naudu vai vērtspapīrus, vai nodrošināt starpību, vai citādi nepilda saistības, darījums ir tūlīt pārtraucams.

| h) | Kompetentās iestādes uzskata darījuma partneri par “galveno tirgus dalībnieku”. Galvenie tirgus dalībnieki ietver šādas juridiskas personas:






  — | 1. daļas 7. panta b) apakšpunktā minētās juridiskās personas, ar kurām veiktajiem riska darījumiem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska svērumu, |
| --- | --- | --- |

h)

Kompetentās iestādes uzskata darījuma partneri par “galveno tirgus dalībnieku”. Galvenie tirgus dalībnieki ietver šādas juridiskas personas:

—

1. daļas 7. panta b) apakšpunktā minētās juridiskās personas, ar kurām veiktajiem riska darījumiem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piešķir 0 % riska svērumu,

| — | iestādes, |
| --- | --- |

—

iestādes,

| — | citas finanšu sabiedrības (tostarp apdrošināšanas sabiedrības), ar kurām veiktajiem riska darījumiem saskaņā ar 78. līdz83. pantu piešķir 20 % riska svērumu, ja kredītiestādēm, kuras aprēķina riska svērto vērtību un paredzamās zaudējumu summas, nav atzītas ārējās kredītu novērtēšanas iestādes piešķirta kredīta novērtējuma un ja tās iekšēji ir novērtētas kā tādas, kurām ir saistību nepildīšanas varbūtība, kas ir līdzvērtīga tai, kura ir saistāma ar kompetento iestāžu noteiktu ārējo kredītu novērtēšanas iestāžu piešķirtiem kredīta novērtējumiem, kas ir saistāmi ar kredīta kvalitātes 2. vai augstāku pakāpi saskaņā ar noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar uzņēmumiem saskaņā ar 78.–83. pantu, |
| --- | --- |

—

citas finanšu sabiedrības (tostarp apdrošināšanas sabiedrības), ar kurām veiktajiem riska darījumiem saskaņā ar 78. līdz83. pantu piešķir 20 % riska svērumu, ja kredītiestādēm, kuras aprēķina riska svērto vērtību un paredzamās zaudējumu summas, nav atzītas ārējās kredītu novērtēšanas iestādes piešķirta kredīta novērtējuma un ja tās iekšēji ir novērtētas kā tādas, kurām ir saistību nepildīšanas varbūtība, kas ir līdzvērtīga tai, kura ir saistāma ar kompetento iestāžu noteiktu ārējo kredītu novērtēšanas iestāžu piešķirtiem kredīta novērtējumiem, kas ir saistāmi ar kredīta kvalitātes 2. vai augstāku pakāpi saskaņā ar noteikumiem par riska svērumu riska darījumiem ar uzņēmumiem saskaņā ar 78.–83. pantu,

| — | regulēti ieguldījumu fondi, uz kuriem attiecas kapitāla vai parādsaistību koeficienta prasības, |
| --- | --- |

—

regulēti ieguldījumu fondi, uz kuriem attiecas kapitāla vai parādsaistību koeficienta prasības,

| — | regulēti pensiju fondi, un |
| --- | --- |

—

regulēti pensiju fondi, un

| — | atzītas klīringa organizācijas. |
| --- | --- |

—

atzītas klīringa organizācijas.

| 59. | Ja kompetenta iestāde atļauj piemērot 58. punktā izklāstīto režīmu repo darījumiem vai vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem ar vērtspapīriem, kurus emitējusi tās valsts valdība, tad citas kompetentās iestādes var izvēlēties atļaut to jurisdikcijā esošajām kredītiestādēm pieņemt tādu pašu pieeju tiem pašiem darījumiem. |
| --- | --- |

59.

Ja kompetenta iestāde atļauj piemērot 58. punktā izklāstīto režīmu repo darījumiem vai vērtspapīru aizdevumiem vai aizņēmumiem ar vērtspapīriem, kurus emitējusi tās valsts valdība, tad citas kompetentās iestādes var izvēlēties atļaut to jurisdikcijā esošajām kredītiestādēm pieņemt tādu pašu pieeju tiem pašiem darījumiem.

c)   Riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu summas aprēķināšana

Standartizētā pieeja

| 60. | E*, ko aprēķina saskaņā ar 33. punktu, uzskata par riska darījuma vērtību 80. panta nolūkā. II pielikumā minēto ārpusbilances posteņu gadījumā E* ir vērtība, kam piemēro 78. panta 1. punktā minētās procentu likmes, lai noteiktu riska darījuma vērtību. |
| --- | --- |

60.

E*, ko aprēķina saskaņā ar 33. punktu, uzskata par riska darījuma vērtību 80. panta nolūkā. II pielikumā minēto ārpusbilances posteņu gadījumā E* ir vērtība, kam piemēro 78. panta 1. punktā minētās procentu likmes, lai noteiktu riska darījuma vērtību.

IRB pieeja

| 61. | LGD * (faktiskais LGD), ko aprēķina saskaņā ar šo punktu, uzskata par LGD VII pielikuma nolūkā.
  LGD* = LGD × (E*/E)
  kur
  LGD ir LGD, ko saskaņā ar 84. līdz 89. pantu piemērotu riska darījumam, ja riska darījums nebūtu nodrošināts,
  E ir riska darījuma vērtība, kas aprakstīta 33. punktā;
  E*, kas aprēķināts saskaņā ar 33. punktu. |
| --- | --- |

61.

LGD * (faktiskais LGD), ko aprēķina saskaņā ar šo punktu, uzskata par LGD VII pielikuma nolūkā.

LGD* = LGD × (E*/E)

kur

LGD ir LGD, ko saskaņā ar 84. līdz 89. pantu piemērotu riska darījumam, ja riska darījums nebūtu nodrošināts,

E ir riska darījuma vērtība, kas aprakstīta 33. punktā;

E*, kas aprēķināts saskaņā ar 33. punktu.

1.5.   Cits piemērots nodrošinājums 84. līdz 89. pantam

1.5.1.   Novērtēšana

a)   Nekustamā īpašuma ķīla

| 62. | Īpašumu tirgus vērtības apjomā vai zemāk novērtē neatkarīgs vērtētājs. Savukārt tajās dalībvalstīs, kuras normatīvajos aktos ir definējušas stingrus hipotekārās vērtības novērtēšanas kritērijus, neatkarīgs vērtētājs īpašumu var novērtēt hipotekārās vērtības apjomā vai zemāk. |
| --- | --- |

62.

Īpašumu tirgus vērtības apjomā vai zemāk novērtē neatkarīgs vērtētājs. Savukārt tajās dalībvalstīs, kuras normatīvajos aktos ir definējušas stingrus hipotekārās vērtības novērtēšanas kritērijus, neatkarīgs vērtētājs īpašumu var novērtēt hipotekārās vērtības apjomā vai zemāk.

| 63. | “Tirgus vērtība” ir novērtētā summa, par kādu īpašumu varētu apmainīt starp labprātīgu pārdevēju un labprātīgu pircēju novērtēšanas dienā nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā pēc attiecīga piedāvājuma, kur abas puses ir rīkojušās zinoši, piesardzīgi un bez piespiešanas. Tirgus vērtību dokumentē pārredzamā un skaidrā veidā. |
| --- | --- |

63.

“Tirgus vērtība” ir novērtētā summa, par kādu īpašumu varētu apmainīt starp labprātīgu pārdevēju un labprātīgu pircēju novērtēšanas dienā nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā pēc attiecīga piedāvājuma, kur abas puses ir rīkojušās zinoši, piesardzīgi un bez piespiešanas. Tirgus vērtību dokumentē pārredzamā un skaidrā veidā.

| 64. | “Hipotekārā vērtība” ir īpašuma vērtība, kas noteikta, pietiekami novērtējot īpašuma pārdošanas iespējas nākotnē, ņemot vērā noturīgus ilgtermiņa aspektus, parastos un vietējos tirgus nosacījumus, īpašuma pašreizējo izmantojumu un citu tā iespējamu izmantojumu. Hipotekārās vērtības noteikšanā spekulatīvos elementus neņem vērā. Hipotekāro vērtību dokumentē pārredzamā un skaidrā veidā. |
| --- | --- |

64.

“Hipotekārā vērtība” ir īpašuma vērtība, kas noteikta, pietiekami novērtējot īpašuma pārdošanas iespējas nākotnē, ņemot vērā noturīgus ilgtermiņa aspektus, parastos un vietējos tirgus nosacījumus, īpašuma pašreizējo izmantojumu un citu tā iespējamu izmantojumu. Hipotekārās vērtības noteikšanā spekulatīvos elementus neņem vērā. Hipotekāro vērtību dokumentē pārredzamā un skaidrā veidā.

| 65. | Nodrošinājuma vērtība ir tirgus vērtība vai hipotekārā vērtība, kas ir attiecīgi samazināta, atspoguļojot 2. daļas 8. punktā prasītās uzraudzības rezultātus un ņemot vērā jebkādas prasības par īpašumu. |
| --- | --- |

65.

Nodrošinājuma vērtība ir tirgus vērtība vai hipotekārā vērtība, kas ir attiecīgi samazināta, atspoguļojot 2. daļas 8. punktā prasītās uzraudzības rezultātus un ņemot vērā jebkādas prasības par īpašumu.

b)   Pircēju parādi

| 66. | Pircēju parādu vērtība ir pircēju parādu summa. |
| --- | --- |

66.

Pircēju parādu vērtība ir pircēju parādu summa.

c)   Citi fiziskie nodrošinājumi

| 67. | Īpašumu novērtē pēc tā tirgus vērtības, proti, pēc novērtētās summas, par kādu īpašumu varētu apmainīt starp labprātīgu pārdevēju un labprātīgu pircēju novērtēšanas dienā nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā. |
| --- | --- |

67.

Īpašumu novērtē pēc tā tirgus vērtības, proti, pēc novērtētās summas, par kādu īpašumu varētu apmainīt starp labprātīgu pārdevēju un labprātīgu pircēju novērtēšanas dienā nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā.

1.5.2.   Riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu summas aprēķināšana

a)   Vispārējs režīms

| 68. | LGD*, ko aprēķina saskaņā ar 69. līdz 72. punktu, uzskata par LGD VII pielikuma nolūkā. |
| --- | --- |

68.

LGD*, ko aprēķina saskaņā ar 69. līdz 72. punktu, uzskata par LGD VII pielikuma nolūkā.

| 69. | Ja nodrošinājuma vērtības (C) attiecība pret riska darījuma vērtību (E) ir zemāka par C* sliekšņa līmeni (pieprasītais minimālā riska darījuma nodrošinājuma līmenis), kā noteikts 5. tabulā, LGD* ir LGD, kas VII pielikumā noteikts nenodrošinātiem riska darījumiem ar darījuma partneri. |
| --- | --- |

69.

Ja nodrošinājuma vērtības (C) attiecība pret riska darījuma vērtību (E) ir zemāka par C* sliekšņa līmeni (pieprasītais minimālā riska darījuma nodrošinājuma līmenis), kā noteikts 5. tabulā, LGD* ir LGD, kas VII pielikumā noteikts nenodrošinātiem riska darījumiem ar darījuma partneri.

| 70. | Ja nodrošinājuma vērtības attiecība pret riska darījuma vērtību pārsniedz otro, augstāko C** sliekšņa līmeni (proti, pieprasīto nodrošinājuma līmeni, lai pilnībā saņemtu LGD atzīšanu), kā noteikts 5. tabulā, LGD* ir tāds, kā noteikts 5. tabulā. |
| --- | --- |

70.

Ja nodrošinājuma vērtības attiecība pret riska darījuma vērtību pārsniedz otro, augstāko C** sliekšņa līmeni (proti, pieprasīto nodrošinājuma līmeni, lai pilnībā saņemtu LGD atzīšanu), kā noteikts 5. tabulā, LGD* ir tāds, kā noteikts 5. tabulā.

| 71. | Ja pieprasītais nodrošinājuma līmenis C** attiecībā uz nodrošinājumu kopumā nav sasniegts, riska darījumu uzskata par diviem riska darījumiem — to daļu, kurai ir sasniegts pieprasītais nodrošinājuma līmenis C**, un atlikušo daļu. |
| --- | --- |

71.

Ja pieprasītais nodrošinājuma līmenis C** attiecībā uz nodrošinājumu kopumā nav sasniegts, riska darījumu uzskata par diviem riska darījumiem — to daļu, kurai ir sasniegts pieprasītais nodrošinājuma līmenis C**, un atlikušo daļu.

| 72. | Tālāk 5. tabulā ir norādīts piemērojamais LGD* un pieprasītie nodrošinājuma līmeņi riska darījumu nodrošinātajām daļām.
  5. tabula
  LGD* augstāka ranga prasībām vai iespējamām prasībām | LGD* augstāka ranga prasībām vai iespējamām prasībām | LGD* pakārtotām prasībām vai iespējamām prasībām | Pieprasītais riska darījuma minimālais nodrošinājuma līmenis (C*) | Pieprasītais riska darījuma minimālais nodrošinājuma līmenis (C**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pircēju parādi | 35 % | 65 % | 0 % | 125 % |
| Apdzīvojamais nekustamais īpašums/ komerciālais nekustamais īpašums | 35 % | 65 % | 30 % | 140 % |
| Pārējie nodrošinājumi | 40 % | 70 % | 30 % | 140 % |

72.

Tālāk 5. tabulā ir norādīts piemērojamais LGD* un pieprasītie nodrošinājuma līmeņi riska darījumu nodrošinātajām daļām.

5. tabula

LGD* augstāka ranga prasībām vai iespējamām prasībām

LGD* augstāka ranga prasībām vai iespējamām prasībām

LGD* pakārtotām prasībām vai iespējamām prasībām

Pieprasītais riska darījuma minimālais nodrošinājuma līmenis (C*)

Pieprasītais riska darījuma minimālais nodrošinājuma līmenis (C**)

Pircēju parādi

35 %

65 %

0 %

125 %

Apdzīvojamais nekustamais īpašums/ komerciālais nekustamais īpašums

35 %

65 %

30 %

140 %

Pārējie nodrošinājumi

40 %

70 %

30 %

140 %

Izņēmuma kārtā kompetentās iestādes līdz 2012. gada 31. decembrim var, ievērojot 5. tabulā norādītos nodrošinājuma līmeņus:

| a) | atļaut kredītiestādēm piemērot 30 % LGD augstāka ranga riska darījumiem komerciāla nekustamā īpašuma izpirkumnomas veidā un |
| --- | --- |

a)

atļaut kredītiestādēm piemērot 30 % LGD augstāka ranga riska darījumiem komerciāla nekustamā īpašuma izpirkumnomas veidā un

| b) | atļaut kredītiestādēm piemērot 35 % LGD augstāka ranga riska darījumiem iekārtu izpirkumnomas veidā; un |
| --- | --- |

b)

atļaut kredītiestādēm piemērot 35 % LGD augstāka ranga riska darījumiem iekārtu izpirkumnomas veidā; un

| c) | vecākiem riska darījumiem, kuru nodrošinājums ir apdzīvojami vai komerciāli nekustamie īpašumi, ļauj piemērot 30 % LGD. |
| --- | --- |

c)

vecākiem riska darījumiem, kuru nodrošinājums ir apdzīvojami vai komerciāli nekustamie īpašumi, ļauj piemērot 30 % LGD.

Minētā perioda beigās šo izņēmumu pārskata.

b)   Alternatīvs režīms nekustamā īpašuma ķīlai

| 73. | Ievērojot šā punkta un 75. punkta prasības un kā alternatīvu 68. līdz 72. punktā minētajam režīmam dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm piešķirt 50 % riska svērumu tai riska darījuma daļai, kura ir pilnībā nodrošināta ar mājokļa nekustamo īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, ja tām ir pierādījumi, ka attiecīgie tirgi ir labi attīstīti un seni un ka zaudējumu daļas aizdevumiem, kuri nodrošināti attiecīgi ar apdzīvojamo nekustamo īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu, nepārsniedz šādas robežas:






  a) | zaudējumi no kreditēšanas, ko nodrošina apdzīvojamais nekustamais īpašums vai komerciālais nekustamais īpašums attiecīgi līdz 50 % no tirgus vērtības (vai attiecīgā gadījumā 60 % no hipotekārās vērtības, ja tā ir zemāka), nepārsniedz 0,3 % no neatmaksātajiem aizdevumiem, kuri nodrošināti ar attiecīgā veida nekustamo īpašumu konkrētajā gadā; un |
| --- | --- | --- |

73.

Ievērojot šā punkta un 75. punkta prasības un kā alternatīvu 68. līdz 72. punktā minētajam režīmam dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm piešķirt 50 % riska svērumu tai riska darījuma daļai, kura ir pilnībā nodrošināta ar mājokļa nekustamo īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, ja tām ir pierādījumi, ka attiecīgie tirgi ir labi attīstīti un seni un ka zaudējumu daļas aizdevumiem, kuri nodrošināti attiecīgi ar apdzīvojamo nekustamo īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu, nepārsniedz šādas robežas:

a)

zaudējumi no kreditēšanas, ko nodrošina apdzīvojamais nekustamais īpašums vai komerciālais nekustamais īpašums attiecīgi līdz 50 % no tirgus vērtības (vai attiecīgā gadījumā 60 % no hipotekārās vērtības, ja tā ir zemāka), nepārsniedz 0,3 % no neatmaksātajiem aizdevumiem, kuri nodrošināti ar attiecīgā veida nekustamo īpašumu konkrētajā gadā; un

| b) | kopējie zaudējumi no aizdevumiem, kas nodrošināti attiecīgi ar apdzīvojamo nekustamo īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu, nepārsniedz neatmaksātos aizdevumus, kuri nodrošināti ar attiecīgā veida nekustamo īpašumu, konkrētajā gadā. |
| --- | --- |

b)

kopējie zaudējumi no aizdevumiem, kas nodrošināti attiecīgi ar apdzīvojamo nekustamo īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu, nepārsniedz neatmaksātos aizdevumus, kuri nodrošināti ar attiecīgā veida nekustamo īpašumu, konkrētajā gadā.

| 74. | Ja konkrētā gadā nav izpildīts kāds no 73. punkta nosacījumiem, tiesības izmantot šo režīmu izbeidzas līdz brīdim, kad nākamajā gadā šie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

74.

Ja konkrētā gadā nav izpildīts kāds no 73. punkta nosacījumiem, tiesības izmantot šo režīmu izbeidzas līdz brīdim, kad nākamajā gadā šie nosacījumi ir izpildīti.

| 75. | Kompetentās iestādes, kuras neatļauj izmantot 73. punktā minēto režīmu, var atļaut kredītiestādēm piešķirt šajā režīmā pieļaujamo riska svērumu riska darījumiem, kuri nodrošināti attiecīgi ar mājokļa nekustamo īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas to dalībvalstu teritorijā, kuru kompetentās iestādes atļauj izmantot šo režīmu, ar tiem pašiem nosacījumiem, kas ir spēkā noteiktajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

75.

Kompetentās iestādes, kuras neatļauj izmantot 73. punktā minēto režīmu, var atļaut kredītiestādēm piešķirt šajā režīmā pieļaujamo riska svērumu riska darījumiem, kuri nodrošināti attiecīgi ar mājokļa nekustamo īpašumu vai komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas to dalībvalstu teritorijā, kuru kompetentās iestādes atļauj izmantot šo režīmu, ar tiem pašiem nosacījumiem, kas ir spēkā noteiktajā dalībvalstī.

1.6.   Riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu summas aprēķināšana jauktiem nodrošinājumu portfeļiem

| 76. | Ja riska svērto vērtību un paredzamo zaudējumu vērtību aprēķina saskaņā ar 84.–89. pantu un riska darījums ir nodrošināts gan ar naudas ķīlu, gan ar citu piemērotu nodrošinājumu, LGD* (faktiskais LGD), ko uzskata par LGD VII pielikuma nolūkā, aprēķina, kā izklāstīts turpmāk. |
| --- | --- |

76.

Ja riska svērto vērtību un paredzamo zaudējumu vērtību aprēķina saskaņā ar 84.–89. pantu un riska darījums ir nodrošināts gan ar naudas ķīlu, gan ar citu piemērotu nodrošinājumu, LGD* (faktiskais LGD), ko uzskata par LGD VII pielikuma nolūkā, aprēķina, kā izklāstīts turpmāk.

| 77. | Kredītiestādei pieprasa sadalīt riska darījuma apjoma no svārstīguma izrietoši koriģēto vērtību (proti, vērtību, kuru iegūst, piemērojot no svārstīguma izrietošo korekciju, kā noteikts 33. punktā) daļās, ko katru sedz tikai viena veida nodrošinājums. Proti, kredītiestādei ir jāsadala riska darījuma apjoms, attiecīgi iegūstot daļu, kuru sedz piemērota finanšu nodrošinājums, daļu, kuru sedz pircēju parādi, daļas, kuras sedz apdzīvojamā nekustamā īpašuma ķīla un/vai komerciālā nekustamā īpašuma ķīla, daļu, kuru sedz citi piemēroti nodrošinājumi, un nenodrošināto daļu. |
| --- | --- |

77.

Kredītiestādei pieprasa sadalīt riska darījuma apjoma no svārstīguma izrietoši koriģēto vērtību (proti, vērtību, kuru iegūst, piemērojot no svārstīguma izrietošo korekciju, kā noteikts 33. punktā) daļās, ko katru sedz tikai viena veida nodrošinājums. Proti, kredītiestādei ir jāsadala riska darījuma apjoms, attiecīgi iegūstot daļu, kuru sedz piemērota finanšu nodrošinājums, daļu, kuru sedz pircēju parādi, daļas, kuras sedz apdzīvojamā nekustamā īpašuma ķīla un/vai komerciālā nekustamā īpašuma ķīla, daļu, kuru sedz citi piemēroti nodrošinājumi, un nenodrošināto daļu.

| 78. | LGD* katrai riska darījuma apjoma daļai aprēķina atsevišķi saskaņā ar attiecīgiem šā pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

78.

LGD* katrai riska darījuma apjoma daļai aprēķina atsevišķi saskaņā ar attiecīgiem šā pielikuma noteikumiem.

1.7.   Cita fondētā kredīta aizsardzība

1.7.1.   Noguldījumi trešo personu iestādēs

| 79. | Ja ir izpildīti 2. daļas 12. punkta nosacījumi, kredīta aizsardzību, uz kuru attiecas 1. daļas 23. punkta noteikumi, var uzskatīt par trešās personas iestādes galvojumu. |
| --- | --- |

79.

Ja ir izpildīti 2. daļas 12. punkta nosacījumi, kredīta aizsardzību, uz kuru attiecas 1. daļas 23. punkta noteikumi, var uzskatīt par trešās personas iestādes galvojumu.

1.7.2.   Aizdevējā kredītiestādē ieķīlātās dzīvības apdrošināšanas polises

| 80. | Ja ir izpildīti 2. daļas 13. punkta nosacījumi, kredīta aizsardzību, uz kuru attiecas 1. daļas 24. punkta noteikumi, var uzskatīt par galvojumu, ko sniedz dzīvības apdrošināšanas sabiedrība. Atzītā kredīta aizsardzības vērtība ir dzīvības apdrošināšanas polises līguma laušanas gadījumā izmaksājamā summa. |
| --- | --- |

80.

Ja ir izpildīti 2. daļas 13. punkta nosacījumi, kredīta aizsardzību, uz kuru attiecas 1. daļas 24. punkta noteikumi, var uzskatīt par galvojumu, ko sniedz dzīvības apdrošināšanas sabiedrība. Atzītā kredīta aizsardzības vērtība ir dzīvības apdrošināšanas polises līguma laušanas gadījumā izmaksājamā summa.

1.7.3.   Pēc pieprasījuma atpirktie iestādes instrumenti

| 81. | Instrumentus, kuri ir piemēroti saskaņā ar 1. daļas 25. punktu, uzskata par emitentiestādes galvojumu. |
| --- | --- |

81.

Instrumentus, kuri ir piemēroti saskaņā ar 1. daļas 25. punktu, uzskata par emitentiestādes galvojumu.

| 82. | Atzītā kredīta aizsardzības vērtība ir šāda:






  a) | ja instrumentu atpirks par tā nominālvērtību, aizsardzības vērtība ir attiecīgā summa; |
| --- | --- | --- |

82.

Atzītā kredīta aizsardzības vērtība ir šāda:

a)

ja instrumentu atpirks par tā nominālvērtību, aizsardzības vērtība ir attiecīgā summa;

| b) | ja instrumentu atpirks par tirgus vērtību, aizsardzības vērtība ir tāda instrumenta vērtība, kas novērtēts tādā pat veidā kā parāda vērtspapīri, kas noteikti 1. daļas 8. punktā. |
| --- | --- |

b)

ja instrumentu atpirks par tirgus vērtību, aizsardzības vērtība ir tāda instrumenta vērtība, kas novērtēts tādā pat veidā kā parāda vērtspapīri, kas noteikti 1. daļas 8. punktā.

2.   NEFONDĒTĀ KREDĪTA AIZSARDZĪBA

2.1.   Novērtēšana

| 83. | Nefondētās kredīta aizsardzības vērtība (G) ir summa, ko aizsardzības nodrošinātājs ir apņēmies samaksāt, ja aizņēmējs nepilda saistības vai nemaksā, vai citu noteiktu kredīta notikumu gadījumā. Kredītu atvasināto instrumentu gadījumā, kuri kā kredīta notikums neietver tāda pamata noteikuma pārstrukturēšanu, kurā iekļauta pamatsummas, procentu vai maksu atlaišana vai termiņa pagarināšana, kā rezultātā rodas kredīta zaudējumu gadījums (piemēram, vērtības korekcija, vērtības korekcijas vai līdzīga debeta piemērošana peļņas un zaudējumu pārskatam).






  a) | kredīta aizsardzības vērtību, ko aprēķina saskaņā ar šā punkta pirmo rindkopu, samazina par 40 %, ja summa, ko apņēmies samaksāt aizsardzības nodrošinātājs, nepārsniedz riska darījuma vērtību; vai |
| --- | --- | --- |

83.

Nefondētās kredīta aizsardzības vērtība (G) ir summa, ko aizsardzības nodrošinātājs ir apņēmies samaksāt, ja aizņēmējs nepilda saistības vai nemaksā, vai citu noteiktu kredīta notikumu gadījumā. Kredītu atvasināto instrumentu gadījumā, kuri kā kredīta notikums neietver tāda pamata noteikuma pārstrukturēšanu, kurā iekļauta pamatsummas, procentu vai maksu atlaišana vai termiņa pagarināšana, kā rezultātā rodas kredīta zaudējumu gadījums (piemēram, vērtības korekcija, vērtības korekcijas vai līdzīga debeta piemērošana peļņas un zaudējumu pārskatam).

a)

kredīta aizsardzības vērtību, ko aprēķina saskaņā ar šā punkta pirmo rindkopu, samazina par 40 %, ja summa, ko apņēmies samaksāt aizsardzības nodrošinātājs, nepārsniedz riska darījuma vērtību; vai

| b) | augstākā kredīta aizsardzības vērtība nav lielāka par 60 % no riska darījuma vērtības, ja summa, ko apņēmies samaksāt aizsardzības nodrošinātājs, pārsniedz riska darījuma vērtību. |
| --- | --- |

b)

augstākā kredīta aizsardzības vērtība nav lielāka par 60 % no riska darījuma vērtības, ja summa, ko apņēmies samaksāt aizsardzības nodrošinātājs, pārsniedz riska darījuma vērtību.

| 84. | Ja nefondēto kredīta aizsardzību izsaka valūtā, kas atšķiras no valūtas, kurā ir izteikts riska darījums (valūtu nesakritība), kredīta aizsardzības vērtību samazina, šādi piemērojot no svārstīguma izrietošo korekciju HFX:
  G* = G × (1-HFX)
  kur
  G ir kredīta aizsardzības nominālvērtība,
  G* ir G, kas ir pielāgots, novēršot jebkādu ārvalstu valūtas risku, un
  HFX ir no svārstīguma izrietošā korekcija, lai novērstu jebkādu valūtas nesakritību starp kredīta aizsardzību un atbilstošajām saistībām.
  Ja valūtu nesakritības nav,
  G* = G |
| --- | --- |

84.

Ja nefondēto kredīta aizsardzību izsaka valūtā, kas atšķiras no valūtas, kurā ir izteikts riska darījums (valūtu nesakritība), kredīta aizsardzības vērtību samazina, šādi piemērojot no svārstīguma izrietošo korekciju HFX:

G* = G × (1-HFX)

kur

G ir kredīta aizsardzības nominālvērtība,

G* ir G, kas ir pielāgots, novēršot jebkādu ārvalstu valūtas risku, un

HFX ir no svārstīguma izrietošā korekcija, lai novērstu jebkādu valūtas nesakritību starp kredīta aizsardzību un atbilstošajām saistībām.

Ja valūtu nesakritības nav,

G* = G

| 85. | No svārstīguma izrietošās korekcijas jebkādas valūtu nesakritības novēršanai var aprēķināt, pamatojoties uz uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju vai pašu novērtējuma pieeju, kā minēts 34.- 57. punktā. |
| --- | --- |

85.

No svārstīguma izrietošās korekcijas jebkādas valūtu nesakritības novēršanai var aprēķināt, pamatojoties uz uzraugu noteikto svārstību korekciju pieeju vai pašu novērtējuma pieeju, kā minēts 34.- 57. punktā.

2.2.   Riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu summas aprēķināšana

2.2.1.   Daļēja aizsardzība — sadalīšana laidienos

| 86. | Ja kredītiestāde pārvieto aizdevuma riska daļu vienā vai vairākos laidienos, piemēro 94. līdz 101. pantu. Būtiskuma kritērijus maksājumiem, zem kuriem zaudējumu gadījumā maksājumus neveic, uzskata par līdzvērtīgiem saglabātajām pirmās kārtas zaudējumu pozīcijām, ka arī uzskata, ka tie rada laidienos pārvietotu risku. |
| --- | --- |

86.

Ja kredītiestāde pārvieto aizdevuma riska daļu vienā vai vairākos laidienos, piemēro 94. līdz 101. pantu. Būtiskuma kritērijus maksājumiem, zem kuriem zaudējumu gadījumā maksājumus neveic, uzskata par līdzvērtīgiem saglabātajām pirmās kārtas zaudējumu pozīcijām, ka arī uzskata, ka tie rada laidienos pārvietotu risku.

2.2.2.   Standartizētā pieeja

a)   Pilna aizsardzība

| 87. | Šā pielikuma 80. punkta nolūkā g ir riska svērums, ko piešķir riska darījumam, kurš ir pilnībā aizsargāts ar nefondēto aizsardzību (GA),
  kur
  g ir riska svērums riska darījumiem ar aizsardzības nodrošinātāju, kā noteikts 78.–83. pantā; un
  GA ir G* vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 84. punktu, kuru turpmāk pielāgo, lai novērstu jebkādu termiņu nesakritību, kā noteikts 4. daļā. |
| --- | --- |

87.

Šā pielikuma 80. punkta nolūkā g ir riska svērums, ko piešķir riska darījumam, kurš ir pilnībā aizsargāts ar nefondēto aizsardzību (GA),

kur

g ir riska svērums riska darījumiem ar aizsardzības nodrošinātāju, kā noteikts 78.–83. pantā; un

GA ir G* vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 84. punktu, kuru turpmāk pielāgo, lai novērstu jebkādu termiņu nesakritību, kā noteikts 4. daļā.

b)   Daļēja aizsardzība — vienāds rangs

| 88. | Ja aizsargātā summa ir mazāka nekā riska darījuma vērtība un aizsargātajai un neaizsargātajai daļai ir vienāds rangs, proti, kredītiestāde un aizsardzības nodrošinātājs zaudējumus dala proporcionāli, ir pieļaujams proporcionāls statūtkapitāla atvieglojums. Riska svērto vērtību 80. panta nolūkā aprēķina pēc šādas formulas:
  (E-GA) × r + GA × g
  kur
  E* ir riska darījuma vērtība;
  GA ir G* vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 84. punktu, kuru turpmāk pielāgo, lai novērstu jebkādu termiņu nesakritību, kā noteikts 4. daļā;
  r ir riska svērums riska darījumiem ar parādnieku, kā noteikts 78. līdz 83. pantā; un
  g ir riska svērums riska darījumiem ar aizsardzības nodrošinātāju, kā noteikts 78. līdz 83. pantā; |
| --- | --- |

88.

Ja aizsargātā summa ir mazāka nekā riska darījuma vērtība un aizsargātajai un neaizsargātajai daļai ir vienāds rangs, proti, kredītiestāde un aizsardzības nodrošinātājs zaudējumus dala proporcionāli, ir pieļaujams proporcionāls statūtkapitāla atvieglojums. Riska svērto vērtību 80. panta nolūkā aprēķina pēc šādas formulas:

(E-GA) × r + GA × g

kur

E* ir riska darījuma vērtība;

GA ir G* vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 84. punktu, kuru turpmāk pielāgo, lai novērstu jebkādu termiņu nesakritību, kā noteikts 4. daļā;

r ir riska svērums riska darījumiem ar parādnieku, kā noteikts 78. līdz 83. pantā; un

g ir riska svērums riska darījumiem ar aizsardzības nodrošinātāju, kā noteikts 78. līdz 83. pantā;

c)   Suverēni galvojumi

| 89. | Kompetentās iestādes var attiecināt VI pielikuma 1. daļas 4. un 5. punktā paredzēto režīmu uz riska darījumiem vai riska darījumu daļām, kurām galvojumu sniedz centrālā valdība vai centrālā banka, ja garantija ir izteikta aizņēmēja vietējā valūtā un riska darījumu fondē šajā valūtā. |
| --- | --- |

89.

Kompetentās iestādes var attiecināt VI pielikuma 1. daļas 4. un 5. punktā paredzēto režīmu uz riska darījumiem vai riska darījumu daļām, kurām galvojumu sniedz centrālā valdība vai centrālā banka, ja garantija ir izteikta aizņēmēja vietējā valūtā un riska darījumu fondē šajā valūtā.

2.2.3.   IRB pieeja

Pilna aizsardzība / Daļēja aizsardzība — vienāds rangs

| 90. | Riska darījuma nodrošinātajai daļai (pamatojoties uz kredīta aizsardzības pielāgoto vērtību GA), PD VII pielikuma 2. daļas nolūkā var būt aizsardzības nodrošinātāja PD vai PD starp aizņēmēja PD un galvotāja PD, ja uzskata, ka pilnīga aizstāšana nav garantēta. Pakārtotu riska darījumu un nepakārtotas nefondētās aizsardzības gadījumā LGD, kas piemērojams VII pielikuma 2. daļas nolūkā, var būt LGD, kas saistāms ar augstāka ranga prasībām. |
| --- | --- |

90.

Riska darījuma nodrošinātajai daļai (pamatojoties uz kredīta aizsardzības pielāgoto vērtību GA), PD VII pielikuma 2. daļas nolūkā var būt aizsardzības nodrošinātāja PD vai PD starp aizņēmēja PD un galvotāja PD, ja uzskata, ka pilnīga aizstāšana nav garantēta. Pakārtotu riska darījumu un nepakārtotas nefondētās aizsardzības gadījumā LGD, kas piemērojams VII pielikuma 2. daļas nolūkā, var būt LGD, kas saistāms ar augstāka ranga prasībām.

| 91. | Jebkurai riska darījuma nenodrošinātai daļai PD ir aizņēmēja PD un LGD ir atbilstošā riska darījuma LGD. |
| --- | --- |

91.

Jebkurai riska darījuma nenodrošinātai daļai PD ir aizņēmēja PD un LGD ir atbilstošā riska darījuma LGD.

| 92. | GA ir G* vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 84. punktu, kuru turpmāk pielāgo, lai novērstu jebkādu termiņu nesakritību, kā noteikts 4. daļā. |
| --- | --- |

92.

GA ir G* vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 84. punktu, kuru turpmāk pielāgo, lai novērstu jebkādu termiņu nesakritību, kā noteikts 4. daļā.

4. daļa — Termiņu nesakritība

| 1. | Riska svērtās vērtības aprēķināšanas nolūkā, ja kredīta aizsardzības atlikušais termiņš ir mazāks nekā aizsargātā riska darījuma termiņš, rodas termiņu nesakritība. Aizsardzību atlikušajam termiņam, kas ir mazāks nekā trīs mēneši, kuras termiņš ir mazāks nekā atbilstošā riska darījuma termiņš, neatzīst. |
| --- | --- |

1.

Riska svērtās vērtības aprēķināšanas nolūkā, ja kredīta aizsardzības atlikušais termiņš ir mazāks nekā aizsargātā riska darījuma termiņš, rodas termiņu nesakritība. Aizsardzību atlikušajam termiņam, kas ir mazāks nekā trīs mēneši, kuras termiņš ir mazāks nekā atbilstošā riska darījuma termiņš, neatzīst.

| 2. | Ja pastāv termiņu nesakritība, kredīta aizsardzību neatzīst, ja






  a) | aizsardzības sākotnējais termiņš ir mazāks nekā 1 gads, vai arī |
| --- | --- | --- |

2.

Ja pastāv termiņu nesakritība, kredīta aizsardzību neatzīst, ja

a)

aizsardzības sākotnējais termiņš ir mazāks nekā 1 gads, vai arī

| b) | riska darījums ir īstermiņa riska darījums, kuru kompetentā iestāde ir norādījusi kā tādu, uz kuru attiecas vienas dienas zemākais slieksnis, nevis viena gada zemākais slieksnis attiecībā uz termiņa vērtību (M) saskaņā ar VII pielikuma 2. daļas 14. punktu. |
| --- | --- |

b)

riska darījums ir īstermiņa riska darījums, kuru kompetentā iestāde ir norādījusi kā tādu, uz kuru attiecas vienas dienas zemākais slieksnis, nevis viena gada zemākais slieksnis attiecībā uz termiņa vērtību (M) saskaņā ar VII pielikuma 2. daļas 14. punktu.

1.   TERMIŅA NOTEIKŠANA

| 3. | Ievērojot 5 gadu maksimumu, riska darījuma faktiskais termiņš ir iespējami visilgākais atlikušais laiks līdz dienai, kad parādniekam saskaņā ar grafiku ir jāizpilda saistības. Ievērojot 4. punktu, kredīta aizsardzības termiņš ir laiks līdz iespējami agrākajai dienai, kurā aizsardzība var izbeigties vai to var pārtraukt. |
| --- | --- |

3.

Ievērojot 5 gadu maksimumu, riska darījuma faktiskais termiņš ir iespējami visilgākais atlikušais laiks līdz dienai, kad parādniekam saskaņā ar grafiku ir jāizpilda saistības. Ievērojot 4. punktu, kredīta aizsardzības termiņš ir laiks līdz iespējami agrākajai dienai, kurā aizsardzība var izbeigties vai to var pārtraukt.

| 4. | Ja ir iespēja pārtraukt aizsardzību, kas ir aizsardzības pret kredītrisku pārdevēja ziņā, par aizsardzības termiņu uzskata laiku līdz agrākajai dienai, kad šo iespēju var īstenot. Ja ir iespēja pārtraukt aizsardzību, kas ir aizsardzības pret kredītrisku pircēja ziņā, un vienošanās noteikumi, uzsākot aizsardzību, ietver pozitīvu stimulu kredītiestādei atsaukt darījumu pirms līgumā noteiktā termiņa, par aizsardzības termiņu uzskata laiku līdz agrākajai dienai, kad šo iespēju var īstenot; citādi uzskata, ka šāda iespēja neietekmē aizsardzības termiņu. |
| --- | --- |

4.

Ja ir iespēja pārtraukt aizsardzību, kas ir aizsardzības pret kredītrisku pārdevēja ziņā, par aizsardzības termiņu uzskata laiku līdz agrākajai dienai, kad šo iespēju var īstenot. Ja ir iespēja pārtraukt aizsardzību, kas ir aizsardzības pret kredītrisku pircēja ziņā, un vienošanās noteikumi, uzsākot aizsardzību, ietver pozitīvu stimulu kredītiestādei atsaukt darījumu pirms līgumā noteiktā termiņa, par aizsardzības termiņu uzskata laiku līdz agrākajai dienai, kad šo iespēju var īstenot; citādi uzskata, ka šāda iespēja neietekmē aizsardzības termiņu.

| 5. | Ja nenovērš kredīta atvasinātā instrumenta izbeigšanos līdz jebkāda atvieglinājuma perioda beigām, kas ir prasīts atbilstošo saistību nepildīšanas gadījumam, ja netiek veikti maksājumi, aizsardzības termiņu samazina par atvieglinājuma perioda ilgumu. |
| --- | --- |

5.

Ja nenovērš kredīta atvasinātā instrumenta izbeigšanos līdz jebkāda atvieglinājuma perioda beigām, kas ir prasīts atbilstošo saistību nepildīšanas gadījumam, ja netiek veikti maksājumi, aizsardzības termiņu samazina par atvieglinājuma perioda ilgumu.

2.   AIZSARDZĪBAS NOVĒRTĒŠANA

2.1.   Darījumi, kam piemēro fondēto kredīta aizsardzību — finanšu nodrošinājuma vienkāršā metode

| 6. | Ja pastāv nesakritība starp riska darījuma termiņu un kredīta aizsardzības termiņu, nodrošinājums nav atzīstams. |
| --- | --- |

6.

Ja pastāv nesakritība starp riska darījuma termiņu un kredīta aizsardzības termiņu, nodrošinājums nav atzīstams.

2.2.   Darījumi, kam piemēro fondēto kredīta aizsardzību — finanšu nodrošinājuma vispārējā metode

| 7. | Kredīta aizsardzības termiņš un riska darījuma termiņš ir jāatspoguļo pielāgotajā nodrošinājuma vērtībā pēc šādas formulas:
  CVAM = CVA × (t-t*)/(T-t*)
  kur
  CVA ir nodrošinājuma no svārstīguma izrietoši pielāgotā vērtība, kas precizēta 3. daļas 33. punktā, vai riska darījuma apjoms, ja tas ir zemāks;
  t ir kredīta aizsardzības līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko aprēķina saskaņā ar 3.- 5. punktu, vai T vērtība, ja tā ir zemāka;
  T ir riska darījuma līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko aprēķina saskaņā ar 3.- 5. punktu, vai 5 gadi, ja tas ir mazāks rādītājs; un
  t* ir 0,25.
  Par CVAM uzskata CVA, kura ir turpmāk pielāgota, lai novērstu termiņu nesakritību un kura ir iekļaujama riska darījuma pilnībā pielāgotās vērtības (E*) aprēķina formula, kas minēta 3. daļas 33. punktā. |
| --- | --- |

7.

Kredīta aizsardzības termiņš un riska darījuma termiņš ir jāatspoguļo pielāgotajā nodrošinājuma vērtībā pēc šādas formulas:

CVAM = CVA × (t-t*)/(T-t*)

kur

CVA ir nodrošinājuma no svārstīguma izrietoši pielāgotā vērtība, kas precizēta 3. daļas 33. punktā, vai riska darījuma apjoms, ja tas ir zemāks;

t ir kredīta aizsardzības līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko aprēķina saskaņā ar 3.- 5. punktu, vai T vērtība, ja tā ir zemāka;

T ir riska darījuma līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko aprēķina saskaņā ar 3.- 5. punktu, vai 5 gadi, ja tas ir mazāks rādītājs; un

t* ir 0,25.

Par CVAM uzskata CVA, kura ir turpmāk pielāgota, lai novērstu termiņu nesakritību un kura ir iekļaujama riska darījuma pilnībā pielāgotās vērtības (E*) aprēķina formula, kas minēta 3. daļas 33. punktā.

2.3.   Darījumi, kam piemēro nefondēto kredīta aizsardzību

| 8. | Kredīta aizsardzības termiņš un riska darījuma termiņš ir jāatspoguļo pielāgotajā kredīta aizsardzības vērtībā pēc šādas formulas:
  GA = G* × (t-t*)/(T-t*)
  kur
  G* ir aizsardzības apjoms, kas pielāgots, lai novērstu jebkādu valūtu nesakritību
  GA ir G*, kas pielāgots, lai novērstu jebkādu termiņu nesakritību
  t ir kredīta aizsardzības līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko aprēķina saskaņā ar 3.- 5. punktu, vai T vērtība, ja tā ir zemāka;
  T ir riska darījuma līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko aprēķina saskaņā ar 3.- 5. punktu, vai 5 gadi, ja tas ir mazāks rādītājs; un
  t* ir 0,25.
  GA tad uzskata par aizsardzības vērtību 3. daļas 83.–92. punkta nolūkā. |
| --- | --- |

8.

Kredīta aizsardzības termiņš un riska darījuma termiņš ir jāatspoguļo pielāgotajā kredīta aizsardzības vērtībā pēc šādas formulas:

GA = G* × (t-t*)/(T-t*)

kur

G* ir aizsardzības apjoms, kas pielāgots, lai novērstu jebkādu valūtu nesakritību

GA ir G*, kas pielāgots, lai novērstu jebkādu termiņu nesakritību

t ir kredīta aizsardzības līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko aprēķina saskaņā ar 3.- 5. punktu, vai T vērtība, ja tā ir zemāka;

T ir riska darījuma līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko aprēķina saskaņā ar 3.- 5. punktu, vai 5 gadi, ja tas ir mazāks rādītājs; un

t* ir 0,25.

GA tad uzskata par aizsardzības vērtību 3. daļas 83.–92. punkta nolūkā.

5. daļa — Kredītriska mazināšanas kombinācijas standartizētajā pieejā

| 1. | Ja kredītiestādei, kura aprēķina riska svērtās vērtības saskaņā ar 78.–83. pantu, ir vairāk nekā viens kredītriska mazināšanas veids vienam riska darījumam (piemēram, kredītiestādei ir gan nodrošinājums, gan galvojums, kas sedz riska darījumu), kredītiestādei pieprasa sadalīt riska darījumu daļās, kuras sedz katra veida kredītriska mazināšanas instruments (piemēram, nodrošinājuma segtā daļa un galvojuma segtā daļa), un riska svērtā vērtība katrai daļai ir jāaprēķina atsevišķi saskaņā ar 78. līdz 83. panta un šā pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Ja kredītiestādei, kura aprēķina riska svērtās vērtības saskaņā ar 78.–83. pantu, ir vairāk nekā viens kredītriska mazināšanas veids vienam riska darījumam (piemēram, kredītiestādei ir gan nodrošinājums, gan galvojums, kas sedz riska darījumu), kredītiestādei pieprasa sadalīt riska darījumu daļās, kuras sedz katra veida kredītriska mazināšanas instruments (piemēram, nodrošinājuma segtā daļa un galvojuma segtā daļa), un riska svērtā vērtība katrai daļai ir jāaprēķina atsevišķi saskaņā ar 78. līdz 83. panta un šā pielikuma noteikumiem.

| 2. | Ja kredīta aizsardzībai, ko nodrošina viens aizsardzības nodrošinātājs, ir dažādi termiņi, piemēro 1. punktā aprakstītajai līdzīgu pieeju. |
| --- | --- |

2.

Ja kredīta aizsardzībai, ko nodrošina viens aizsardzības nodrošinātājs, ir dažādi termiņi, piemēro 1. punktā aprakstītajai līdzīgu pieeju.

6. daļa — Kredītriska mazināšanas groza metodes

1.   PIRMĀ SAISTĪBU NEPILDĪŠANAS GADĪJUMA KREDĪTA ATVASINĀJUMA INSTRUMENTI

| 1. | Ja kredītiestāde saņem kredīta aizsardzību vairākiem riska darījumiem ar noteikumiem, ka pirmais saistību nepildīšanas gadījums riska darījumu starpā izraisa maksājumu un ka šis kredīta notikums pārtrauc līgumu, kredītiestāde var izmainīt riska svērtās vērtības aprēķināšanu un, attiecīgi, paredzamo zaudējumu summu riska darījumam, kas, ja nav kredīta aizsardzības, veidotu viszemāko riska svērto vērtību attiecīgi saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai 84. līdz 89. pantu atbilstoši šim pielikumam, bet vienīgi tad, ja riska darījuma vērtība ir zemāka nekā kredīta aizsardzības vērtība vai vienāda ar to. |
| --- | --- |

1.

Ja kredītiestāde saņem kredīta aizsardzību vairākiem riska darījumiem ar noteikumiem, ka pirmais saistību nepildīšanas gadījums riska darījumu starpā izraisa maksājumu un ka šis kredīta notikums pārtrauc līgumu, kredītiestāde var izmainīt riska svērtās vērtības aprēķināšanu un, attiecīgi, paredzamo zaudējumu summu riska darījumam, kas, ja nav kredīta aizsardzības, veidotu viszemāko riska svērto vērtību attiecīgi saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai 84. līdz 89. pantu atbilstoši šim pielikumam, bet vienīgi tad, ja riska darījuma vērtība ir zemāka nekā kredīta aizsardzības vērtība vai vienāda ar to.

2.   N SAISTĪBU NEPILDĪŠANAS GADĪJUMA KREDĪTA ATVASINĀJUMA INSTRUMENTI

| 2. | Ja n saistību nepildīšanas gadījums riska darījumu starpā izraisa maksājumu atbilstoši kredīta aizsardzībai, kredītiestāde, kura pērk šo aizsardzību, var atzīt šo aizsardzību tikai riska svērtās vērtības un, attiecīgi, paredzamās zaudējumu summas aprēķināšanai, ja aizsardzība ir tikusi iegūta arī saistību nepildīšanas gadījumiem no 1 līdz n – 1, vai tad, ja n – 1 saistību nepildīšanas gadījumi jau ir notikuši. Šādos gadījumos izmanto 1. punktā izklāstīto metodoloģiju pirmās saistību nepildīšanas gadījuma kredīta atvasinājuma instrumentiem, attiecīgi pielāgojot to n saistību nepildīšanas gadījuma produktiem. |
| --- | --- |

2.

Ja n saistību nepildīšanas gadījums riska darījumu starpā izraisa maksājumu atbilstoši kredīta aizsardzībai, kredītiestāde, kura pērk šo aizsardzību, var atzīt šo aizsardzību tikai riska svērtās vērtības un, attiecīgi, paredzamās zaudējumu summas aprēķināšanai, ja aizsardzība ir tikusi iegūta arī saistību nepildīšanas gadījumiem no 1 līdz n – 1, vai tad, ja n – 1 saistību nepildīšanas gadījumi jau ir notikuši. Šādos gadījumos izmanto 1. punktā izklāstīto metodoloģiju pirmās saistību nepildīšanas gadījuma kredīta atvasinājuma instrumentiem, attiecīgi pielāgojot to n saistību nepildīšanas gadījuma produktiem.

IX PIELIKUMS

PĀRVĒRŠANA VĒRTSPAPĪROS

1. daļa — Definīcijas IX pielikumam

| 1. | Šajā pielikumā izmantotas šādas definīcijas:






  — | “starpības pārsniegums” ir finanšu maksājumi un ienākumi no citām maksām, ko saņem par vērtspapīros pārvērstajiem riska darījumiem, no kuriem atskaitītas izmaksas un izdevumi; |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā pielikumā izmantotas šādas definīcijas:

—

“starpības pārsniegums” ir finanšu maksājumi un ienākumi no citām maksām, ko saņem par vērtspapīros pārvērstajiem riska darījumiem, no kuriem atskaitītas izmaksas un izdevumi;

| — | “dzēšanas iespēja” ir līgumā paredzēta iespēja iniciatoram pārpirkt vai dzēst pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas līdz visu atbilstošo riska darījumu atmaksai, ja nenokārtoto riska darījumu apjoms ir zemāks par noteikto līmeni; |
| --- | --- |

—

“dzēšanas iespēja” ir līgumā paredzēta iespēja iniciatoram pārpirkt vai dzēst pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas līdz visu atbilstošo riska darījumu atmaksai, ja nenokārtoto riska darījumu apjoms ir zemāks par noteikto līmeni;

| — | “vienošanās par likviditātes nodrošināšanu” nozīmē pārvēršanas vērtspapīros pozīciju, kura izriet no līguma par finansējuma nodrošināšanu, lai nodrošinātu naudas plūsmu savlaicīgumu ieguldītājiem; |
| --- | --- |

—

“vienošanās par likviditātes nodrošināšanu” nozīmē pārvēršanas vērtspapīros pozīciju, kura izriet no līguma par finansējuma nodrošināšanu, lai nodrošinātu naudas plūsmu savlaicīgumu ieguldītājiem;

| — | “Kirb” nozīmē 8 % no riska svērtajām vērtībām, ko atbilstoši 84. līdz 89. pantam aprēķinātu vērtspapīros pārvērstajiem riska darījumiem, ja tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, plus paredzamā zaudējumu summa saistība ar šiem riska darījumiem, ko aprēķina atbilstoši minētajiem pantiem; |
| --- | --- |

—

“Kirb” nozīmē 8 % no riska svērtajām vērtībām, ko atbilstoši 84. līdz 89. pantam aprēķinātu vērtspapīros pārvērstajiem riska darījumiem, ja tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, plus paredzamā zaudējumu summa saistība ar šiem riska darījumiem, ko aprēķina atbilstoši minētajiem pantiem;

| — | “uz reitingiem balstītā metode” ir aprēķina metode riska svērtajām vērtībām pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām saskaņā ar 4. daļas 46. līdz 51. punktu; |
| --- | --- |

—

“uz reitingiem balstītā metode” ir aprēķina metode riska svērtajām vērtībām pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām saskaņā ar 4. daļas 46. līdz 51. punktu;

| — | “uzraudzības formulas metode” ir aprēķina metode riska svērtajām vērtībām pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām saskaņā ar 4. daļas 52. līdz 54. punktu; |
| --- | --- |

—

“uzraudzības formulas metode” ir aprēķina metode riska svērtajām vērtībām pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām saskaņā ar 4. daļas 52. līdz 54. punktu;

| — | “pozīcija bez reitinga” ir pārvēršanas vērtspapīros pozīcija, kurai nav piemērotas ĀKNI piešķirta piemērota kredīta novērtējuma, kā definēts 97. pantā; |
| --- | --- |

—

“pozīcija bez reitinga” ir pārvēršanas vērtspapīros pozīcija, kurai nav piemērotas ĀKNI piešķirta piemērota kredīta novērtējuma, kā definēts 97. pantā;

| — | “pozīcija ar reitingu” ir pārvēršanas vērtspapīros pozīcija, kurai ir piemērotas ĀKNI piešķirts piemērots kredīta novērtējums, kā definēts 97. pantā; un |
| --- | --- |

—

“pozīcija ar reitingu” ir pārvēršanas vērtspapīros pozīcija, kurai ir piemērotas ĀKNI piešķirts piemērots kredīta novērtējums, kā definēts 97. pantā; un

| — | “ar aktīviem nodrošināto komerciālo vērtspapīru (ABCP) programma” ir pārvēršanas vērtspapīros programma, kuras rezultātā emitētie vērtspapīri galvenokārt ir komerciāli vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir viens gads vai mazāk. |
| --- | --- |

—

“ar aktīviem nodrošināto komerciālo vērtspapīru (ABCP) programma” ir pārvēršanas vērtspapīros programma, kuras rezultātā emitētie vērtspapīri galvenokārt ir komerciāli vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir viens gads vai mazāk.

2. daļa — Minimālās prasības būtiska kredītriska nodošanas atzīšanai un riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu summas aprēķināšanai pārvēršanas vērtspapīros riska darījumos

1.   MINIMĀLĀS PRASĪBAS BŪTISKA KREDĪTRISKA NODOŠANAS ATZĪŠANAI TRADICIONĀLAJĀ PĀRVĒRŠANĀ VĒRTSPAPĪROS

| 1. | Tradicionālās pārvēršanas vērtspapīros iniciatore kredītiestāde var izslēgt vērtspapīros pārvērstos riska darījumus no riska svērto vērtību un paredzamo zaudējumu summu aprēķiniem, ja trešām pusēm ir nodots būtisks kredītrisks saistībā ar vērtspapīros pārvērstajiem riska darījumiem un ja šī nodošana atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | pārvēršanas vērtspapīros dokumenti atspoguļo darījuma ekonomisko būtību, |
| --- | --- | --- |

1.

Tradicionālās pārvēršanas vērtspapīros iniciatore kredītiestāde var izslēgt vērtspapīros pārvērstos riska darījumus no riska svērto vērtību un paredzamo zaudējumu summu aprēķiniem, ja trešām pusēm ir nodots būtisks kredītrisks saistībā ar vērtspapīros pārvērstajiem riska darījumiem un ja šī nodošana atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

pārvēršanas vērtspapīros dokumenti atspoguļo darījuma ekonomisko būtību,

| b) | vērtspapīros pārvērstie riska darījumi ir padarīti nepieejami iniciatorei kredītiestādei un tās kreditoriem, tostarp bankrota un tiesvedības gadījumā. To papildina ar kvalificēta juridiskā padomdevēja atzinumu, |
| --- | --- |

b)

vērtspapīros pārvērstie riska darījumi ir padarīti nepieejami iniciatorei kredītiestādei un tās kreditoriem, tostarp bankrota un tiesvedības gadījumā. To papildina ar kvalificēta juridiskā padomdevēja atzinumu,

| c) | emitētie vērtspapīri neuzliek saistības iniciatorei kredītiestādei, |
| --- | --- |

c)

emitētie vērtspapīri neuzliek saistības iniciatorei kredītiestādei,

| d) | pārņēmējs ir īpaši šim nolūkam izveidota struktūra pārvēršanai vērtspapīros (SSPE), |
| --- | --- |

d)

pārņēmējs ir īpaši šim nolūkam izveidota struktūra pārvēršanai vērtspapīros (SSPE),

| e) | iniciatore kredītiestāde nesaglabā faktisku vai netiešu kontroli pār nodotajiem riska darījumiem. Uzskata, ka iniciators ir saglabājis faktisku kontroli pār nodotajiem riska darījumiem, ja tam ir tiesības no pārņēmēja pārpirkt iepriekš nodotos riska darījumus, lai gūtu labumu no tiem, vai ja tā pienākums ir no jauna uzņemties nodoto risku. Ja iniciatore kredītiestāde saglabā apkalpošanas tiesības vai pienākumus attiecībā uz riska darījumiem, tas pats par sevi nenozīmē riska darījumu netiešu kontroli. |
| --- | --- |

e)

iniciatore kredītiestāde nesaglabā faktisku vai netiešu kontroli pār nodotajiem riska darījumiem. Uzskata, ka iniciators ir saglabājis faktisku kontroli pār nodotajiem riska darījumiem, ja tam ir tiesības no pārņēmēja pārpirkt iepriekš nodotos riska darījumus, lai gūtu labumu no tiem, vai ja tā pienākums ir no jauna uzņemties nodoto risku. Ja iniciatore kredītiestāde saglabā apkalpošanas tiesības vai pienākumus attiecībā uz riska darījumiem, tas pats par sevi nenozīmē riska darījumu netiešu kontroli.

| f) | dzēšanas iespējas gadījumā izpilda šādus nosacījumus:






  i) | dzēšanas iespēja ir īstenojama pēc iniciatores kredītiestādes ieskata, |
| --- | --- | --- |

f)

dzēšanas iespējas gadījumā izpilda šādus nosacījumus:

i)

dzēšanas iespēja ir īstenojama pēc iniciatores kredītiestādes ieskata,

| ii) | dzēšanas iespēju var īstenot vienīgi tad, ja 10 % vai mazāk no vērtspapīros pārvērsto riska darījumu vērtības nav amortizēti, un |
| --- | --- |

ii)

dzēšanas iespēju var īstenot vienīgi tad, ja 10 % vai mazāk no vērtspapīros pārvērsto riska darījumu vērtības nav amortizēti, un

| iii) | dzēšanas iespēja nav strukturēta tā, lai izvairītos no zaudējumu iedalīšanas kredīta kvalitātes uzlabošanas pozīcijās vai citās ieguldītāju pozīcijās, un nav citādi strukturēta, lai nodrošinātu kredīta kvalitātes uzlabošanu; un |
| --- | --- |

iii)

dzēšanas iespēja nav strukturēta tā, lai izvairītos no zaudējumu iedalīšanas kredīta kvalitātes uzlabošanas pozīcijās vai citās ieguldītāju pozīcijās, un nav citādi strukturēta, lai nodrošinātu kredīta kvalitātes uzlabošanu; un

| g) | pārvēršanas vērtspapīros dokumentos nav iekļautas klauzulas, kuras:






  i) | atšķirībā no priekšlaicīgas amortizācijas noteikumiem, pieprasa iniciatorei kredītiestādei uzlabot pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, tostarp, bet ne tikai, izmainot atbilstošos kredītriska darījumus vai palielinot ienesīgumu, kas izmaksājams ieguldītājiem, reaģējot uz vērtspapīros pārvērsto riska darījumu kredītu kvalitātes pasliktināšanos; vai |
| --- | --- | --- |

g)

pārvēršanas vērtspapīros dokumentos nav iekļautas klauzulas, kuras:

i)

atšķirībā no priekšlaicīgas amortizācijas noteikumiem, pieprasa iniciatorei kredītiestādei uzlabot pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, tostarp, bet ne tikai, izmainot atbilstošos kredītriska darījumus vai palielinot ienesīgumu, kas izmaksājams ieguldītājiem, reaģējot uz vērtspapīros pārvērsto riska darījumu kredītu kvalitātes pasliktināšanos; vai

| ii) | palielina ienesīgumu, kas izmaksājams pozīciju turētājiem pārvēršanā vērtspapīros, reaģējot uz atbilstošā portfeļa kredītu kvalitātes pasliktināšanos. |
| --- | --- |

ii)

palielina ienesīgumu, kas izmaksājams pozīciju turētājiem pārvēršanā vērtspapīros, reaģējot uz atbilstošā portfeļa kredītu kvalitātes pasliktināšanos.

2.   MINIMĀLĀS PRASĪBAS BŪTISKA KREDĪTRISKA NODOŠANAS ATZĪŠANAI SINTĒTISKAJĀ PĀRVĒRŠANĀ VĒRTSPAPĪROS

| 2. | Sintētiskās pārvēršanas vērtspapīros iniciatore kredītiestāde var aprēķināt riska svērtās vērtības un, attiecīgi, paredzamās zaudējumu summas vērtspapīros pārvērstajiem riska darījumiem saskaņā ar 3. un 4. punktu, ja trešām personām ir nodots būtisks kredītrisks, izmantojot fondēto vai nefondēto kredīta aizsardzību, un ja šī nodošana atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | pārvēršanas vērtspapīros dokumenti atspoguļo darījuma ekonomisko būtību; |
| --- | --- | --- |

2.

Sintētiskās pārvēršanas vērtspapīros iniciatore kredītiestāde var aprēķināt riska svērtās vērtības un, attiecīgi, paredzamās zaudējumu summas vērtspapīros pārvērstajiem riska darījumiem saskaņā ar 3. un 4. punktu, ja trešām personām ir nodots būtisks kredītrisks, izmantojot fondēto vai nefondēto kredīta aizsardzību, un ja šī nodošana atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

pārvēršanas vērtspapīros dokumenti atspoguļo darījuma ekonomisko būtību;

| b) | kredīta aizsardzība, ar kuras starpniecību tiek nodots kredītrisks, atbilst piemērotības un citām prasībām, kas izklāstītas 90. līdz 93. pantā par šādas kredīta aizsardzības atzīšanu. Šā punkta nolūkā speciālā mērķa uzņēmumus neatzīst par piemērotiem nefondētās aizsardzības nodrošinātājiem; |
| --- | --- |

b)

kredīta aizsardzība, ar kuras starpniecību tiek nodots kredītrisks, atbilst piemērotības un citām prasībām, kas izklāstītas 90. līdz 93. pantā par šādas kredīta aizsardzības atzīšanu. Šā punkta nolūkā speciālā mērķa uzņēmumus neatzīst par piemērotiem nefondētās aizsardzības nodrošinātājiem;

| c) | kredītriska nodošanai izmantotie instrumenti neietver noteikumus, kuri:






  i) | piemēro nozīmīgus būtiskuma sliekšņus, zem kuriem uzskata, ka kredīta aizsardzība nedarbojas kredīta notikuma gadījumā, |
| --- | --- | --- |

c)

kredītriska nodošanai izmantotie instrumenti neietver noteikumus, kuri:

i)

piemēro nozīmīgus būtiskuma sliekšņus, zem kuriem uzskata, ka kredīta aizsardzība nedarbojas kredīta notikuma gadījumā,

| ii) | dod iespēju pārtraukt aizsardzību sakarā ar atbilstošo riska darījumu kredīta kvalitātes pasliktināšanos, |
| --- | --- |

ii)

dod iespēju pārtraukt aizsardzību sakarā ar atbilstošo riska darījumu kredīta kvalitātes pasliktināšanos,

| iii) | izņemot priekšlaicīgas amortizācijas noteikumus, pieprasa iniciatorei kredītiestādei uzlabot pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, |
| --- | --- |

iii)

izņemot priekšlaicīgas amortizācijas noteikumus, pieprasa iniciatorei kredītiestādei uzlabot pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas,

| iv) | palielina kredītiestādes kredīta aizsardzības izmaksas vai ienesīgumu, kas izmaksājams pozīciju turētājiem pārvēršanā vērtspapīros, reaģējot uz atbilstošā portfeļa kredītu kvalitātes pasliktināšanos; un |
| --- | --- |

iv)

palielina kredītiestādes kredīta aizsardzības izmaksas vai ienesīgumu, kas izmaksājams pozīciju turētājiem pārvēršanā vērtspapīros, reaģējot uz atbilstošā portfeļa kredītu kvalitātes pasliktināšanos; un

| d) | ir iegūts kvalificēta juridiskā padomdevēja atzinums, kas apstiprina kredīta aizsardzības piemērojamību visās attiecīgajās jurisdikcijās. |
| --- | --- |

d)

ir iegūts kvalificēta juridiskā padomdevēja atzinums, kas apstiprina kredīta aizsardzības piemērojamību visās attiecīgajās jurisdikcijās.

3.   INICIATORU KREDĪTIESTĀŽU VEIKTAIS RISKA SVĒRTO VĒRTĪBU APRĒĶINS SINTĒTISKAS PĀRVĒRŠANAS VĒRTSPAPĪROS PROCESĀ VĒRTSPAPĪROS PĀRVĒRSTAJIEM RISKA DARĪJUMIEM

| 3. | Aprēķinot riska svērto vērtību vērtspapīros pārvērstajiem riska darījumiem, ja ir izpildīti 2. punkta nosacījumi, sintētiskās pārvēršanas vērtspapīros iniciatore kredītiestāde, ievērojot 5.-7. punktu, izmanto atbilstošās aprēķina metodes, kas norādītas 4. daļā, nevis tās, kas norādītas 78.-89. pantā. Kredītiestādēm, kuras riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu summas aprēķina saskaņā ar 84.-89. pantu, paredzamo zaudējumu summa šādiem riska darījumiem ir nulle. |
| --- | --- |

3.

Aprēķinot riska svērto vērtību vērtspapīros pārvērstajiem riska darījumiem, ja ir izpildīti 2. punkta nosacījumi, sintētiskās pārvēršanas vērtspapīros iniciatore kredītiestāde, ievērojot 5.-7. punktu, izmanto atbilstošās aprēķina metodes, kas norādītas 4. daļā, nevis tās, kas norādītas 78.-89. pantā. Kredītiestādēm, kuras riska svērtās vērtības un paredzamo zaudējumu summas aprēķina saskaņā ar 84.-89. pantu, paredzamo zaudējumu summa šādiem riska darījumiem ir nulle.

| 4. | Skaidrības labad 3. punkts attiecas uz visu to riska darījumu portfeli, kas iekļauti pārvēršanā vērtspapīros. Ievērojot 5.-7. punktu, iniciatorei kredītiestādei pieprasa aprēķināt riska svērtās vērtības visiem laidieniem pārvēršanas vērtspapīros procesā atbilstoši 4. daļas noteikumiem, tostarp tiem, kuri ir saistīti ar kredītriska mazināšanu. Piemēram, ja laidienu nodod trešai pusei ar nefondētās kredīta aizsardzības palīdzību, minētās trešās puses riska svērumu piemēro laidienam, aprēķinot iniciatores kredītiestādes riska svērtās vērtības. |
| --- | --- |

4.

Skaidrības labad 3. punkts attiecas uz visu to riska darījumu portfeli, kas iekļauti pārvēršanā vērtspapīros. Ievērojot 5.-7. punktu, iniciatorei kredītiestādei pieprasa aprēķināt riska svērtās vērtības visiem laidieniem pārvēršanas vērtspapīros procesā atbilstoši 4. daļas noteikumiem, tostarp tiem, kuri ir saistīti ar kredītriska mazināšanu. Piemēram, ja laidienu nodod trešai pusei ar nefondētās kredīta aizsardzības palīdzību, minētās trešās puses riska svērumu piemēro laidienam, aprēķinot iniciatores kredītiestādes riska svērtās vērtības.

3.1.   Pieeja termiņu nesakritībai sintētiskajā pārvēršanā vērtspapīros

| 5. | Lai aprēķinātu riska svērtās vērtības saskaņā ar 3. punktu, jebkādu termiņu nesakritību starp kredīta aizsardzību, ar kuras palīdzību panāk sadalīšanu laidienos, un vērtspapīros pārvērstos riska darījumus ņem vērā saskaņā ar 6.-7. punktu. |
| --- | --- |

5.

Lai aprēķinātu riska svērtās vērtības saskaņā ar 3. punktu, jebkādu termiņu nesakritību starp kredīta aizsardzību, ar kuras palīdzību panāk sadalīšanu laidienos, un vērtspapīros pārvērstos riska darījumus ņem vērā saskaņā ar 6.-7. punktu.

| 6. | Par vērtspapīros pārvērsto riska darījumu termiņu uzskata ilgāko termiņu jebkuram no šiem riska darījumiem, ievērojot piecu gadu maksimumu. Kredīta aizsardzības termiņu nosaka saskaņā ar VIII pielikumu. |
| --- | --- |

6.

Par vērtspapīros pārvērsto riska darījumu termiņu uzskata ilgāko termiņu jebkuram no šiem riska darījumiem, ievērojot piecu gadu maksimumu. Kredīta aizsardzības termiņu nosaka saskaņā ar VIII pielikumu.

| 7. | Iniciatore kredītiestāde ignorē jebkādu termiņu nesakritību, aprēķinot riska svērtās vērtības laidieniem, kurus 4. daļas ietvaros saista ar 1 250 % riska svērtās vērtības. Visiem citiem laidieniem piemēro VIII pielikumā izklāstīto termiņu nesakritības pieeju pēc šādas formulas:
  RW* ir [RW(SP) × (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) × (T-t)/(T-t*)]
  kur
  RW* ir riska svērtās vērtības 75. panta a) apakšpunkta nolūkā;
  RW(Ass) ir riska svērtās vērtības riska darījumiem, ja tie nav pārvērsti vērtspapīros ar proporcionālu aprēķinu;
  RW(SP) ir riska svērtās vērtības, kas aprēķinātas saskaņā ar 3. punktu, ja termiņu nesakritība nav bijusi;
  T ir atbilstošo riska darījumu termiņš, kas izteikts gados;
  t ir kredīta aizsardzības termiņš, kas izteikts gados; un
  t* ir 0,25. |
| --- | --- |

7.

Iniciatore kredītiestāde ignorē jebkādu termiņu nesakritību, aprēķinot riska svērtās vērtības laidieniem, kurus 4. daļas ietvaros saista ar 1 250 % riska svērtās vērtības. Visiem citiem laidieniem piemēro VIII pielikumā izklāstīto termiņu nesakritības pieeju pēc šādas formulas:

RW* ir [RW(SP) × (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) × (T-t)/(T-t*)]

kur

RW* ir riska svērtās vērtības 75. panta a) apakšpunkta nolūkā;

RW(Ass) ir riska svērtās vērtības riska darījumiem, ja tie nav pārvērsti vērtspapīros ar proporcionālu aprēķinu;

RW(SP) ir riska svērtās vērtības, kas aprēķinātas saskaņā ar 3. punktu, ja termiņu nesakritība nav bijusi;

T ir atbilstošo riska darījumu termiņš, kas izteikts gados;

t ir kredīta aizsardzības termiņš, kas izteikts gados; un

t* ir 0,25.

3. daļa — Ārējie kredītu novērtējumi

1.   PRASĪBAS ĀKNI KREDĪTU NOVĒRTĒJUMIEM

| 1. | Lai piemērotas ĀKNI sniegtu kredīta novērtējumu varētu izmantot riska svērto vērtību aprēķināšanai saskaņā ar 4. daļu, tie atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | nav nesakritības starp kredīta novērtējumā atspoguļotajiem maksājumu veidiem un maksājumu veidiem, uz kuriem kredītiestādei ir tiesības saskaņā ar līgumu, kas ir pamatā attiecīgajai pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai; un |
| --- | --- | --- |

1.

Lai piemērotas ĀKNI sniegtu kredīta novērtējumu varētu izmantot riska svērto vērtību aprēķināšanai saskaņā ar 4. daļu, tie atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

nav nesakritības starp kredīta novērtējumā atspoguļotajiem maksājumu veidiem un maksājumu veidiem, uz kuriem kredītiestādei ir tiesības saskaņā ar līgumu, kas ir pamatā attiecīgajai pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai; un

| b) | kredīta novērtējums ir atklāti pieejams tirgū. Kredītu novērtējumus uzskata par atklāti pieejamiem vienīgi tad, ja tie ir publicēti atklāti pieejamā forumā un iekļauti ĀKNI pārejas matricā. Kredītu novērtējumus, kuri ir padarīti pieejami tikai ierobežotam juridisku personu skaitam, neuzskata par atklāti pieejamiem. |
| --- | --- |

b)

kredīta novērtējums ir atklāti pieejams tirgū. Kredītu novērtējumus uzskata par atklāti pieejamiem vienīgi tad, ja tie ir publicēti atklāti pieejamā forumā un iekļauti ĀKNI pārejas matricā. Kredītu novērtējumus, kuri ir padarīti pieejami tikai ierobežotam juridisku personu skaitam, neuzskata par atklāti pieejamiem.

2.   KREDĪTU NOVĒRTĒJUMU IZMANTOŠANA

| 2. | Kredītiestāde var norīkot vienu vai vairākas piemērotas ĀKNI, kuru kredītu novērtējumus izmanto tās riska svērto vērtību aprēķināšanā saskaņā ar 94.-101. pantu (“norīkotā ĀKNI”). |
| --- | --- |

2.

Kredītiestāde var norīkot vienu vai vairākas piemērotas ĀKNI, kuru kredītu novērtējumus izmanto tās riska svērto vērtību aprēķināšanā saskaņā ar 94.-101. pantu (“norīkotā ĀKNI”).

| 3. | Saskaņā ar tālāk doto 5.-7. punktu kredītiestādei ir jāizmanto norīkotas ĀKNI sniegti kredītu novērtējumi atbilstoši tās pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar tālāk doto 5.-7. punktu kredītiestādei ir jāizmanto norīkotas ĀKNI sniegti kredītu novērtējumi atbilstoši tās pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām.

| 4. | Saskaņā ar 5. un 6. punktu kredītiestāde nedrīkst izmantot vienas ĀKNI kredītu novērtējumus pozīcijām dažos laidienos un citas ĀKNI kredītu novērtējumus — pozīcijām citos laidienos tajā pašā struktūrā, kam, iespējams, bet ne obligāti, kredīta reitingu piešķīrusi pirmā ĀKNI. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar 5. un 6. punktu kredītiestāde nedrīkst izmantot vienas ĀKNI kredītu novērtējumus pozīcijām dažos laidienos un citas ĀKNI kredītu novērtējumus — pozīcijām citos laidienos tajā pašā struktūrā, kam, iespējams, bet ne obligāti, kredīta reitingu piešķīrusi pirmā ĀKNI.

| 5. | Ja pozīcijai ir divu norīkotu ĀKNI kredītu novērtējumi, kredītiestāde izmanto mazāk labvēlīgo kredītu novērtējumu. |
| --- | --- |

5.

Ja pozīcijai ir divu norīkotu ĀKNI kredītu novērtējumi, kredītiestāde izmanto mazāk labvēlīgo kredītu novērtējumu.

| 6. | Ja pozīcijai ir vairāk nekā divu norīkotu ĀKNI kredītu novērtējumi, izmanto divus labvēlīgākos kredītu novērtējumus. Ja divi labvēlīgākie novērtējumi ir atšķirīgi, izmanto mazāk labvēlīgo no abiem. |
| --- | --- |

6.

Ja pozīcijai ir vairāk nekā divu norīkotu ĀKNI kredītu novērtējumi, izmanto divus labvēlīgākos kredītu novērtējumus. Ja divi labvēlīgākie novērtējumi ir atšķirīgi, izmanto mazāk labvēlīgo no abiem.

| 7. | Ja kredīta aizsardzību, kas ir piemērota saskaņā ar 90.-93. pantu, sniedz tieši SSPE un šī aizsardzība ir atspoguļota norīkotas ĀKNI veiktā pozīcijas kredītu novērtējumā, var izmantot ar šo kredītu novērtējumu saistīto riska svērto vērtību. Ja aizsardzība nav piemērota saskaņā ar 90.-93. pantu, kredītu novērtējums nav atzīts. Situācijā, kad kredīta aizsardzību sniedz nevis SSPE, bet tieši pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai, kredītu novērtējums nav atzīts. |
| --- | --- |

7.

Ja kredīta aizsardzību, kas ir piemērota saskaņā ar 90.-93. pantu, sniedz tieši SSPE un šī aizsardzība ir atspoguļota norīkotas ĀKNI veiktā pozīcijas kredītu novērtējumā, var izmantot ar šo kredītu novērtējumu saistīto riska svērto vērtību. Ja aizsardzība nav piemērota saskaņā ar 90.-93. pantu, kredītu novērtējums nav atzīts. Situācijā, kad kredīta aizsardzību sniedz nevis SSPE, bet tieši pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai, kredītu novērtējums nav atzīts.

3.   SAMĒROŠANA

| 8. | Kompetentās iestādes nosaka, ar kuru 4. daļā minēto kredīta kvalitātes pakāpi ir saistāms katrs piemērotas ĀKNI kredītu novērtējums. Šādi kompetentās iestādes nošķir relatīvos riska svērumus, kas izteikti katrā novērtējumā. Tās aplūko kvantitatīvos faktorus, piemēram, saistību nepildīšanas un/vai zaudējumu procentus, un kvalitatīvos faktorus, piemēram, ĀKNI novērtēto darījumu diapazonu un kredītu novērtējuma nozīmi. |
| --- | --- |

8.

Kompetentās iestādes nosaka, ar kuru 4. daļā minēto kredīta kvalitātes pakāpi ir saistāms katrs piemērotas ĀKNI kredītu novērtējums. Šādi kompetentās iestādes nošķir relatīvos riska svērumus, kas izteikti katrā novērtējumā. Tās aplūko kvantitatīvos faktorus, piemēram, saistību nepildīšanas un/vai zaudējumu procentus, un kvalitatīvos faktorus, piemēram, ĀKNI novērtēto darījumu diapazonu un kredītu novērtējuma nozīmi.

| 9. | Kompetentās iestādes cenšas nodrošināt to, ka pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, kurām piemēro to pašu riska svērumu, pamatojoties uz piemērotu ĀKNI kredītu novērtējumu, piemēro līdzvērtīgas kredītriska pakāpes. Tas ietver izmaiņas kredīta kvalitātes pakāpes noteikšanā, ar ko attiecīgi saistāms īpašs kredīta novērtējums. |
| --- | --- |

9.

Kompetentās iestādes cenšas nodrošināt to, ka pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, kurām piemēro to pašu riska svērumu, pamatojoties uz piemērotu ĀKNI kredītu novērtējumu, piemēro līdzvērtīgas kredītriska pakāpes. Tas ietver izmaiņas kredīta kvalitātes pakāpes noteikšanā, ar ko attiecīgi saistāms īpašs kredīta novērtējums.

4. daļa — Aprēķināšana

1.   RISKA SVĒRTĀS VĒRTĪBAS APRĒĶINĀŠANA

| 1. | Pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska svērtās vērtības aprēķināšanu 96. panta nolūkiem veic, piemērojot pozīcijas riska darījuma vērtībai attiecīgo riska svērumu, kā tas noteikts šajā daļā. |
| --- | --- |

1.

Pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska svērtās vērtības aprēķināšanu 96. panta nolūkiem veic, piemērojot pozīcijas riska darījuma vērtībai attiecīgo riska svērumu, kā tas noteikts šajā daļā.

| 2. | Saskaņā ar 3. punktu:






  a) | ja kredītiestāde aprēķina riska svērto vērtību saskaņā ar 6. līdz 36. punktu, bilancē iekļautas pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska darījuma vērtība ir tās bilances vērtība; |
| --- | --- | --- |

2.

Saskaņā ar 3. punktu:

a)

ja kredītiestāde aprēķina riska svērto vērtību saskaņā ar 6. līdz 36. punktu, bilancē iekļautas pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska darījuma vērtība ir tās bilances vērtība;

| b) | ja kredītiestāde aprēķina riska svērto vērtību saskaņā ar 37. līdz 76. punktu, bilancē iekļautas pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska darījuma vērtību nosaka kā bruto summu pirms vērtības korekciju atskaitīšanas; un |
| --- | --- |

b)

ja kredītiestāde aprēķina riska svērto vērtību saskaņā ar 37. līdz 76. punktu, bilancē iekļautas pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska darījuma vērtību nosaka kā bruto summu pirms vērtības korekciju atskaitīšanas; un

| c) | ārpusbilances pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska darījuma vērtību nosaka, tās nominālvērtību reizinot ar konversijas koeficientu, kā tas noteikts šajā pielikumā. Konversijas koeficients ir 100 %, ja vien tas nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

c)

ārpusbilances pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska darījuma vērtību nosaka, tās nominālvērtību reizinot ar konversijas koeficientu, kā tas noteikts šajā pielikumā. Konversijas koeficients ir 100 %, ja vien tas nav noteikts citādi.

| 3. | Pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska darījuma vērtību, ko rada IV pielikumā uzskaitītie atvasinātie instrumenti, nosaka atbilstoši III pielikumam. |
| --- | --- |

3.

Pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska darījuma vērtību, ko rada IV pielikumā uzskaitītie atvasinātie instrumenti, nosaka atbilstoši III pielikumam.

| 4. | Ja pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai piemēro fondēto kredīta aizsardzību, šīs pozīcijas riska darījuma vērtību iespējams mainīt atbilstoši VIII pielikumam un tajā noteiktajām prasībām, kā tālāk noteikts šajā pielikumā. |
| --- | --- |

4.

Ja pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai piemēro fondēto kredīta aizsardzību, šīs pozīcijas riska darījuma vērtību iespējams mainīt atbilstoši VIII pielikumam un tajā noteiktajām prasībām, kā tālāk noteikts šajā pielikumā.

| 5. | Ja kredītiestādei ir divas vai vairākas pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, kas pārklājas, tiek prasīts, lai tādā mērā, kā tās pārklājas, iekļautu riska svērtās vērtības aprēķinā tikai to pozīciju vai pozīcijas daļu, kas rada augstāko riska svērto vērtību. Šā punkta nolūkā “pārklāšanās” nozīmē to, ka pozīcijas pilnīgi vai daļēji atspoguļo riska darījumus ar vienu un to pašu risku tā, ka pārklāšanās apjomā tās var uzskatīt par vienu riska darījumu. |
| --- | --- |

5.

Ja kredītiestādei ir divas vai vairākas pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, kas pārklājas, tiek prasīts, lai tādā mērā, kā tās pārklājas, iekļautu riska svērtās vērtības aprēķinā tikai to pozīciju vai pozīcijas daļu, kas rada augstāko riska svērto vērtību. Šā punkta nolūkā “pārklāšanās” nozīmē to, ka pozīcijas pilnīgi vai daļēji atspoguļo riska darījumus ar vienu un to pašu risku tā, ka pārklāšanās apjomā tās var uzskatīt par vienu riska darījumu.

2.   RISKA SVĒRTĀS VĒRTĪBAS APRĒĶINĀŠANA SASKAŅĀ AR STANDARTIZĒTO PIEEJU

| 6. | Saskaņā ar 9. punktu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, kurai piešķirts reitings, riska svērto vērtību aprēķina, piemērojot riska darījumu vērtībai attiecīgās kredīta kvalitātes pakāpes riska svērumu, kas atbilst kompetento iestāžu kredīta novērtējumam saskaņā ar 98. pantu, kā noteikts 1. un 2. tabulā. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar 9. punktu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, kurai piešķirts reitings, riska svērto vērtību aprēķina, piemērojot riska darījumu vērtībai attiecīgās kredīta kvalitātes pakāpes riska svērumu, kas atbilst kompetento iestāžu kredīta novērtējumam saskaņā ar 98. pantu, kā noteikts 1. un 2. tabulā.

1. tabula

Pozīcijas, kurām nav īstermiņa kredīta novērtējumu

| Kredīta kvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 un zemāka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska svērums | 20 % | 50 % | 100 % | 350 % | 1 250 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe

1

2

3

4

5 un zemāka

Riska svērums

20 %

50 %

100 %

350 %

1 250 %

2. tabula

Pozīcijas ar īstermiņa kredīta novērtējumiem

| Kredīta kvalitātes pakāpe | 1 | 2 | 3 | Visi citi kredīta novērtējumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska svērums | 20 % | 50 % | 100 % | 1 250 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe

1

2

3

Visi citi kredīta novērtējumi

Riska svērums

20 %

50 %

100 %

1 250 %

| 7. | Saskaņā ar 10. līdz 16. punktu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai bez reitinga riska svērto vērtību aprēķina, piemērojot 1 250 % riska svērumu. |
| --- | --- |

7.

Saskaņā ar 10. līdz 16. punktu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai bez reitinga riska svērto vērtību aprēķina, piemērojot 1 250 % riska svērumu.

2.1.   Iniciatores kredītiestādes un sponsores kredītiestādes

| 8. | Iniciatorei kredītiestādei vai sponsorei kredītiestādei riska svērtās vērtības, kas aprēķinātas, ņemot vērā to pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, var ierobežot līdz riska svērtās vērtības summām, ko aprēķina vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem tā, it kā tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, pieņemot, ka 150 % riska svērums tiek piemērots visiem kavētajiem riska darījumiem un posteņiem, kas ietilpst vērtspapīros pārvēršamo riska darījumu “augstā riska kategorijā”. |
| --- | --- |

8.

Iniciatorei kredītiestādei vai sponsorei kredītiestādei riska svērtās vērtības, kas aprēķinātas, ņemot vērā to pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, var ierobežot līdz riska svērtās vērtības summām, ko aprēķina vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem tā, it kā tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, pieņemot, ka 150 % riska svērums tiek piemērots visiem kavētajiem riska darījumiem un posteņiem, kas ietilpst vērtspapīros pārvēršamo riska darījumu “augstā riska kategorijā”.

2.2.   Pozīcijas bez reitinga

| 9. | Kredītiestāde, kurai ir pārvēršanas vērtspapīros pozīcija bez reitinga, var piemērot 10. punktā noteikto metodi šīs pozīcijas riska svērtās vērtības aprēķināšanai, pieņemot, ka riska darījumu portfeļa sastāvs vienmēr ir zināms. |
| --- | --- |

9.

Kredītiestāde, kurai ir pārvēršanas vērtspapīros pozīcija bez reitinga, var piemērot 10. punktā noteikto metodi šīs pozīcijas riska svērtās vērtības aprēķināšanai, pieņemot, ka riska darījumu portfeļa sastāvs vienmēr ir zināms.

| 10. | Kredītiestāde var piešķirt vidējo svērto riska svērumu, kas saskaņā ar 78. līdz 83. pantu tiktu piešķirts vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem kredītiestādēs, kas tur riska darījumus, reizinot šo svērumu ar koncentrācijas koeficientu. Šis koncentrācijas koeficients ir vienāds ar visu laidienu nominālvērtību summu, ko dala ar nominālvērtību summu visiem laidieniem, kas ir zemākas kārtas vai tās pašas kārtas ar laidienu, kurā ir šī pozīcija, ieskaitot arī šo laidienu. Aprēķinātais riska svērums nedrīkst būt augstāks par 1 250 % vai zemāks par jebkuru riska svērumu, ko piešķir augstākam laidienam ar reitingu. Ja kredītiestāde nevar noteikt riska svērumus, kas būtu piešķirami vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, tā šai pozīcijai piešķir 1 250 % riska svērumu. |
| --- | --- |

10.

Kredītiestāde var piešķirt vidējo svērto riska svērumu, kas saskaņā ar 78. līdz 83. pantu tiktu piešķirts vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem kredītiestādēs, kas tur riska darījumus, reizinot šo svērumu ar koncentrācijas koeficientu. Šis koncentrācijas koeficients ir vienāds ar visu laidienu nominālvērtību summu, ko dala ar nominālvērtību summu visiem laidieniem, kas ir zemākas kārtas vai tās pašas kārtas ar laidienu, kurā ir šī pozīcija, ieskaitot arī šo laidienu. Aprēķinātais riska svērums nedrīkst būt augstāks par 1 250 % vai zemāks par jebkuru riska svērumu, ko piešķir augstākam laidienam ar reitingu. Ja kredītiestāde nevar noteikt riska svērumus, kas būtu piešķirami vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, tā šai pozīcijai piešķir 1 250 % riska svērumu.

2.3.   Pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas otrās kārtas zaudējumu laidienā vai labākā laidienā ABCP (Asset backed commercial paper — “ar aktīviem segti īstermiņa tirdzniecības vekseļi”) programmā

| 11. | Ja ir iespējama izdevīgāka attieksme, izmantojot 13. līdz 15. panta noteikumus attiecībā uz vienošanos par likviditātes nodrošināšanu, kredītiestāde var piemērot pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, kas atbilst 12. punkta nosacījumiem, riska svērumu, kurš ir lielāks par i) 100 % vai ii) augstāko no riska svērumiem, ko kredītiestāde, kurai ir riska darījumi, varētu piemērot jebkuram no vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem atbilstoši 78. līdz 83. pantam. |
| --- | --- |

11.

Ja ir iespējama izdevīgāka attieksme, izmantojot 13. līdz 15. panta noteikumus attiecībā uz vienošanos par likviditātes nodrošināšanu, kredītiestāde var piemērot pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, kas atbilst 12. punkta nosacījumiem, riska svērumu, kurš ir lielāks par i) 100 % vai ii) augstāko no riska svērumiem, ko kredītiestāde, kurai ir riska darījumi, varētu piemērot jebkuram no vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem atbilstoši 78. līdz 83. pantam.

| 12. | Lai varētu izmantot 11. punkta noteikumus, pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai ir jābūt:






  a) | laidienā, kas pārvēršanā vērtspapīros ekonomiski ir otrās kārtas zaudējumu pozīcijā vai labākā pozīcijā, un pirmās kārtas zaudējumu laidienam jānodrošina ievērojama kredīta uzlabošanās otrās kārtas zaudējumu laidienam; |
| --- | --- | --- |

12.

Lai varētu izmantot 11. punkta noteikumus, pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai ir jābūt:

a)

laidienā, kas pārvēršanā vērtspapīros ekonomiski ir otrās kārtas zaudējumu pozīcijā vai labākā pozīcijā, un pirmās kārtas zaudējumu laidienam jānodrošina ievērojama kredīta uzlabošanās otrās kārtas zaudējumu laidienam;

| b) | ar tādu kvalitāti kā investīciju kategorijai vai augstākai; un |
| --- | --- |

b)

ar tādu kvalitāti kā investīciju kategorijai vai augstākai; un

| c) | kredītiestādē, kurai nav pirmās kārtas zaudējumu laidiena. |
| --- | --- |

c)

kredītiestādē, kurai nav pirmās kārtas zaudējumu laidiena.

2.4.   Vienošanās par likviditātes nodrošinājumiem bez reitinga

2.4.1.   Piemērotās likviditātes nodrošināšana

| 13. | Ja ir izpildīti turpmāk izklāstītie nosacījumi, vienošanās par likviditātes nodrošināšanu riska darījuma vērtības noteikšanai iespējams piemērot konversijas koeficientu 20 % no nominālās summas likviditātes nodrošinājumam, kura sākotnējais termiņš ir viens gads vai mazāk, savukārt konversijas koeficientu, kas ir 50 % no nominālās summas, iespējams piemērot likviditātes nodrošinājumam, kura sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu:






  a) | likviditātes nodrošinājuma dokumentācijā skaidri jānorāda un jāierobežo apstākļi, kādos var izmantot likviditātes nodrošinājumu; |
| --- | --- | --- |

13.

Ja ir izpildīti turpmāk izklāstītie nosacījumi, vienošanās par likviditātes nodrošināšanu riska darījuma vērtības noteikšanai iespējams piemērot konversijas koeficientu 20 % no nominālās summas likviditātes nodrošinājumam, kura sākotnējais termiņš ir viens gads vai mazāk, savukārt konversijas koeficientu, kas ir 50 % no nominālās summas, iespējams piemērot likviditātes nodrošinājumam, kura sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu:

a)

likviditātes nodrošinājuma dokumentācijā skaidri jānorāda un jāierobežo apstākļi, kādos var izmantot likviditātes nodrošinājumu;

| b) | likviditātes nodrošinājumu nedrīkst izmantot, lai nodrošinātu kredīta atbalstu zaudējumu segšanai, kas izmantošanas brīdī jau ir radušies, piemēram, nodrošināt likviditāti riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības izmantošanas brīdī, vai iegādājoties aktīvus par augstāku cenu, nekā to patiesā vērtība; |
| --- | --- |

b)

likviditātes nodrošinājumu nedrīkst izmantot, lai nodrošinātu kredīta atbalstu zaudējumu segšanai, kas izmantošanas brīdī jau ir radušies, piemēram, nodrošināt likviditāti riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības izmantošanas brīdī, vai iegādājoties aktīvus par augstāku cenu, nekā to patiesā vērtība;

| c) | likviditātes nodrošinājumu nedrīkst izmantot, lai nodrošinātu pastāvīgu vai regulāru finansējumu pārvēršanai vērtspapīros; |
| --- | --- |

c)

likviditātes nodrošinājumu nedrīkst izmantot, lai nodrošinātu pastāvīgu vai regulāru finansējumu pārvēršanai vērtspapīros;

| d) | izmantoto likviditātes nodrošinājumu atmaksāšanu nedrīkst pakārtot ieguldītāju prasībām, ja tās nav prasības attiecībā uz procentu likmi vai valūtas atvasināto instrumentu līgumiem, apkalpošanas maksām vai līdzīgiem maksājumiem; atmaksāšanu nedrīkst arī atlikt vai atteikties no tās; |
| --- | --- |

d)

izmantoto likviditātes nodrošinājumu atmaksāšanu nedrīkst pakārtot ieguldītāju prasībām, ja tās nav prasības attiecībā uz procentu likmi vai valūtas atvasināto instrumentu līgumiem, apkalpošanas maksām vai līdzīgiem maksājumiem; atmaksāšanu nedrīkst arī atlikt vai atteikties no tās;

| e) | likviditātes nodrošinājumu nedrīkst izmantot, ja visi piemērojamie kredīta kvalitātes uzlabojumi, ko izmanto likviditātes nodrošinājumam, jau ir izmantoti; un |
| --- | --- |

e)

likviditātes nodrošinājumu nedrīkst izmantot, ja visi piemērojamie kredīta kvalitātes uzlabojumi, ko izmanto likviditātes nodrošinājumam, jau ir izmantoti; un

| f) | likviditātes nodrošinājumā jāiekļauj noteikums, kas paredz automātisku tās summas samazinājumu, ko iespējams izmantot riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, ja saistību nepildīšanai ir 84. līdz 89. pantā paredzētā nozīme, vai vērtspapīros pārvēršamo riska darījumu portfelis sastāv no instrumentiem ar reitingu, un vienošanās par likviditātes nodrošinājumu tiek pārtraukta, ja portfeļa vidējā kvalitāte ir kļuvusi zemāka par investīciju kategoriju. |
| --- | --- |

f)

likviditātes nodrošinājumā jāiekļauj noteikums, kas paredz automātisku tās summas samazinājumu, ko iespējams izmantot riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, ja saistību nepildīšanai ir 84. līdz 89. pantā paredzētā nozīme, vai vērtspapīros pārvēršamo riska darījumu portfelis sastāv no instrumentiem ar reitingu, un vienošanās par likviditātes nodrošinājumu tiek pārtraukta, ja portfeļa vidējā kvalitāte ir kļuvusi zemāka par investīciju kategoriju.

Piemērojamais riska svērums ir augstākais riska svērums, ko kredītiestāde, kurā ir riska darījumi, var piemērot jebkuram vērtspapīros pārvēršamam riska darījumam saskaņā ar 78. līdz 83. pantu.

2.4.2.   Likviditātes nodrošinājumi, kurus iespējams izmantot tikai tādā gadījumā, ja iestājas vispārēji tirgus darbības traucējumi

| 14. | Lai noteiktu likviditātes nodrošinājuma riska darījuma vērtību, iespējams piemērot 0 % konversijas koeficientu, ja likviditātes nodrošinājumu var izmantot, vienīgi iestājoties vispārējiem tirgus darbības traucējumiem (t.i., ja vairāk nekā viens speciālā mērķa uzņēmums dažādos darījumos nespēj atjaunot komerciālos vērtspapīrus pēc to termiņa beigām un šī nespēja nav radusies speciālā mērķa uzņēmuma kredītu kvalitātes pasliktināšanās vai vērtspapīros pārvērsto riska darījumu kredīta kvalitātes pasliktināšanās), ja izpildīti 13. punktā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

14.

Lai noteiktu likviditātes nodrošinājuma riska darījuma vērtību, iespējams piemērot 0 % konversijas koeficientu, ja likviditātes nodrošinājumu var izmantot, vienīgi iestājoties vispārējiem tirgus darbības traucējumiem (t.i., ja vairāk nekā viens speciālā mērķa uzņēmums dažādos darījumos nespēj atjaunot komerciālos vērtspapīrus pēc to termiņa beigām un šī nespēja nav radusies speciālā mērķa uzņēmuma kredītu kvalitātes pasliktināšanās vai vērtspapīros pārvērsto riska darījumu kredīta kvalitātes pasliktināšanās), ja izpildīti 13. punktā izklāstītie nosacījumi.

2.4.3.   Vienošanās par naudas aizdošanu

| 15. | Lai noteiktu likviditātes nodrošinājuma riska darījuma vērtību, iespējams piemērot 0 % konversijas koeficientu, ja likviditātes nodrošinājums ir bez nosacījumiem atsaucams, pieņemot, ka tiek izpildīti 13. punkta nosacījumi, un likviditātes nodrošinājuma atmaksāšanai ir priekšroka attiecībā pret citiem prasījumiem saistībā ar vērtspapīros pārvēršamu riska darījumu naudas plūsmām. |
| --- | --- |

15.

Lai noteiktu likviditātes nodrošinājuma riska darījuma vērtību, iespējams piemērot 0 % konversijas koeficientu, ja likviditātes nodrošinājums ir bez nosacījumiem atsaucams, pieņemot, ka tiek izpildīti 13. punkta nosacījumi, un likviditātes nodrošinājuma atmaksāšanai ir priekšroka attiecībā pret citiem prasījumiem saistībā ar vērtspapīros pārvēršamu riska darījumu naudas plūsmām.

2.5.   Papildu kapitāla prasības atjaunojamu riska darījumu pārvēršanai vērtspapīros ar priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumiem

| 16. | Papildus riska svērtajai vērtībai, kas aprēķināta kredītiestādes pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, iniciatore kredītiestāde aprēķina riska svērto vērtību saskaņā ar metodi, kas izklāstīta 17. līdz 33. punktā, ja tā pārdod atjaunojamus riska darījumus pārvēršanai vērtspapīros, kas satur priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu. |
| --- | --- |

16.

Papildus riska svērtajai vērtībai, kas aprēķināta kredītiestādes pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, iniciatore kredītiestāde aprēķina riska svērto vērtību saskaņā ar metodi, kas izklāstīta 17. līdz 33. punktā, ja tā pārdod atjaunojamus riska darījumus pārvēršanai vērtspapīros, kas satur priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu.

| 17. | Kredītiestāde aprēķina riska svērto vērtību attiecībā uz iniciatora interesēm un ieguldītāja interesēm. |
| --- | --- |

17.

Kredītiestāde aprēķina riska svērto vērtību attiecībā uz iniciatora interesēm un ieguldītāja interesēm.

| 18. | Pārvēršanas vērtspapīros struktūrām, kurās ietverti gan atjaunojami darījumi, gan neatjaunojami darījumi, iniciatore kredītiestāde piemēro 19. līdz 31. punktā izklāstīto metodi tai bāzes portfeļa daļai, kurā ir atjaunojami riska darījumi. |
| --- | --- |

18.

Pārvēršanas vērtspapīros struktūrām, kurās ietverti gan atjaunojami darījumi, gan neatjaunojami darījumi, iniciatore kredītiestāde piemēro 19. līdz 31. punktā izklāstīto metodi tai bāzes portfeļa daļai, kurā ir atjaunojami riska darījumi.

| 19. | Šīs daļas 16. līdz 31. punkta nolūkiem “iniciatora intereses” ir riska darījuma vērtība, ko sastāda pārvēršanai vērtspapīros pārdoto izmantoto summu portfeļa nosacītā daļa, kuras proporcija attiecībā pret kopējo portfeļa summu, kas pārdota struktūrai, nosaka proporciju naudas plūsmai, ko rada pamatsummas un procentu iekasēšana un citas saistītās summas, kas pārvēršanā vērtspapīros nav izmantojamas maksājumiem pārvēršanas vērtspapīros pozīciju turētājiem.
  Lai tās atzītu par iniciatora interesēm, tām nav jābūt pakārtotām ieguldītāja interesēm.
  “Ieguldītāja intereses” ir riska darījuma vērtība, ko sastāda izmantoto summu portfeļa atlikusī nosacītā daļa. |
| --- | --- |

19.

Šīs daļas 16. līdz 31. punkta nolūkiem “iniciatora intereses” ir riska darījuma vērtība, ko sastāda pārvēršanai vērtspapīros pārdoto izmantoto summu portfeļa nosacītā daļa, kuras proporcija attiecībā pret kopējo portfeļa summu, kas pārdota struktūrai, nosaka proporciju naudas plūsmai, ko rada pamatsummas un procentu iekasēšana un citas saistītās summas, kas pārvēršanā vērtspapīros nav izmantojamas maksājumiem pārvēršanas vērtspapīros pozīciju turētājiem.

Lai tās atzītu par iniciatora interesēm, tām nav jābūt pakārtotām ieguldītāja interesēm.

“Ieguldītāja intereses” ir riska darījuma vērtība, ko sastāda izmantoto summu portfeļa atlikusī nosacītā daļa.

| 20. | Iniciatores kredītiestādes riska darījums, kas saistīts ar tās tiesībām attiecībā uz iniciatora interesēm, nav uzskatāms par pārvēršanas vērtspapīros pozīciju, bet gan par proporcionālu riska darījumu daļu no vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem tā, it kā tos nepārvērstu vērtspapīros. |
| --- | --- |

20.

Iniciatores kredītiestādes riska darījums, kas saistīts ar tās tiesībām attiecībā uz iniciatora interesēm, nav uzskatāms par pārvēršanas vērtspapīros pozīciju, bet gan par proporcionālu riska darījumu daļu no vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem tā, it kā tos nepārvērstu vērtspapīros.

2.5.1.   Izņēmumi priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumam

| 21. | No 16. punktā noteiktās kapitāla prasības ir atbrīvoti šādu pārvēršanas vērtspapīros veidu iniciatori:






  a) | atjaunojamu riska darījumu pārvēršana vērtspapīros, kur ieguldītājiem ir pilnībā jārēķinās ar aizņēmēju nākotnē izmantotajām summām tā, ka bāzes risks neatgriežas iniciatorē kredītiestādē pat pēc tam, kad ir notikusi priekšlaicīga amortizācija; un |
| --- | --- | --- |

21.

No 16. punktā noteiktās kapitāla prasības ir atbrīvoti šādu pārvēršanas vērtspapīros veidu iniciatori:

a)

atjaunojamu riska darījumu pārvēršana vērtspapīros, kur ieguldītājiem ir pilnībā jārēķinās ar aizņēmēju nākotnē izmantotajām summām tā, ka bāzes risks neatgriežas iniciatorē kredītiestādē pat pēc tam, kad ir notikusi priekšlaicīga amortizācija; un

| b) | pārvēršana vērtspapīros, kur priekšlaicīgas amortizācijas gadījumu izraisa tikai tādi notikumi, kas nav saistīti ar vērtspapīros pārvēršamo aktīvu attīstību vai iniciatores kredītiestādes darbības rezultātiem, tādi kā būtiskas izmaiņas normatīvajos aktos par nodokļiem. |
| --- | --- |

b)

pārvēršana vērtspapīros, kur priekšlaicīgas amortizācijas gadījumu izraisa tikai tādi notikumi, kas nav saistīti ar vērtspapīros pārvēršamo aktīvu attīstību vai iniciatores kredītiestādes darbības rezultātiem, tādi kā būtiskas izmaiņas normatīvajos aktos par nodokļiem.

2.5.2.   Maksimālā kapitāla prasība

| 22. | Iniciatorei kredītiestādei, kurai jāpilda 16. punktā noteiktā kapitāla prasība, kopējā summa riska svērtajai vērtībai attiecībā uz tās pozīcijām ieguldītāju interesēs un riska svērtajai vērtībai, kas aprēķināta saskaņā ar 16. punktu, nedrīkst būt lielāka kā:






  a) | riska svērtās vērtības, kas aprēķināta kredītiestādes ieguldītāju interešu pozīcijām; un |
| --- | --- | --- |

22.

Iniciatorei kredītiestādei, kurai jāpilda 16. punktā noteiktā kapitāla prasība, kopējā summa riska svērtajai vērtībai attiecībā uz tās pozīcijām ieguldītāju interesēs un riska svērtajai vērtībai, kas aprēķināta saskaņā ar 16. punktu, nedrīkst būt lielāka kā:

a)

riska svērtās vērtības, kas aprēķināta kredītiestādes ieguldītāju interešu pozīcijām; un

| b) | riska svērtās vērtības, ko aprēķina kredītiestādes turētajiem vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem tā, it kā tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, par summu, kas ir vienāda ar ieguldītāju interesēm. |
| --- | --- |

b)

riska svērtās vērtības, ko aprēķina kredītiestādes turētajiem vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem tā, it kā tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, par summu, kas ir vienāda ar ieguldītāju interesēm.

| 23. | Tīrās peļņas atskaitījumus, ja tādi ir, kas rodas no nākamo ienākumu kapitalizācijas, kura tiek pieprasīta saskaņā ar 57. pantu, neiekļauj maksimālajā summā, kas norādīta 22. punktā. |
| --- | --- |

23.

Tīrās peļņas atskaitījumus, ja tādi ir, kas rodas no nākamo ienākumu kapitalizācijas, kura tiek pieprasīta saskaņā ar 57. pantu, neiekļauj maksimālajā summā, kas norādīta 22. punktā.

2.5.3.   Riska svērtās vērtības aprēķināšana

| 24. | Riska svērto vērtību, kas aprēķināma saskaņā ar 16. punktu, nosaka, reizinot ieguldītāju interešu summu ar piemērotu konversijas koeficientu, kā tas norādīts 26. līdz 33. punktā, un ar vidējo svērto riska pakāpi, kas būtu piemērojama vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem, ja tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros. |
| --- | --- |

24.

Riska svērto vērtību, kas aprēķināma saskaņā ar 16. punktu, nosaka, reizinot ieguldītāju interešu summu ar piemērotu konversijas koeficientu, kā tas norādīts 26. līdz 33. punktā, un ar vidējo svērto riska pakāpi, kas būtu piemērojama vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem, ja tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros.

| 25. | Priekšlaicīgas amortizācijas nosacījums uzskatāms par “kontrolētu”, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | iniciatorei kredītiestādei ir izstrādāts atbilstošs kapitāla/likviditātes plāns, lai nodrošinātu pietiekamu kapitālu un likviditāti priekšlaicīgas amortizācijas gadījumiem; |
| --- | --- | --- |

25.

Priekšlaicīgas amortizācijas nosacījums uzskatāms par “kontrolētu”, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

iniciatorei kredītiestādei ir izstrādāts atbilstošs kapitāla/likviditātes plāns, lai nodrošinātu pietiekamu kapitālu un likviditāti priekšlaicīgas amortizācijas gadījumiem;

| b) | darījuma termiņa laikā iniciators un ieguldītājs proporcionāli sadala savā starpā maksājumus par procentiem un par pamatsummu, izdevumus, zaudējumus un atgūstamās summas, pamatojoties uz nenokārtoto debitoru parādu bilanci noteiktā katra mēneša vienā vai vairākos datumos; |
| --- | --- |

b)

darījuma termiņa laikā iniciators un ieguldītājs proporcionāli sadala savā starpā maksājumus par procentiem un par pamatsummu, izdevumus, zaudējumus un atgūstamās summas, pamatojoties uz nenokārtoto debitoru parādu bilanci noteiktā katra mēneša vienā vai vairākos datumos;

| c) | amortizācijas periodu uzskata par pietiekamu, ja uz priekšlaicīgas amortizācijas perioda sākumu jāatmaksā vai jāatzīst saistību neizpilde 90 % no kopējā nenokārtotā parāda (iniciatora un ieguldītāja daļas); un |
| --- | --- |

c)

amortizācijas periodu uzskata par pietiekamu, ja uz priekšlaicīgas amortizācijas perioda sākumu jāatmaksā vai jāatzīst saistību neizpilde 90 % no kopējā nenokārtotā parāda (iniciatora un ieguldītāja daļas); un

| d) | Atmaksāšana nenotiek ātrāk, kā tā būtu notikusi ar lineāru amortizāciju periodā, kas noteikts c) nosacījumā. |
| --- | --- |

d)

Atmaksāšana nenotiek ātrāk, kā tā būtu notikusi ar lineāru amortizāciju periodā, kas noteikts c) nosacījumā.

| 26. | Bez saistību uzņemšanās un bez nosacījumiem un iepriekšēja brīdinājuma atsaucamo mazo riska darījumu pārvēršanu vērtspapīros ar priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu, kur priekšlaicīgu amortizāciju izraisa starpības pārsniegums, kas ir nokrities zemāk par noteiktu līmeni, kredītiestādēm jāsalīdzina triju mēnešu vidējais starpības pārsnieguma līmenis ar starpības pārsnieguma līmeņiem, starp kuriem būtu jāatrodas starpības pārsniegumam. |
| --- | --- |

26.

Bez saistību uzņemšanās un bez nosacījumiem un iepriekšēja brīdinājuma atsaucamo mazo riska darījumu pārvēršanu vērtspapīros ar priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu, kur priekšlaicīgu amortizāciju izraisa starpības pārsniegums, kas ir nokrities zemāk par noteiktu līmeni, kredītiestādēm jāsalīdzina triju mēnešu vidējais starpības pārsnieguma līmenis ar starpības pārsnieguma līmeņiem, starp kuriem būtu jāatrodas starpības pārsniegumam.

| 27. | Ja pārvēršana vērtspapīros nepieprasa starpības pārsnieguma atrašanos noteiktā līmenī, par atsauces līmeni uzskata tādu, kas ir par 4,5 procentu punktiem augstāks nekā starpības pārsnieguma līmenis, kas izraisa priekšlaicīgu amortizāciju. |
| --- | --- |

27.

Ja pārvēršana vērtspapīros nepieprasa starpības pārsnieguma atrašanos noteiktā līmenī, par atsauces līmeni uzskata tādu, kas ir par 4,5 procentu punktiem augstāks nekā starpības pārsnieguma līmenis, kas izraisa priekšlaicīgu amortizāciju.

| 28. | Piemērojamo konversijas koeficientu nosaka, vadoties pēc aktuālā triju mēnešu vidējā starpības pārsnieguma līmeņa saskaņā ar 3. tabulu. |
| --- | --- |

28.

Piemērojamo konversijas koeficientu nosaka, vadoties pēc aktuālā triju mēnešu vidējā starpības pārsnieguma līmeņa saskaņā ar 3. tabulu.

3. tabula

| | Pārvēršana vērtspapīros ar kontrolētu priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu | Pārvēršana vērtspapīros ar nekontrolētu priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu |
| --- | --- | --- |
| 3 mēnešu vidējais starpības pārsniegums | Konversijas koeficients | Konversijas koeficients |
| Virs A līmeņa | 0 % | 0 % |
| A līmenis | 1 % | 5 % |
| B līmenis | 2 % | 15 % |
| C līmenis | 10 % | 50 % |
| D līmenis | 20 % | 100 % |
| E līmenis | 40 % | 100 % |

Pārvēršana vērtspapīros ar kontrolētu priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu

Pārvēršana vērtspapīros ar nekontrolētu priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu

3 mēnešu vidējais starpības pārsniegums

Konversijas koeficients

Konversijas koeficients

Virs A līmeņa

0 %

0 %

A līmenis

1 %

5 %

B līmenis

2 %

15 %

C līmenis

10 %

50 %

D līmenis

20 %

100 %

E līmenis

40 %

100 %

| 29. | 3. tabulā “A līmenis” nozīmē starpības pārsniegumu, kas ir mazāks par 133,33 % no starpības pārsnieguma atsauces līmeņa, taču ne mazāks par 100 % no šā atsauces līmeņa; “B līmenis” nozīmē starpības pārsniegumu, kas ir mazāks par 100 % no starpības pārsnieguma atsauces līmeņa, taču ne mazāks par 75 % no šā atsauces līmeņa; “C līmenis” nozīmē starpības pārsniegumu, kas ir mazāks par 75 % no starpības pārsnieguma atsauces līmeni, taču ne mazāks par 50 % no šā atsauces līmeņa; “D līmenis” nozīmē starpības pārsniegumu, kas ir mazāks par 50 % no starpības pārsnieguma atsauces līmeņa, taču ne mazāks par 25 % no šā atsauces līmeņa; un “E līmenis” nozīmē starpības pārsniegumu, kas ir mazāks nekā 25 % no starpības pārsnieguma atsauces līmeņa. |
| --- | --- |

29.

3. tabulā “A līmenis” nozīmē starpības pārsniegumu, kas ir mazāks par 133,33 % no starpības pārsnieguma atsauces līmeņa, taču ne mazāks par 100 % no šā atsauces līmeņa; “B līmenis” nozīmē starpības pārsniegumu, kas ir mazāks par 100 % no starpības pārsnieguma atsauces līmeņa, taču ne mazāks par 75 % no šā atsauces līmeņa; “C līmenis” nozīmē starpības pārsniegumu, kas ir mazāks par 75 % no starpības pārsnieguma atsauces līmeni, taču ne mazāks par 50 % no šā atsauces līmeņa; “D līmenis” nozīmē starpības pārsniegumu, kas ir mazāks par 50 % no starpības pārsnieguma atsauces līmeņa, taču ne mazāks par 25 % no šā atsauces līmeņa; un “E līmenis” nozīmē starpības pārsniegumu, kas ir mazāks nekā 25 % no starpības pārsnieguma atsauces līmeņa.

| 30. | Bez saistību uzņemšanās un bez nosacījumiem un iepriekšēja brīdinājuma atsaucamo mazo riska darījumu pārvēršanai vērtspapīros ar priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu, kur priekšlaicīgu amortizāciju izraisa kāds cits kvantitatīvais rādītājs, nevis starpības pārsniegums, kas ir nokrities zemāk par 3 mēnešu vidējo līmeni, kompetentās iestādes var piemērot režīmu, kas ir līdzīgs režīmam, ar kuru nosaka norādīto pārrēķina vērtību saskaņā ar 26. līdz 29. punktu. |
| --- | --- |

30.

Bez saistību uzņemšanās un bez nosacījumiem un iepriekšēja brīdinājuma atsaucamo mazo riska darījumu pārvēršanai vērtspapīros ar priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu, kur priekšlaicīgu amortizāciju izraisa kāds cits kvantitatīvais rādītājs, nevis starpības pārsniegums, kas ir nokrities zemāk par 3 mēnešu vidējo līmeni, kompetentās iestādes var piemērot režīmu, kas ir līdzīgs režīmam, ar kuru nosaka norādīto pārrēķina vērtību saskaņā ar 26. līdz 29. punktu.

| 31. | Ja kompetentā iestāde kādā gadījumā, kad notiek pārvēršana vērtspapīros, vēlas piemērot 30. punktā noteikto procedūru, tā vispirms informē par to visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes. Pirms kompetentā iestāde drīkst iekļaut šo procedūru vispārējā stratēģijā, ko tā piemēro pārvēršanai vērtspapīros ar iepriekš aprakstītajiem priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumiem, tā konsultējas ar visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un ņem vērā viņu izteiktos atzinumus. Kompetentā iestāde publisko izteiktos atzinumus un piemēroto procedūru. |
| --- | --- |

31.

Ja kompetentā iestāde kādā gadījumā, kad notiek pārvēršana vērtspapīros, vēlas piemērot 30. punktā noteikto procedūru, tā vispirms informē par to visu pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes. Pirms kompetentā iestāde drīkst iekļaut šo procedūru vispārējā stratēģijā, ko tā piemēro pārvēršanai vērtspapīros ar iepriekš aprakstītajiem priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumiem, tā konsultējas ar visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un ņem vērā viņu izteiktos atzinumus. Kompetentā iestāde publisko izteiktos atzinumus un piemēroto procedūru.

| 32. | Visām citām atjaunojamu riska darījumu pārvēršanām vērtspapīros ar kontrolētu priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu piemēro konversijas koeficientu 90 %. |
| --- | --- |

32.

Visām citām atjaunojamu riska darījumu pārvēršanām vērtspapīros ar kontrolētu priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu piemēro konversijas koeficientu 90 %.

| 33. | Visām citām atjaunojamu riska darījumu pārvēršanām vērtspapīros ar nekontrolētu priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu piemēro konversijas koeficientu 100 %. |
| --- | --- |

33.

Visām citām atjaunojamu riska darījumu pārvēršanām vērtspapīros ar nekontrolētu priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu piemēro konversijas koeficientu 100 %.

2.6.   Kredītriska mazināšanas atzīšana pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām

| 34. | Ja pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai ir iegūta kredīta aizsardzība, riska svērtās vērtības aprēķinu iespējams mainīt saskaņā ar VIII pielikumu. |
| --- | --- |

34.

Ja pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai ir iegūta kredīta aizsardzība, riska svērtās vērtības aprēķinu iespējams mainīt saskaņā ar VIII pielikumu.

2.7.   Riska svērtās vērtības mazināšana

| 35. | Kā paredzēts 66. panta 2. punktā, attiecībā uz pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, kurām piešķir 1 250 % riska svērumu, kredītiestādes var, kā alternatīvu pozīcijas iekļaušanai savos riska svērtās vērtības aprēķinos, atskaitīt no pašu kapitāla šīs pozīcijas riska darījuma vērtību. Šiem nolūkiem riska darījuma vērtības aprēķinā var ņemt vērā pieļaujamo fondēto kredīta aizsardzību tādā veidā, kā tas atbilst 34. punktam. |
| --- | --- |

35.

Kā paredzēts 66. panta 2. punktā, attiecībā uz pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, kurām piešķir 1 250 % riska svērumu, kredītiestādes var, kā alternatīvu pozīcijas iekļaušanai savos riska svērtās vērtības aprēķinos, atskaitīt no pašu kapitāla šīs pozīcijas riska darījuma vērtību. Šiem nolūkiem riska darījuma vērtības aprēķinā var ņemt vērā pieļaujamo fondēto kredīta aizsardzību tādā veidā, kā tas atbilst 34. punktam.

| 36. | Ja kredītiestāde izmanto 35. punktā paredzēto alternatīvu, summu, kas ir 12,5 reizes lielāka par summu, atskaitītu saskaņā ar šo punktu, 8. punkta nolūkiem atskaita no summas, kas 8. punktā minēta kā maksimālā riska svērtā vērtība, ko jāaprēķina šeit norādītajām kredītiestādēm. |
| --- | --- |

36.

Ja kredītiestāde izmanto 35. punktā paredzēto alternatīvu, summu, kas ir 12,5 reizes lielāka par summu, atskaitītu saskaņā ar šo punktu, 8. punkta nolūkiem atskaita no summas, kas 8. punktā minēta kā maksimālā riska svērtā vērtība, ko jāaprēķina šeit norādītajām kredītiestādēm.

3.   RISKA SVĒRTĀS VĒRTĪBAS APRĒĶINĀŠANA ATBILSTĪGI UZ IEKŠĒJIEM REITINGIEM BALSTĪTAJAI PIEEJAI

3.1.   Metožu hierarhija

| 37. | Pārvēršanas vērtspapīros pozīciju riska svērto vērtību 96. panta nolūkiem aprēķina saskaņā ar 38. līdz 74. punktu. |
| --- | --- |

37.

Pārvēršanas vērtspapīros pozīciju riska svērto vērtību 96. panta nolūkiem aprēķina saskaņā ar 38. līdz 74. punktu.

| 38. | Pozīcijai ar reitingu vai pozīcijai, kurai piemēro iespējamo reitingu, riska svērto vērtību aprēķina, izmantojot 46. līdz 51. punktā izklāstīto uz reitingiem balstīto metodi. |
| --- | --- |

38.

Pozīcijai ar reitingu vai pozīcijai, kurai piemēro iespējamo reitingu, riska svērto vērtību aprēķina, izmantojot 46. līdz 51. punktā izklāstīto uz reitingiem balstīto metodi.

| 39. | Pozīcijai bez reitinga izmanto 52. līdz 54. punktā izklāstīto uzraudzības formulas metodi, izņemot gadījumus, kuros atļauts izmantot iekšējās novērtēšanas pieeju, kā tas noteikts 43. un 44. punktā. |
| --- | --- |

39.

Pozīcijai bez reitinga izmanto 52. līdz 54. punktā izklāstīto uzraudzības formulas metodi, izņemot gadījumus, kuros atļauts izmantot iekšējās novērtēšanas pieeju, kā tas noteikts 43. un 44. punktā.

| 40. | Kredītiestāde, kura nav iniciatore kredītiestāde vai sponsore kredītiestāde, uzraudzības formulas metodi var izmantot tikai ar kompetento iestāžu atļauju. |
| --- | --- |

40.

Kredītiestāde, kura nav iniciatore kredītiestāde vai sponsore kredītiestāde, uzraudzības formulas metodi var izmantot tikai ar kompetento iestāžu atļauju.

| 41. | Ja iniciatore kredītiestāde vai sponsore kredītiestāde nespēj aprēķināt Kirb un nav saņēmusi atļauju izmantot iekšējās novērtēšanas pieeju ABCP programmu pozīcijām, un attiecībā uz citām kredītiestādēm, kur tās nav saņēmušas atļauju izmantot uzraudzības formulas metodi, vai attiecībā uz ABCP programmu pozīcijām - iekšējās novērtēšanas pieeju, tad pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām bez reitinga, kurām nav iespējams izmantot iespējamo reitingu, piešķir 1 250 % riska svērumu. |
| --- | --- |

41.

Ja iniciatore kredītiestāde vai sponsore kredītiestāde nespēj aprēķināt Kirb un nav saņēmusi atļauju izmantot iekšējās novērtēšanas pieeju ABCP programmu pozīcijām, un attiecībā uz citām kredītiestādēm, kur tās nav saņēmušas atļauju izmantot uzraudzības formulas metodi, vai attiecībā uz ABCP programmu pozīcijām - iekšējās novērtēšanas pieeju, tad pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām bez reitinga, kurām nav iespējams izmantot iespējamo reitingu, piešķir 1 250 % riska svērumu.

3.1.1.   Iespējamo reitingu lietošana

| 42. | Ja ir izpildītas turpmāk norādītās prasības attiecībā uz darbību, iestāde pozīcijai bez reitinga piešķir iespējamo kredīta novērtējumu, kas ir ekvivalents kredīta novērtējumam tām pozīcijām ar reitingu (“atsauces pozīcijas”), kuras ir visaugstākās pozīcijas, kas ir visos aspektos pakārtotas attiecīgajai pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai bez reitinga:






  a) | atsauces pozīcijām visos aspektos ir jābūt pakārtotām pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai bez reitinga; |
| --- | --- | --- |

42.

Ja ir izpildītas turpmāk norādītās prasības attiecībā uz darbību, iestāde pozīcijai bez reitinga piešķir iespējamo kredīta novērtējumu, kas ir ekvivalents kredīta novērtējumam tām pozīcijām ar reitingu (“atsauces pozīcijas”), kuras ir visaugstākās pozīcijas, kas ir visos aspektos pakārtotas attiecīgajai pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai bez reitinga:

a)

atsauces pozīcijām visos aspektos ir jābūt pakārtotām pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai bez reitinga;

| b) | atsauces pozīciju termiņam jābūt vienādam vai garākam par attiecīgās pozīcijas bez reitinga termiņu; |
| --- | --- |

b)

atsauces pozīciju termiņam jābūt vienādam vai garākam par attiecīgās pozīcijas bez reitinga termiņu;

| c) | jebkuru iespējamo reitingu pastāvīgi atjaunina, lai atspoguļotu jebkādas izmaiņas atsauces pozīciju kredīta novērtējumā. |
| --- | --- |

c)

jebkuru iespējamo reitingu pastāvīgi atjaunina, lai atspoguļotu jebkādas izmaiņas atsauces pozīciju kredīta novērtējumā.

3.1.2.   “Iekšējās novērtēšanas pieeja” ABCP programmu pozīcijām

| 43. | Ja to atļauj kompetentās iestādes un ir izpildīti zemāk minētie nosacījumi, kredītiestāde ar ABCP programmas pozīcijām bez reitinga var piešķirt atvasinātu reitingu, kā tas noteikts 44. punktā:






  a) | komerciālo vērtspapīru pozīcijām, kas emitētas ABCP programmā, jābūt piešķirtam reitingam; |
| --- | --- | --- |

43.

Ja to atļauj kompetentās iestādes un ir izpildīti zemāk minētie nosacījumi, kredītiestāde ar ABCP programmas pozīcijām bez reitinga var piešķirt atvasinātu reitingu, kā tas noteikts 44. punktā:

a)

komerciālo vērtspapīru pozīcijām, kas emitētas ABCP programmā, jābūt piešķirtam reitingam;

| b) | kredītiestāde pierāda kompetentajām iestādēm, ka to iekšējie novērtējumi pozīciju kredīta kvalitātei ir saskanīgi ar vienas vai vairāku tiesīgu ĀKNI vispārpieejamu novērtēšanas metodoloģiju vērtspapīru reitingu noteikšanai, kas ir nodrošināti ar tāda paša veida riska darījumiem, kā vērtspapīros pārvērstie riska darījumi; |
| --- | --- |

b)

kredītiestāde pierāda kompetentajām iestādēm, ka to iekšējie novērtējumi pozīciju kredīta kvalitātei ir saskanīgi ar vienas vai vairāku tiesīgu ĀKNI vispārpieejamu novērtēšanas metodoloģiju vērtspapīru reitingu noteikšanai, kas ir nodrošināti ar tāda paša veida riska darījumiem, kā vērtspapīros pārvērstie riska darījumi;

| c) | ĀKNI skaitā, kuru metodoloģija jāievēro, kā pieprasīts b) punktā, iekļaujamas tās ĀKNI, kuras ir sniegušas ārējos reitingus ABCP programmā emitētajiem komerciālajiem vērtspapīriem. Kvantitatīviem elementiem, piemēram, stresa faktori, kurus izmanto, piešķirot pozīcijai noteiktu kredīta kvalitāti, jābūt vismaz tikpat konservatīviem kā tie, kurus attiecīgajā novērtēšanas metodoloģijā izmanto minētās ĀKNI; |
| --- | --- |

c)

ĀKNI skaitā, kuru metodoloģija jāievēro, kā pieprasīts b) punktā, iekļaujamas tās ĀKNI, kuras ir sniegušas ārējos reitingus ABCP programmā emitētajiem komerciālajiem vērtspapīriem. Kvantitatīviem elementiem, piemēram, stresa faktori, kurus izmanto, piešķirot pozīcijai noteiktu kredīta kvalitāti, jābūt vismaz tikpat konservatīviem kā tie, kurus attiecīgajā novērtēšanas metodoloģijā izmanto minētās ĀKNI;

| d) | izstrādājot savu iekšējās novērtēšanas metodoloģiju, kredītiestādei jāņem vērā attiecīgās piemēroto ĀKNI publicētās reitingu metodoloģijas, ar kurām novērtē ABCP programmas vekseļus. Šos apsvērumus kredītiestāde dokumentē un atjaunina regulāri, kā aprakstīts g) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

izstrādājot savu iekšējās novērtēšanas metodoloģiju, kredītiestādei jāņem vērā attiecīgās piemēroto ĀKNI publicētās reitingu metodoloģijas, ar kurām novērtē ABCP programmas vekseļus. Šos apsvērumus kredītiestāde dokumentē un atjaunina regulāri, kā aprakstīts g) apakšpunktā;

| e) | kredītiestādes iekšējās novērtēšanas metodoloģijā iekļauj reitingu kategorijas. Ir jābūt atbilstībai starp šīm reitingu kategorijām un tiesīgo ĀKNI kredītu novērtējumiem. Šī atbilstība ir precīzi dokumentējama; |
| --- | --- |

e)

kredītiestādes iekšējās novērtēšanas metodoloģijā iekļauj reitingu kategorijas. Ir jābūt atbilstībai starp šīm reitingu kategorijām un tiesīgo ĀKNI kredītu novērtējumiem. Šī atbilstība ir precīzi dokumentējama;

| f) | iekšējās novērtēšanas metodoloģiju izmanto kredītiestādes iekšējos riska pārvaldīšanas procesos, tostarp lēmumu pieņemšanā, vadības informācijā un kapitāla sadales procesos; |
| --- | --- |

f)

iekšējās novērtēšanas metodoloģiju izmanto kredītiestādes iekšējos riska pārvaldīšanas procesos, tostarp lēmumu pieņemšanā, vadības informācijā un kapitāla sadales procesos;

| g) | iekšējie vai ārējie revidenti, ĀKNI vai kredītiestādes iekšējā kredītu uzraudzības vai riska pārvaldīšanas struktūra regulāri pārskata iekšējās novērtēšanas procesu un iekšējo novērtējumu kvalitāti kredītiestādes riska darījumu kvalitātei ABCP programmā. Ja kredītiestādes iekšējie revidenti, kredītu uzraudzības vai riska pārvaldīšanas struktūra veic šādu pārskatu, šīm funkcijām ir jābūt neatkarīgām no ABCP programmas darījumu līnijas, kā arī no attiecībām ar klientiem; |
| --- | --- |

g)

iekšējie vai ārējie revidenti, ĀKNI vai kredītiestādes iekšējā kredītu uzraudzības vai riska pārvaldīšanas struktūra regulāri pārskata iekšējās novērtēšanas procesu un iekšējo novērtējumu kvalitāti kredītiestādes riska darījumu kvalitātei ABCP programmā. Ja kredītiestādes iekšējie revidenti, kredītu uzraudzības vai riska pārvaldīšanas struktūra veic šādu pārskatu, šīm funkcijām ir jābūt neatkarīgām no ABCP programmas darījumu līnijas, kā arī no attiecībām ar klientiem;

| h) | kredītiestāde seko savu iekšējo reitingu attīstībai laika gaitā, lai novērtētu savas iekšējās novērtēšanas metodoloģijas darbības rezultātus, un nepieciešamības gadījumā veic šīs metodoloģijas korekcijas, ja riska darījumu rezultāti regulāri atšķiras no iekšējos reitingos norādītajiem; |
| --- | --- |

h)

kredītiestāde seko savu iekšējo reitingu attīstībai laika gaitā, lai novērtētu savas iekšējās novērtēšanas metodoloģijas darbības rezultātus, un nepieciešamības gadījumā veic šīs metodoloģijas korekcijas, ja riska darījumu rezultāti regulāri atšķiras no iekšējos reitingos norādītajiem;

| i) | ABCP programmā jāiekļauj sākotnējās izvietošanas standarti kredītu un ieguldījumu vadlīniju veidā. Pieņemot lēmumu par aktīvu iegādi, programmas pārzinis ņem vērā iegādājamo aktīvu veidu, to riska darījumu veidu un naudas vērtību, kas izriet no likviditātes nodrošināšanas un kredītu uzlabošanas noteikumiem, zaudējumu sadali, un aktīvu juridisko un ekonomisko nodalīšana no struktūras, kas šos aktīvus pārdod. Ir jāveic aktīvu pārdevēja riska profila kredītanalīze, iekļaujot tajā iepriekšējo un nākotnē paredzamo finanšu rezultātu analīzi, esošo tirgus situāciju, nākotnē paredzamo konkurētspēju, parādsaistību koeficientu, naudas plūsmu, procentu segumu un parādu reitingu. Turklāt jāveic arī pārdevēja sākotnējās izvietošanas standartu, klientu apkalpošanas spēju un iekasēšanas procesu analīze; |
| --- | --- |

i)

ABCP programmā jāiekļauj sākotnējās izvietošanas standarti kredītu un ieguldījumu vadlīniju veidā. Pieņemot lēmumu par aktīvu iegādi, programmas pārzinis ņem vērā iegādājamo aktīvu veidu, to riska darījumu veidu un naudas vērtību, kas izriet no likviditātes nodrošināšanas un kredītu uzlabošanas noteikumiem, zaudējumu sadali, un aktīvu juridisko un ekonomisko nodalīšana no struktūras, kas šos aktīvus pārdod. Ir jāveic aktīvu pārdevēja riska profila kredītanalīze, iekļaujot tajā iepriekšējo un nākotnē paredzamo finanšu rezultātu analīzi, esošo tirgus situāciju, nākotnē paredzamo konkurētspēju, parādsaistību koeficientu, naudas plūsmu, procentu segumu un parādu reitingu. Turklāt jāveic arī pārdevēja sākotnējās izvietošanas standartu, klientu apkalpošanas spēju un iekasēšanas procesu analīze;

| j) | ABCP programmas sākotnējās izvietošanas standartiem jānosaka minimālie aktīvu piemērotības kritēriji, kas jo īpaši:






  i) | izslēdz iespēju iegādāties aktīvus, kuriem ir būtisks kavējums vai par kuriem netiek pildītas saistības; |
| --- | --- | --- |

j)

ABCP programmas sākotnējās izvietošanas standartiem jānosaka minimālie aktīvu piemērotības kritēriji, kas jo īpaši:

i)

izslēdz iespēju iegādāties aktīvus, kuriem ir būtisks kavējums vai par kuriem netiek pildītas saistības;

| ii) | ierobežo pārmērīgu koncentrāciju attiecībā uz vienu debitoru vai ģeogrāfisko apgabalu; un |
| --- | --- |

ii)

ierobežo pārmērīgu koncentrāciju attiecībā uz vienu debitoru vai ģeogrāfisko apgabalu; un

| iii) | ierobežo iegādājamo aktīvu termiņu; |
| --- | --- |

iii)

ierobežo iegādājamo aktīvu termiņu;

| k) | ABCP programmai ir politika un procedūras, kurās ņemta vērā apkalpotājfirmas darbības spēja un kredīta kvalitāte. Programma mazina pārdevēja/apkalpotājfirmas risku, izmantojot dažādas metodes, piemēram, mehānismus, kuru pamatā ir pašreizējā kredīta kvalitāte, kas varētu nepieļaut līdzekļu sajaukšanos; |
| --- | --- |

k)

ABCP programmai ir politika un procedūras, kurās ņemta vērā apkalpotājfirmas darbības spēja un kredīta kvalitāte. Programma mazina pārdevēja/apkalpotājfirmas risku, izmantojot dažādas metodes, piemēram, mehānismus, kuru pamatā ir pašreizējā kredīta kvalitāte, kas varētu nepieļaut līdzekļu sajaukšanos;

| l) | apkopoto zaudējumu novērtējumā par aktīvu portfeli, kura iegādi apsver ABCP programma, jāņem vērā visi iespējamie riska avoti, piemēram, kredītrisks un pasliktināšanās risks. Ja pārdevēja sniegtās kredīta kvalitātes uzlabošanas apjoms ietver tikai ar kredītu saistītos riskus, jāizveido atsevišķa rezerve pasliktināšanās riskam, ja pasliktināšanās risks attiecīgajam riska darījumu portfelim ir būtisks. Turklāt, aprēķinot pieprasīto uzlabošanas līmeni, programmā jāizskata vēsturiskā informācija par vairākiem gadiem, tostarp zaudējumi, kavējumi, pasliktināšanās un pircēju parādu apgrozījuma ātrums; |
| --- | --- |

l)

apkopoto zaudējumu novērtējumā par aktīvu portfeli, kura iegādi apsver ABCP programma, jāņem vērā visi iespējamie riska avoti, piemēram, kredītrisks un pasliktināšanās risks. Ja pārdevēja sniegtās kredīta kvalitātes uzlabošanas apjoms ietver tikai ar kredītu saistītos riskus, jāizveido atsevišķa rezerve pasliktināšanās riskam, ja pasliktināšanās risks attiecīgajam riska darījumu portfelim ir būtisks. Turklāt, aprēķinot pieprasīto uzlabošanas līmeni, programmā jāizskata vēsturiskā informācija par vairākiem gadiem, tostarp zaudējumi, kavējumi, pasliktināšanās un pircēju parādu apgrozījuma ātrums;

| m) | ABCP programmā jāiekļauj strukturāli mehānismi riska darījumu iegādei, lai mazinātu bāzes portfeļa iespējamo kredīta kvalitātes pasliktināšanos, piemēram, mehānismi likvidācijas uzsākšanai. |
| --- | --- |

m)

ABCP programmā jāiekļauj strukturāli mehānismi riska darījumu iegādei, lai mazinātu bāzes portfeļa iespējamo kredīta kvalitātes pasliktināšanos, piemēram, mehānismi likvidācijas uzsākšanai.

Kompetentās iestādes var atcelt prasību padarīt ĀKNI novērtēšanas metodoloģiju, ja tās uzskata, ka konkrētas pārvēršanas vērtspapīros īpatnības — piemēram, tās unikālā struktūra - ir tādas, ka tām vēl nav publiski pieejamas ĀKNI novērtēšanas metodoloģijas.

| 44. | Pozīcijas bez reitinga kredītiestāde ieskaita vienā no reitingu kategorijām, kas aprakstītas 43. punktā. Pozīcijai tiek piešķirts atvasināts reitings, kas atbilst kredīta novērtējumam, kurš atbilst šai reitingu kategorijai, kā noteikts 43. punktā. Ja šis atvasinātais reitings, uzsākot pārvēršanu vērtspapīros, ir atbilstošs investīciju kategorijai vai augstāks, tas ir pielīdzināms piemērotam kredīta novērtējumam, ko sniegusi tiesīga ĀKNI riska svērtās vērtības aprēķinu nolūkiem. |
| --- | --- |

44.

Pozīcijas bez reitinga kredītiestāde ieskaita vienā no reitingu kategorijām, kas aprakstītas 43. punktā. Pozīcijai tiek piešķirts atvasināts reitings, kas atbilst kredīta novērtējumam, kurš atbilst šai reitingu kategorijai, kā noteikts 43. punktā. Ja šis atvasinātais reitings, uzsākot pārvēršanu vērtspapīros, ir atbilstošs investīciju kategorijai vai augstāks, tas ir pielīdzināms piemērotam kredīta novērtējumam, ko sniegusi tiesīga ĀKNI riska svērtās vērtības aprēķinu nolūkiem.

3.2.   Maksimālā riska svērtā vērtība

| 45. | Iniciatore kredītiestāde, sponsore kredītiestāde vai citas kredītiestādes, kas var aprēķināt KIRB, var pārvēršanas vērtspapīros pozīciju aprēķināto riska svērto vērtību ierobežot līdz tādai, kas saskaņā ar 75. panta a) apakšpunktu radītu kapitāla prasību, kas vienāda ar 8 % no riska svērtās vērtības, kas rastos, ja vērtspapīros pārvēršamie aktīvi netiktu pārvērsti vērtspapīros un būtu iekļauti kredītiestādes bilancē kopā ar paredzamajiem zaudējumiem no šiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

45.

Iniciatore kredītiestāde, sponsore kredītiestāde vai citas kredītiestādes, kas var aprēķināt KIRB, var pārvēršanas vērtspapīros pozīciju aprēķināto riska svērto vērtību ierobežot līdz tādai, kas saskaņā ar 75. panta a) apakšpunktu radītu kapitāla prasību, kas vienāda ar 8 % no riska svērtās vērtības, kas rastos, ja vērtspapīros pārvēršamie aktīvi netiktu pārvērsti vērtspapīros un būtu iekļauti kredītiestādes bilancē kopā ar paredzamajiem zaudējumiem no šiem riska darījumiem.

3.3.   Uz reitingiem balstītā metode

| 46. | Atbilstoši uz reitingiem balstītajai metodei riska svērto vērtību pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai ar reitingu aprēķina, riska darījumu vērtībai piemērojot attiecīgās kredīta kvalitātes pakāpes riska svērumu, kas atbilst kompetento iestāžu kredīta novērtējumam saskaņā ar 98. pantu, kā tas noteikts turpmāk 4. un 5. tabulā, un reizinātu ar 1,06. |
| --- | --- |

46.

Atbilstoši uz reitingiem balstītajai metodei riska svērto vērtību pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai ar reitingu aprēķina, riska darījumu vērtībai piemērojot attiecīgās kredīta kvalitātes pakāpes riska svērumu, kas atbilst kompetento iestāžu kredīta novērtējumam saskaņā ar 98. pantu, kā tas noteikts turpmāk 4. un 5. tabulā, un reizinātu ar 1,06.

4. tabula

Pozīcijas, kurām nav kredīta īstermiņa novērtējuma

| Kredīta kvalitātes pakāpe (CQS) | Riska svērums |
| --- | --- |
| | A | B | C |
| CQS 1 | 7 % | 12 % | 20 % |
| CQS 2 | 8 % | 15 % | 25 % |
| CQS 3 | 10 % | 18 % | 35 % |
| CQS 4 | 12 % | 20 % | 35 % |
| CQS 5 | 20 % | 35 % | 35 % |
| CQS 6 | 35 % | 50 % | 50 % |
| CQS 7 | 60 % | 75 % | 75 % |
| CQS 8 | 100 % | 100 % | 100 % |
| CQS 9 | 250 % | 250 % | 250 % |
| CQS 10 | 425 % | 425 % | 425 % |
| CQS 11 | 650 % | 650 % | 650 % |
| Zem CQS 11 | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe (CQS)

Riska svērums

A

B

C

CQS 1

7 %

12 %

20 %

CQS 2

8 %

15 %

25 %

CQS 3

10 %

18 %

35 %

CQS 4

12 %

20 %

35 %

CQS 5

20 %

35 %

35 %

CQS 6

35 %

50 %

50 %

CQS 7

60 %

75 %

75 %

CQS 8

100 %

100 %

100 %

CQS 9

250 %

250 %

250 %

CQS 10

425 %

425 %

425 %

CQS 11

650 %

650 %

650 %

Zem CQS 11

1 250 %

1 250 %

1 250 %

5. tabula

Pozīcijas ar īstermiņa kredīta novērtējumiem

| Kredīta kvalitātes pakāpe (CQS) | Riska svērums |
| --- | --- |
| | A | B | C |
| CQS 1 | 7 % | 12 % | 20 % |
| CQS 2 | 12 % | 20 % | 35 % |
| CQS 3 | 60 % | 75 % | 75 % |
| Visi citi kredīta novērtējumi | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Kredīta kvalitātes pakāpe (CQS)

Riska svērums

A

B

C

CQS 1

7 %

12 %

20 %

CQS 2

12 %

20 %

35 %

CQS 3

60 %

75 %

75 %

Visi citi kredīta novērtējumi

1 250 %

1 250 %

1 250 %

| 47. | Saskaņā ar 48. un 49. punktu riska svērumus katras tabulas A slejā piemēro tad, ja pozīcija ir vecākajā pārvēršanas vērtspapīros laidienā. Lai noteiktu, kurš laidiens ir vecākais, nav nepieciešams ņemt vērā summas, kas pienākas par procentu likmju vai valūtas atvasināto instrumentu līgumiem, maksājamām komisijas maksām vai citiem līdzīgiem maksājumiem. |
| --- | --- |

47.

Saskaņā ar 48. un 49. punktu riska svērumus katras tabulas A slejā piemēro tad, ja pozīcija ir vecākajā pārvēršanas vērtspapīros laidienā. Lai noteiktu, kurš laidiens ir vecākais, nav nepieciešams ņemt vērā summas, kas pienākas par procentu likmju vai valūtas atvasināto instrumentu līgumiem, maksājamām komisijas maksām vai citiem līdzīgiem maksājumiem.

| 48. | 6 % riska svērumu var piešķirt pozīcijai vecākajā vērtspapīru laidienā, ja šis laidiens jebkurā aspektā ir vecāks par jebkuru citu vērtspapīru laidienu, kura pozīcijām saskaņā ar 46. punktu piešķirts 7 % riska svērums, ja:






  a) | kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka tas ir attaisnojams ar vērtspapīru pakārtoto laidienu spēju absorbēt zaudējumus, un |
| --- | --- | --- |

48.

6 % riska svērumu var piešķirt pozīcijai vecākajā vērtspapīru laidienā, ja šis laidiens jebkurā aspektā ir vecāks par jebkuru citu vērtspapīru laidienu, kura pozīcijām saskaņā ar 46. punktu piešķirts 7 % riska svērums, ja:

a)

kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka tas ir attaisnojams ar vērtspapīru pakārtoto laidienu spēju absorbēt zaudējumus, un

| b) | pozīcijai ir vai nu ārējais reitings, kas atbilst 4. vai 5. tabulas kredīta kvalitātes 1. pakāpei, vai, ja reitinga nav, tā atbilst 42. punkta a) līdz c) apakšpunktā noteiktajām prasībām, turklāt “atsauces pozīcijas” nozīmē pozīcijas pakārtotajā laidienā, kam saskaņā ar 46. punktu piešķirts 7 % riska svērums. |
| --- | --- |

b)

pozīcijai ir vai nu ārējais reitings, kas atbilst 4. vai 5. tabulas kredīta kvalitātes 1. pakāpei, vai, ja reitinga nav, tā atbilst 42. punkta a) līdz c) apakšpunktā noteiktajām prasībām, turklāt “atsauces pozīcijas” nozīmē pozīcijas pakārtotajā laidienā, kam saskaņā ar 46. punktu piešķirts 7 % riska svērums.

| 49. | Riska svērumus katras tabulas C slejā piemēro tad, ja pozīcija ir pārvēršanā vērtspapīros, kurā vērtspapīros pārvēršamo riska darījumu faktiskais skaits ir mazāks par seši. Aprēķinot riska darījumu faktisko skaitu, vairākus vērtspapīros pārvēršamos riska darījumus ar vienu debitoru uzskata par vienu riska darījumu. Riska darījumu faktisko skaitu aprēķina kā:



  kur EADi ir riska darījumu vērtību summa visiem riska darījumiem ar i debitoru. Atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros (vērtspapīros pārvērsto riska darījumu pārvēršana vērtspapīros) gadījumā kredītiestāde izskata vērtspapīros pārvēršamo riska darījumu skaitu portfelī, nevis bāzes riska darījumu skaitu sākotnējos portfeļos, no kurienes cēlušies vērtspapīros pārvēršamie bāzes riska darījumi. Ja ir pieejama portfeļa daļa, kas ir saistīta ar lielāko riska darījumu (C1) kredītiestāde var aprēķinā N kā 1/C1. |
| --- | --- |

49.

Riska svērumus katras tabulas C slejā piemēro tad, ja pozīcija ir pārvēršanā vērtspapīros, kurā vērtspapīros pārvēršamo riska darījumu faktiskais skaits ir mazāks par seši. Aprēķinot riska darījumu faktisko skaitu, vairākus vērtspapīros pārvēršamos riska darījumus ar vienu debitoru uzskata par vienu riska darījumu. Riska darījumu faktisko skaitu aprēķina kā:

Formula

kur EADi ir riska darījumu vērtību summa visiem riska darījumiem ar i debitoru. Atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros (vērtspapīros pārvērsto riska darījumu pārvēršana vērtspapīros) gadījumā kredītiestāde izskata vērtspapīros pārvēršamo riska darījumu skaitu portfelī, nevis bāzes riska darījumu skaitu sākotnējos portfeļos, no kurienes cēlušies vērtspapīros pārvēršamie bāzes riska darījumi. Ja ir pieejama portfeļa daļa, kas ir saistīta ar lielāko riska darījumu (C1) kredītiestāde var aprēķinā N kā 1/C1.

| 50. | Riska svērumus B slejā piešķir visām citām pozīcijām. |
| --- | --- |

50.

Riska svērumus B slejā piešķir visām citām pozīcijām.

| 51. | Kredītriska mazināšanu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijās iespējams atzīt atbilstoši 60. līdz 62. punktam. |
| --- | --- |

51.

Kredītriska mazināšanu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijās iespējams atzīt atbilstoši 60. līdz 62. punktam.

3.4.   Uzraudzības formulas metode

| 52. | Ievērojot 58. un 59. punktu, uzraudzības formulas metode paredz, ka riska svērums pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai ir lielākais no diviem lielumiem - 7 % vai riska svērums, kas piemērojams saskaņā ar 53. punktu. |
| --- | --- |

52.

Ievērojot 58. un 59. punktu, uzraudzības formulas metode paredz, ka riska svērums pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai ir lielākais no diviem lielumiem - 7 % vai riska svērums, kas piemērojams saskaņā ar 53. punktu.

| 53. | Saskaņā ar 58. un 59. punktu riska darījuma summai piemērojamais riska svērums ir
  12,5 x (S[L+T] – S[L])/T
  kur



  kur








  h | = | (1- Kirbr / ELGB ) N |
| --- | --- | --- | --- |
| c | = | Kirbr /(1 - h ) |
| v | = | |
| f | = | |
| g | = | |
| a | = | g · c |
| b | = | g · (1 - c ) |
| d | = | 1 - (1 - h )·(1 - Beta [ Kirbr ; a, b ]) |
| K [x] | = | (1 - h )·((1 - Beta [x; a, b ]) x + Beta [x; a + 1, b ], c ). |

53.

Saskaņā ar 58. un 59. punktu riska darījuma summai piemērojamais riska svērums ir

12,5 x (S[L+T] – S[L])/T

kur

Image

kur

h

=

(1- Kirbr / ELGB ) N

c

=

Kirbr /(1 - h )

v

=

Formula

f

=

Formula

g

=

Formula

a

=

g · c

b

=

g · (1 - c )

d

=

1 - (1 - h )·(1 - Beta [ Kirbr ; a, b ])

K [x]

=

(1 - h )·((1 - Beta [x; a, b ]) x + Beta [x; a + 1, b ], c ).

τ = 1 000, un

un ω = 20.

Šajos vienādojumos Beta [x; a, b] attiecas uz kumulatīvo beta sadalījumu ar parametriem a un b, kurus novērtē attiecībā pret x.

T (laidiena apjoms, kurā atrodas pozīcija) aprēķina kā a) laidiena nominālās summas attiecību pret b) riska darījumu vērtības summu vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem. T aprēķināšanas nolūkiem IV pielikumā uzskaitīto atvasināto instrumentu riska darījumu vērtība gadījumos, kad esošās aizstāšanas izmaksas nav pozitīvs lielums, ir potenciāls nākotnes kredītriska darījums, ko aprēķina saskaņā ar III pielikumu.

Kirbr ir attiecība a) Kirb pret b) b) riska darījumu vērtību summa vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem. Kirbr izsaka decimālā formā (piemēram, Kirb, kas ir vienāds 15 % no portfeļa izsaka kā Kirbr 0,15).

L (kredīta kvalitātes uzlabošanas līmenis) aprēķina kā visu to laidienu nominālās summas attiecību, kuri ir pakārtoti laidienam, kurā atrodas pozīcija, attiecību pret riska darījumu vērtību summu vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem. Kapitalizētos nākotnes ieņēmumus neiekļauj L aprēķinā. Aprēķinot kredīta kvalitātes uzlabošanas līmeni, summas, kas jāsaņem no darījumu partneriem saistībā ar IV pielikumā uzskaitītajiem atvasinātajiem instrumentiem un kas attiecībā pret minēto laidienu ietilpst attiecināmas uz jaunāku laidienu, iespējams aprēķināt pēc to esošajām aizstāšanas izmaksām (bez potenciālajiem nākotnes riska darījumiem).

N ir riska darījumu faktiskais skaits, kas aprēķināts saskaņā ar 49. punktu.

ELGD jeb riska darījuma vidējos svērtos zaudējumus, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, aprēķina šādi:

Formula

kur LGDi ir vidējais LGD visiem riska darījumiem ar i debitoru, ja LGD nosaka saskaņā ar 84. līdz 89. pantu. Atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros gadījumā pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām piemēro 100 % LGD. Ja saistību nepildīšanas risku un pasliktināšanās risku iegādātajiem pircēju parādiem vienā pārvēršanā vērtspapīros izskata apkopotā veidā (t.i., viena rezerve vai nodrošinājums ir pieejams abu veidu zaudējumu segšanai), LGDi ievadi sastāda kā vidējo svērto LGD kredītriskam un 75 % LGD pasliktināšanās riskam. Svērumi ir atsevišķs kapitāla nodrošinājums attiecīgi kredītriskam un pasliktināšanās riskam.

Vienkāršota ievade

Ja riska darījuma vērtība lielākajam vērtspapīros pārvēršamajam riska darījumam, C1, nav lielāka par 3 % no riska darījumu vērtību summas vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem, uzraudzības formulas metodes nolūkiem kredītiestāde var noteikt LGD = 50 % un N kā vienādu ar

Formula

vai

N=1/ C 1 .

Cm ir riska darījumu vērtību summas lielākajiem “m” riska darījumiem attiecība pret riska darījumu vērtību summu vērtspapīros pārvēršamajiem riska darījumiem. Lielumam “m” līmeni var noteikt kredītiestāde.

Pārvēršanai vērtspapīros, kurā ietverti mazie riska darījumi, kompetentās iestādes var atļaut uzraudzības formulas metodes izmantošanu, lietojot vienkāršojumus: h = 0 un v = 0.

| 54. | Kredītriska mazināšanu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijās iespējams atzīt atbilstoši 60., 61. un 63. līdz 67. punktam. |
| --- | --- |

54.

Kredītriska mazināšanu pārvēršanas vērtspapīros pozīcijās iespējams atzīt atbilstoši 60., 61. un 63. līdz 67. punktam.

3.5.   Vienošanās par likviditātes nodrošināšanu

| 55. | 56. līdz 59. punktu piemēro, lai noteiktu riska darījumu vērtību pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai bez reitinga, kas ir noteiktu veidu vienošanās par likviditātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

55.

56. līdz 59. punktu piemēro, lai noteiktu riska darījumu vērtību pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai bez reitinga, kas ir noteiktu veidu vienošanās par likviditātes nodrošināšanu.

3.5.1.   Likviditātes nodrošinājumi, kas ir pieejami tikai vispārēju tirgus darbības traucējumu gadījumā

| 56. | Likviditātes nodrošinājuma, ko iespējams izmantot tikai vispārīgu tirgus darbības traucējumu gadījumā un kas atbilst 13. punkta nosacījumiem “piemērotas likviditātes nodrošināšanai”, nominālajai summai var piemērot 20 % konversijas koeficientu. |
| --- | --- |

56.

Likviditātes nodrošinājuma, ko iespējams izmantot tikai vispārīgu tirgus darbības traucējumu gadījumā un kas atbilst 13. punkta nosacījumiem “piemērotas likviditātes nodrošināšanai”, nominālajai summai var piemērot 20 % konversijas koeficientu.

3.5.2.   Vienošanās par naudas aizdošanu

| 57. | Likviditātes nodrošinājuma, kas atbilst 15. punkta nosacījumiem, nominālajai summai iespējams piemērot konversijas koeficientu 0 %. |
| --- | --- |

57.

Likviditātes nodrošinājuma, kas atbilst 15. punkta nosacījumiem, nominālajai summai iespējams piemērot konversijas koeficientu 0 %.

3.5.3.   Izņēmuma gadījumi, kad nav iespējams aprēķināt Kirb.

| 58. | Ja kredītiestādei no praktiskā viedokļa nav izdevīgi aprēķināt riska svērto vērtību riska darījumiem tā, it kā tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, kredītiestāde izņēmuma gadījumos ar kompetento iestāžu atļauju uz noteiktu laiku var piemērot 59. punktā izklāstīto metodi riska svērtās vērtības aprēķināšanai pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām bez reitinga likviditātes nodrošinājuma veidā, ja likviditātes nodrošinājums atbilst 13. punktā minētajiem “atzīta likviditātes nodrošinājuma” nosacījumiem vai 56. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

58.

Ja kredītiestādei no praktiskā viedokļa nav izdevīgi aprēķināt riska svērto vērtību riska darījumiem tā, it kā tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, kredītiestāde izņēmuma gadījumos ar kompetento iestāžu atļauju uz noteiktu laiku var piemērot 59. punktā izklāstīto metodi riska svērtās vērtības aprēķināšanai pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām bez reitinga likviditātes nodrošinājuma veidā, ja likviditātes nodrošinājums atbilst 13. punktā minētajiem “atzīta likviditātes nodrošinājuma” nosacījumiem vai 56. punkta noteikumiem.

| 59. | Augstāko riska svērumu, kas tiktu piemērots saskaņā ar 78. līdz 83. pantu jebkuram vērtspapīros pārvēršamam riska darījumam tā, it kā tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, var piemērot pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai, ko pārstāv likviditātes nodrošinājums. Lai noteiktu pozīcijas riska darījuma vērtību, var piemērot 50 % konversijas koeficientu likviditātes nodrošinājuma nominālajai summai, ja vienošanās sākotnējais termiņš ir viens gads vai mazāk. Ja likviditātes nodrošinājums atbilst 56. punkta nosacījumiem, iespējams piemērot 20 % konversijas koeficientu. Citos gadījumos piemēro 100 % konversijas koeficientu. |
| --- | --- |

59.

Augstāko riska svērumu, kas tiktu piemērots saskaņā ar 78. līdz 83. pantu jebkuram vērtspapīros pārvēršamam riska darījumam tā, it kā tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, var piemērot pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai, ko pārstāv likviditātes nodrošinājums. Lai noteiktu pozīcijas riska darījuma vērtību, var piemērot 50 % konversijas koeficientu likviditātes nodrošinājuma nominālajai summai, ja vienošanās sākotnējais termiņš ir viens gads vai mazāk. Ja likviditātes nodrošinājums atbilst 56. punkta nosacījumiem, iespējams piemērot 20 % konversijas koeficientu. Citos gadījumos piemēro 100 % konversijas koeficientu.

3.6.   Kredītriska mazināšanas atzīšana pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām

3.6.1.   Fondētā kredītu aizsardzība

| 60. | Piemērota fondētā aizsardzība tiek ierobežota līdz tādai, kas ir piemērota riska svērtās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, kā tas noteikts 90. līdz 93. pantā, un tās atzīšana ir saistāma ar attiecīgo minimālo prasību izpildi, kas noteiktas minētajos pantos. |
| --- | --- |

60.

Piemērota fondētā aizsardzība tiek ierobežota līdz tādai, kas ir piemērota riska svērtās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, kā tas noteikts 90. līdz 93. pantā, un tās atzīšana ir saistāma ar attiecīgo minimālo prasību izpildi, kas noteiktas minētajos pantos.

3.6.2.   Nefondētā aizsardzība

| 61. | Piemērota nefondētā aizsardzība un nefondētās aizsardzības sniedzēji ir tikai tādi, kas ir piemēroti saskaņā ar 90. līdz 93. pantu, un to atzīšana ir saistāma ar attiecīgo minimālo prasību izpildi, kas noteiktas šajos pantos. |
| --- | --- |

61.

Piemērota nefondētā aizsardzība un nefondētās aizsardzības sniedzēji ir tikai tādi, kas ir piemēroti saskaņā ar 90. līdz 93. pantu, un to atzīšana ir saistāma ar attiecīgo minimālo prasību izpildi, kas noteiktas šajos pantos.

3.6.3.   Kapitāla prasību aprēķināšana pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām ar kredītriska mazināšanu.

Uz reitingiem balstītā metode

| 62. | Ja riska svērto vērtību aprēķina, izmantojot uz reitingiem balstīto pieeju, riska darījumu vērtību un/vai riska svērto vērtību pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai, kurai ir iegūta kredīta aizsardzība, var grozīt saskaņā ar VIII pielikuma noteikumiem, ciktāl tie attiecas uz riska svērtās vērtības aprēķināšanu saskaņā ar 78. līdz 83. pantu. |
| --- | --- |

62.

Ja riska svērto vērtību aprēķina, izmantojot uz reitingiem balstīto pieeju, riska darījumu vērtību un/vai riska svērto vērtību pārvēršanas vērtspapīros pozīcijai, kurai ir iegūta kredīta aizsardzība, var grozīt saskaņā ar VIII pielikuma noteikumiem, ciktāl tie attiecas uz riska svērtās vērtības aprēķināšanu saskaņā ar 78. līdz 83. pantu.

Uzraudzības formulas metode — pilna aizsardzība

| 63. | Ja riska svērto vērtību aprēķina, izmantojot uzraudzības formulas metodi, kredītiestāde nosaka pozīcijas “faktisko riska pakāpi”. Kredītiestāde to nosaka, dalot pozīcijas riska svērto vērtību ar pozīcijas riska darījuma vērtību un rezultātu reizinot ar 100. |
| --- | --- |

63.

Ja riska svērto vērtību aprēķina, izmantojot uzraudzības formulas metodi, kredītiestāde nosaka pozīcijas “faktisko riska pakāpi”. Kredītiestāde to nosaka, dalot pozīcijas riska svērto vērtību ar pozīcijas riska darījuma vērtību un rezultātu reizinot ar 100.

| 64. | Fondētās kredīta aizsardzības gadījumā pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska svērto vērtību aprēķina, reizinot pozīcijas riska darījuma summu, kas koriģēta atbilstoši fondētajai kredīta aizsardzībai (E*, kas aprēķināts saskaņā ar 90. līdz 93. pantu, riska svērtās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, pieņemot, ka pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas summa ir E) ar faktisko riska pakāpi. |
| --- | --- |

64.

Fondētās kredīta aizsardzības gadījumā pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska svērto vērtību aprēķina, reizinot pozīcijas riska darījuma summu, kas koriģēta atbilstoši fondētajai kredīta aizsardzībai (E*, kas aprēķināts saskaņā ar 90. līdz 93. pantu, riska svērtās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, pieņemot, ka pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas summa ir E) ar faktisko riska pakāpi.

| 65. | Nefondētas kredīta aizsardzības gadījumā pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska svērto vērtību aprēķina, reizinot GA (aizsardzības summa, kas koriģēta atbilstoši valūtas nesakritībai un termiņu nesakritībai saskaņā ar VIII pielikuma noteikumiem) ar aizsardzības sniedzēja riska svērumu; un pieskaitot rezultātu summai, kas iegūta, reizinot pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas summu, no kuras atņemts GA, ar faktisko riska svērumu. |
| --- | --- |

65.

Nefondētas kredīta aizsardzības gadījumā pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska svērto vērtību aprēķina, reizinot GA (aizsardzības summa, kas koriģēta atbilstoši valūtas nesakritībai un termiņu nesakritībai saskaņā ar VIII pielikuma noteikumiem) ar aizsardzības sniedzēja riska svērumu; un pieskaitot rezultātu summai, kas iegūta, reizinot pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas summu, no kuras atņemts GA, ar faktisko riska svērumu.

Uzraudzības formulas metode — daļēja aizsardzība

| 66. | Ja kredītriska mazināšana sedz “pirmās kārtas zaudējumus” vai proporcionālus zaudējumus pārvēršanas vērtspapīros pozīcijā, kredītiestāde var piemērot 63. līdz 65. punktu. |
| --- | --- |

66.

Ja kredītriska mazināšana sedz “pirmās kārtas zaudējumus” vai proporcionālus zaudējumus pārvēršanas vērtspapīros pozīcijā, kredītiestāde var piemērot 63. līdz 65. punktu.

| 67. | Citos gadījumos kredītiestāde uzskata pārvēršanas vērtspapīros pozīciju par divām vai vairākām pozīcijām, nesegto daļu uzskatot par pozīciju ar zemāko kredīta kvalitāti. Lai aprēķinātu riska svērto vērtību šai pozīcijai, piemēro 52. līdz 54. punkta noteikumus, pieņemot, ka fondētās aizsardzības gadījumā “T” koriģē atbilstoši e*; un nefondētās aizsardzības gadījumā — atbilstoši –g, kur e* apzīmē E* attiecību pret kopējo nosacīto bāzes portfeļa vērtību, kur E* ir pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas koriģētā riska darījuma summa, kas aprēķināta atbilstoši VIII pielikuma noteikumiem, kā tos piemēro riska svērtās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, pieņemot, ka pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas summa ir E; un g ir kredīta aizsardzības nominālās summas (kas ir koriģēta atbilstoši valūtas nesakritībai un termiņu nesakritībai saskaņā ar VIII pielikuma noteikumiem) attiecība pret riska darījumu summām pārvēršanas vērtspapīros riska darījumos. Nefondētās kredīta aizsardzības gadījumā aizsardzības sniedzēja riska svērumu piemēro tai pozīcijas daļai, ko neietver “T” koriģētā vērtība. |
| --- | --- |

67.

Citos gadījumos kredītiestāde uzskata pārvēršanas vērtspapīros pozīciju par divām vai vairākām pozīcijām, nesegto daļu uzskatot par pozīciju ar zemāko kredīta kvalitāti. Lai aprēķinātu riska svērto vērtību šai pozīcijai, piemēro 52. līdz 54. punkta noteikumus, pieņemot, ka fondētās aizsardzības gadījumā “T” koriģē atbilstoši e*; un nefondētās aizsardzības gadījumā — atbilstoši –g, kur e* apzīmē E* attiecību pret kopējo nosacīto bāzes portfeļa vērtību, kur E* ir pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas koriģētā riska darījuma summa, kas aprēķināta atbilstoši VIII pielikuma noteikumiem, kā tos piemēro riska svērtās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, pieņemot, ka pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas summa ir E; un g ir kredīta aizsardzības nominālās summas (kas ir koriģēta atbilstoši valūtas nesakritībai un termiņu nesakritībai saskaņā ar VIII pielikuma noteikumiem) attiecība pret riska darījumu summām pārvēršanas vērtspapīros riska darījumos. Nefondētās kredīta aizsardzības gadījumā aizsardzības sniedzēja riska svērumu piemēro tai pozīcijas daļai, ko neietver “T” koriģētā vērtība.

3.7.   Papildu kapitāla prasības atjaunojamu riska darījumu pārvēršanai vērtspapīros ar priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumiem

| 68. | Papildus riska svērtajai vērtībai, kas aprēķināta kredītiestādes pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, iniciatorei kredītiestādei prasa aprēķināt riska svērto vērtību saskaņā ar metodoloģiju, kas izklāstīta 16. līdz 33. punktā, ja tā pārdod atjaunojamus riska darījumus pārvēršanai vērtspapīros ar priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu. |
| --- | --- |

68.

Papildus riska svērtajai vērtībai, kas aprēķināta kredītiestādes pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, iniciatorei kredītiestādei prasa aprēķināt riska svērto vērtību saskaņā ar metodoloģiju, kas izklāstīta 16. līdz 33. punktā, ja tā pārdod atjaunojamus riska darījumus pārvēršanai vērtspapīros ar priekšlaicīgas amortizācijas nosacījumu.

| 69. | Šā pielikuma 68. punkta nolūkā 70. un 71. punkts aizstāj, attiecīgi, 19. un 20. punktu. |
| --- | --- |

69.

Šā pielikuma 68. punkta nolūkā 70. un 71. punkts aizstāj, attiecīgi, 19. un 20. punktu.

| 70. | Šo noteikumu nolūkiem “iniciatora intereses” ir summa, ko veido:






  a) | riska darījuma vērtība, ko sastāda pārvēršanai vērtspapīros pārdoto izmantoto summu portfeļa nosacītā daļa, kuras proporcija attiecībā pret kopējo portfeļa summu, kas pārdota struktūrai, nosaka proporciju naudas plūsmai, ko rada pamatsummas un procentu iekasēšana un citas saistītās summas, kas nav izmantojamas maksājumiem pārvēršanas vērtspapīros pozīciju turētājiem pārvēršanā vērtspapīros; plus |
| --- | --- | --- |

70.

Šo noteikumu nolūkiem “iniciatora intereses” ir summa, ko veido:

a)

riska darījuma vērtība, ko sastāda pārvēršanai vērtspapīros pārdoto izmantoto summu portfeļa nosacītā daļa, kuras proporcija attiecībā pret kopējo portfeļa summu, kas pārdota struktūrai, nosaka proporciju naudas plūsmai, ko rada pamatsummas un procentu iekasēšana un citas saistītās summas, kas nav izmantojamas maksājumiem pārvēršanas vērtspapīros pozīciju turētājiem pārvēršanā vērtspapīros; plus

| b) | riska darījuma vērtība no tās kredītlīniju neizmantoto summu portfeļa daļas, kuras izmantotās summas ir pārdotas pārvēršanai vērtspapīros un kuru attiecība pret šādu neizmantoto summu kopsummu ir tāda pati kā a) apakšpunktā aprakstītās riska darījuma vērtības attiecība pret izmantoto summu, kas pārdotas pārvēršanai vērtspapīros, portfeļa riska darījuma vērtību. |
| --- | --- |

b)

riska darījuma vērtība no tās kredītlīniju neizmantoto summu portfeļa daļas, kuras izmantotās summas ir pārdotas pārvēršanai vērtspapīros un kuru attiecība pret šādu neizmantoto summu kopsummu ir tāda pati kā a) apakšpunktā aprakstītās riska darījuma vērtības attiecība pret izmantoto summu, kas pārdotas pārvēršanai vērtspapīros, portfeļa riska darījuma vērtību.

Lai tās atzītu par iniciatora interesēm, tām nav jābūt pakārtotām ieguldītāja interesēm.

“Ieguldītāja intereses” ir izmantoto summu, kas nav attiecināmas uz a) apakšpunktu, portfeļa nosacītās daļas riska darījuma vērtība plus riska darījuma vērtība tai kredītlīniju neizmantoto summu portfeļa daļai, kuras izmantotās summas ir pārdotas pārvēršanai vērtspapīros, un kas nav attiecināma uz b) apakšpunktu.

| 71. | Iniciatores kredītiestādes riska darījums, kas saistīts ar tās tiesībām attiecībā uz iniciatora interešu daļu, kas aprakstīta 70. punkta a) apakšpunktā, nav uzskatāms par pārvēršanas vērtspapīros pozīciju, bet gan par proporcionālu riska darījumu ar pārvēršanai vērtspapīros izmantoto summu riska darījumiem tā, it kā tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, par summu, kas ir vienāda ar 70. punkta a) apakšpunktā aprakstīto. Tiek uzskatīts arī, ka iniciatorei kredītiestādei ir proporcionāls riska darījums ar kredītlīniju neizmantotajām summām, kuru izmantotās summas ir pārdotas pārvēršanai vērtspapīros, par summu, kas ir vienāda ar 70. punkta b) apakšpunktā aprakstīto. |
| --- | --- |

71.

Iniciatores kredītiestādes riska darījums, kas saistīts ar tās tiesībām attiecībā uz iniciatora interešu daļu, kas aprakstīta 70. punkta a) apakšpunktā, nav uzskatāms par pārvēršanas vērtspapīros pozīciju, bet gan par proporcionālu riska darījumu ar pārvēršanai vērtspapīros izmantoto summu riska darījumiem tā, it kā tie nebūtu pārvērsti vērtspapīros, par summu, kas ir vienāda ar 70. punkta a) apakšpunktā aprakstīto. Tiek uzskatīts arī, ka iniciatorei kredītiestādei ir proporcionāls riska darījums ar kredītlīniju neizmantotajām summām, kuru izmantotās summas ir pārdotas pārvēršanai vērtspapīros, par summu, kas ir vienāda ar 70. punkta b) apakšpunktā aprakstīto.

3.8.   Riska svērtās vērtības mazināšana

| 72. | Pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, kurai piešķir 1 250 % riska svērumu, riska svērto vērtību var samazināt par summu, kas ir 12,5 reizes lielāka par jebkuru summu vērtības korekcijai, ko kredītiestāde ir izmantojusi attiecībā uz vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem. Tādā apjomā, kā vērtības korekcijas ir ņemtas vērā šim nolūkam, tās neņem vērā to aprēķinu nolūkiem, kas norādīti VII pielikuma 1. daļas 36. punktā. |
| --- | --- |

72.

Pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, kurai piešķir 1 250 % riska svērumu, riska svērto vērtību var samazināt par summu, kas ir 12,5 reizes lielāka par jebkuru summu vērtības korekcijai, ko kredītiestāde ir izmantojusi attiecībā uz vērtspapīros pārvēršamiem riska darījumiem. Tādā apjomā, kā vērtības korekcijas ir ņemtas vērā šim nolūkam, tās neņem vērā to aprēķinu nolūkiem, kas norādīti VII pielikuma 1. daļas 36. punktā.

| 73. | Pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska svērto vērtību var samazināt par summu, kas ir 12,5 reizes lielāka par jebkuru summu vērtības korekcijai, ko kredītiestāde ir izmantojusi attiecībā uz šo pozīciju. |
| --- | --- |

73.

Pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas riska svērto vērtību var samazināt par summu, kas ir 12,5 reizes lielāka par jebkuru summu vērtības korekcijai, ko kredītiestāde ir izmantojusi attiecībā uz šo pozīciju.

| 74. | Kā paredz 66. panta 2. punkts, attiecībā uz pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, kurām piešķir 1 250 % riska svērumu, kredītiestādes var, kā alternatīvu pozīcijas iekļaušanai savos riska svērtās vērtības aprēķinos, atskaitīt no pašu kapitāla šīs pozīcijas riska darījuma vērtību. |
| --- | --- |

74.

Kā paredz 66. panta 2. punkts, attiecībā uz pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, kurām piešķir 1 250 % riska svērumu, kredītiestādes var, kā alternatīvu pozīcijas iekļaušanai savos riska svērtās vērtības aprēķinos, atskaitīt no pašu kapitāla šīs pozīcijas riska darījuma vērtību.

| 75. | Šā panta 74. punktā






  a) | pozīcijas riska darījuma vērtību var atvasināt no riska svērtās summas, ņemot vērā visus samazinājumus saskaņā ar 72. un 73. punktu; |
| --- | --- | --- |

75.

Šā panta 74. punktā

a)

pozīcijas riska darījuma vērtību var atvasināt no riska svērtās summas, ņemot vērā visus samazinājumus saskaņā ar 72. un 73. punktu;

| b) | riska darījuma vērtības aprēķinā var ņemt vērā piemēroto fondēto aizsardzību tādā veidā, kas atbilst 60. līdz 67. punktā paredzētajai metodoloģijai; |
| --- | --- |

b)

riska darījuma vērtības aprēķinā var ņemt vērā piemēroto fondēto aizsardzību tādā veidā, kas atbilst 60. līdz 67. punktā paredzētajai metodoloģijai;

| c) | ja ir izmantota uzraudzības formulas metode riska svērtās vērtības aprēķināšanai, un L≤KIRBR [L+K] >KIRBR, pozīciju var uzskatīt par divām pozīcijām, kur L vienāds ar KIRBR vecākajai no šīm pozīcijām. |
| --- | --- |

c)

ja ir izmantota uzraudzības formulas metode riska svērtās vērtības aprēķināšanai, un L≤KIRBR [L+K] >KIRBR, pozīciju var uzskatīt par divām pozīcijām, kur L vienāds ar KIRBR vecākajai no šīm pozīcijām.

| 76. | Ja kredītiestāde izmanto 74. punktā paredzēto alternatīvu, summu, kas ir 12,5 reizes lielāka par summu, atskaitītu saskaņā ar šo punktu, 45. punkta nolūkiem atskaita no summas, kas šajā 45. punktā minēta kā maksimālā riska svērtā vērtība, ko jāaprēķina šeit norādītajām kredītiestādēm. |
| --- | --- |

76.

Ja kredītiestāde izmanto 74. punktā paredzēto alternatīvu, summu, kas ir 12,5 reizes lielāka par summu, atskaitītu saskaņā ar šo punktu, 45. punkta nolūkiem atskaita no summas, kas šajā 45. punktā minēta kā maksimālā riska svērtā vērtība, ko jāaprēķina šeit norādītajām kredītiestādēm.

X PIELIKUMS

OPERACIONĀLAIS RISKS

1. daļa — Pamatrādītāja pieeja

1.   KAPITĀLA PRASĪBA

| 1. | Atbilstoši pamatrādītāja pieejai operacionālā riska kapitāla prasība ir vienāda ar 15 % no 2. līdz 9. punktā definētā attiecīgā rādītāja. |
| --- | --- |

1.

Atbilstoši pamatrādītāja pieejai operacionālā riska kapitāla prasība ir vienāda ar 15 % no 2. līdz 9. punktā definētā attiecīgā rādītāja.

2.   INDIKATORS

| 2. | Attiecīgais indikators ir procentu tīro ieņēmumu un no procentiem neatkarīgo tīro ieņēmumu vidējā summa trīs gados. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgais indikators ir procentu tīro ieņēmumu un no procentiem neatkarīgo tīro ieņēmumu vidējā summa trīs gados.

| 3. | Vidējo summu par trim gadiem aprēķina, pamatojoties uz pēdējiem trīs divpadsmit mēnešu novērojumiem finanšu gada beigās. Ja nav pieejami pārbaudīti rādītāji, iespējams izmantot darījumu prognozes. |
| --- | --- |

3.

Vidējo summu par trim gadiem aprēķina, pamatojoties uz pēdējiem trīs divpadsmit mēnešu novērojumiem finanšu gada beigās. Ja nav pieejami pārbaudīti rādītāji, iespējams izmantot darījumu prognozes.

| 4. | Ja kādā no minētajiem novērojumiem tīro procentu ieņēmumu un no procentiem neatkarīgo tīro ieņēmumu summa ir negatīva vai vienāda ar nulli, šo rādītāju neņem vērā, aprēķinot vidējo summu par trijiem gadiem. Attiecīgo indikatoru aprēķina kā pozitīvo rādītāju summu, ko dala ar pozitīvo rādītāju skaitu. |
| --- | --- |

4.

Ja kādā no minētajiem novērojumiem tīro procentu ieņēmumu un no procentiem neatkarīgo tīro ieņēmumu summa ir negatīva vai vienāda ar nulli, šo rādītāju neņem vērā, aprēķinot vidējo summu par trijiem gadiem. Attiecīgo indikatoru aprēķina kā pozitīvo rādītāju summu, ko dala ar pozitīvo rādītāju skaitu.

2.1.   Kredītiestādes, kuru darbību regulē Direktīva 86/635/EEK

| 5. | Pamatojoties uz kredītiestāžu peļņas un zaudējumu pārskata grāmatvedības posteņiem saskaņā ar Direktīvas 86/635/EEK 27. pantu, attiecīgo indikatoru aprēķina kā 1. tabulā uzskaitīto elementu summu. Katru elementu summē kā pozitīvu vai negatīvu. |
| --- | --- |

5.

Pamatojoties uz kredītiestāžu peļņas un zaudējumu pārskata grāmatvedības posteņiem saskaņā ar Direktīvas 86/635/EEK 27. pantu, attiecīgo indikatoru aprēķina kā 1. tabulā uzskaitīto elementu summu. Katru elementu summē kā pozitīvu vai negatīvu.

| 6. | Šiem elementiem var būt vajadzīgas korekcijas, lai ņemtu vērā 7. un 8. punktā noteiktās prasības.
  1. tabula











  1. | Procentu ienākumi un līdzīgi ienākumi |
| --- | --- | --- |

6.

Šiem elementiem var būt vajadzīgas korekcijas, lai ņemtu vērā 7. un 8. punktā noteiktās prasības.

1. tabula

1.

Procentu ienākumi un līdzīgi ienākumi

| 2. | Maksājamie procenti un līdzīgi maksājumi |
| --- | --- |

2.

Maksājamie procenti un līdzīgi maksājumi

| 3. | Ienākumi no akcijām, un cietiem mainīgā/nemainīgā procenta vērtspapīriem. |
| --- | --- |

3.

Ienākumi no akcijām, un cietiem mainīgā/nemainīgā procenta vērtspapīriem.

| 4. | Saņemtās komisijas naudas un maksas |
| --- | --- |

4.

Saņemtās komisijas naudas un maksas

| 5. | Maksājamās komisijas naudas un maksas |
| --- | --- |

5.

Maksājamās komisijas naudas un maksas

| 6. | Finanšu operāciju tīrā peļņa vai tīrie zaudējumi |
| --- | --- |

6.

Finanšu operāciju tīrā peļņa vai tīrie zaudējumi

| 7. | Pārējie saimnieciskās darbības ieņēmumi |
| --- | --- |

7.

Pārējie saimnieciskās darbības ieņēmumi

2.1.1.   Prasības.

| 7. | Rādītāju aprēķina pirms rezervju un pamatdarbības izdevumu atskaitīšanas. Pamatdarbības izdevumos iekļauj maksu par ārējiem pakalpojumiem, ko sniegušas trešās puses, kas nav kredītiestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums, vai tā mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, kas ir arī kredītiestādes mātesuzņēmums. Izdevumi par trešo pušu sniegtiem pakalpojumiem var samazināt attiecīgo rādītāju, ja izdevumus radījis uzņēmums, kas pakļauts uzraudzībai saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

7.

Rādītāju aprēķina pirms rezervju un pamatdarbības izdevumu atskaitīšanas. Pamatdarbības izdevumos iekļauj maksu par ārējiem pakalpojumiem, ko sniegušas trešās puses, kas nav kredītiestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums, vai tā mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, kas ir arī kredītiestādes mātesuzņēmums. Izdevumi par trešo pušu sniegtiem pakalpojumiem var samazināt attiecīgo rādītāju, ja izdevumus radījis uzņēmums, kas pakļauts uzraudzībai saskaņā ar šo direktīvu.

| 8. | Atbilstīgā rādītāja aprēķināšanā neizmanto šādus elementus:






  a) | Realizētā peļņa/zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas, kas nav iekļauti tirdzniecības portfelī |
| --- | --- | --- |

8.

Atbilstīgā rādītāja aprēķināšanā neizmanto šādus elementus:

a)

Realizētā peļņa/zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas, kas nav iekļauti tirdzniecības portfelī

| b) | Ienākumi no ārkārtas posteņiem vai neparastiem posteņiem |
| --- | --- |

b)

Ienākumi no ārkārtas posteņiem vai neparastiem posteņiem

| c) | Ienākumi, kas saistīti ar apdrošināšanu |
| --- | --- |

c)

Ienākumi, kas saistīti ar apdrošināšanu

Ja tirdzniecības posteņu pārvērtēšana ir daļa no peļņas un zaudējumu pārskata, to var iekļaut aprēķinā. Ja piemēro Direktīvas 86/635/EEK 36. panta 2. punktu, peļņas un zaudējumu pārskatā iegrāmatotā pārvērtēšana jāiekļauj aprēķinā.

2.2.   Kredītiestādes, kuru darbību regulē atšķirīgas grāmatvedības sistēmas

| 9. | Ja kredītiestāžu darbību regulē grāmatvedības sistēmas, kas ir atšķirīgas no Direktīvā 86/635/EK noteiktajām, tās aprēķina attiecīgo rādītāju, pamatojoties uz datiem, kas vislabāk atbilst 2. līdz 8. punktā izklāstītajai definīcijai. |
| --- | --- |

9.

Ja kredītiestāžu darbību regulē grāmatvedības sistēmas, kas ir atšķirīgas no Direktīvā 86/635/EK noteiktajām, tās aprēķina attiecīgo rādītāju, pamatojoties uz datiem, kas vislabāk atbilst 2. līdz 8. punktā izklāstītajai definīcijai.

2. daļa — Standartizētā pieeja

1.   KAPITĀLA PRASĪBA

| 1. | Atbilstoši standartizētajai pieejai operacionālā riska kapitāla prasība ir 3 gadu vidējā vērtība attiecīgajiem rādītājiem, kam piemērots riska svērums un ko katru gadu aprēķina visām 2. tabulā minētajām darījumu līnijām. Tādu negatīvu operacionālā riska kapitāla prasību kādā darījumu līnijā, kura radusies no attiecīgā rādītāja, katru gadu var pārrēķināt attiecībā uz visu kopumu. Tomēr, ja visu darījumu līniju kopējās kapitāla izmaksas attiecīgajā gadā ir negatīvas, tad šim gadam vidējā vērtība ir nulle. |
| --- | --- |

1.

Atbilstoši standartizētajai pieejai operacionālā riska kapitāla prasība ir 3 gadu vidējā vērtība attiecīgajiem rādītājiem, kam piemērots riska svērums un ko katru gadu aprēķina visām 2. tabulā minētajām darījumu līnijām. Tādu negatīvu operacionālā riska kapitāla prasību kādā darījumu līnijā, kura radusies no attiecīgā rādītāja, katru gadu var pārrēķināt attiecībā uz visu kopumu. Tomēr, ja visu darījumu līniju kopējās kapitāla izmaksas attiecīgajā gadā ir negatīvas, tad šim gadam vidējā vērtība ir nulle.

| 2. | Vidējo summu par trim gadiem aprēķina, pamatojoties uz pēdējiem trīs divpadsmit mēnešu novērojumiem finanšu gada beigās. Ja nav pieejami pārbaudīti rādītāji, iespējams izmantot darījumu prognozes.
  2. tabula







  Darījumu līnija | Darbību saraksts | Procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| Uzņēmumu finanses | Finanšu instrumentu izpirkšana sākotnējai izvietošanai un/vai sākotnējās izvietošanas laikā neizvietoto finanšu instrumentu izpirkšanas garantēšana
  Ar garantēšanu saistīti pakalpojumi
  Konsultēšana par ieguldījumiem
  Ieteikumi uzņēmumiem attiecībā uz kapitāla struktūru, darbības stratēģiju un ar to saistītiem jautājumiem un ieteikumi un pakalpojumi attiecībā uz uzņēmējsabiedrību apvienošanu un uzņēmumu pirkšanu
  Ieguldījumu izpēte, finanšu analīze un citi vispārīgi ieteikumi, kas saistīti ar finanšu instrumentu darījumiem | 18 % |
| Tirdzniecība un pārdošana | Darījumu veikšana uz sava rēķina
  Starpniecība naudas tirgus darījumos
  Rīkojumu pieņemšana un pārsūtīšana attiecībā uz vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem
  Rīkojumu izpilde klientu vārdā
  Finanšu instrumentu izvietošana, ja iestāde negarantē to izpirkšanu
  Operācijas ar daudzpusējām tirdzniecības sistēmām | 18 % |
| Starpniecības pakalpojumi mazo riska darījumu portfelī iekļautajiem klientiem
  (Darbības ar fiziskām personām vai maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas atbilst 79. pantā noteiktajiem kritērijiem mazo riska darījumu kategorijai) | Rīkojumu pieņemšana un pārsūtīšana attiecībā uz vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem
  Rīkojumu izpilde klientu vārdā
  Finanšu instrumentu izvietošana bez ciešām saistībām | 12 % |
| Korporatīvo klientu apkalpošana | Noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana
  Kreditēšana
  Finanšu noma
  Garantijas un saistības | 15 % |
| Mazo riska darījumu portfelī iekļauto klientu apkalpošana
  (Darbības ar fiziskām personām vai maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas atbilst 79. pantā noteiktajiem kritērijiem mazo riska darījumu kategorijai) | Noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana
  Kreditēšana
  Finanšu noma
  Garantijas un saistības | 12 % |
| Maksājumi un norēķini | Naudas pārskaitīšanas pakalpojumi
  Maksāšanas līdzekļu emisija un administrēšana | 18 % |
| Aģentūru pakalpojumi | Finanšu instrumentu glabāšana un pārvaldīšana klientu uzdevumā, tostarp vērtspapīru glabāšana bankā un saistīti pakalpojumi, tādi kā naudas un nodrošinājuma pārvaldīšana | 15 % |
| Aktīvu pārvaldīšana | Portfeļa pārvaldība
  PVKIU pārvaldīšana
  Citi aktīvu pārvaldīšanas veidi | 12 % |

2.

Vidējo summu par trim gadiem aprēķina, pamatojoties uz pēdējiem trīs divpadsmit mēnešu novērojumiem finanšu gada beigās. Ja nav pieejami pārbaudīti rādītāji, iespējams izmantot darījumu prognozes.

2. tabula

Darījumu līnija

Darbību saraksts

Procenti

Uzņēmumu finanses

Finanšu instrumentu izpirkšana sākotnējai izvietošanai un/vai sākotnējās izvietošanas laikā neizvietoto finanšu instrumentu izpirkšanas garantēšana

Ar garantēšanu saistīti pakalpojumi

Konsultēšana par ieguldījumiem

Ieteikumi uzņēmumiem attiecībā uz kapitāla struktūru, darbības stratēģiju un ar to saistītiem jautājumiem un ieteikumi un pakalpojumi attiecībā uz uzņēmējsabiedrību apvienošanu un uzņēmumu pirkšanu

Ieguldījumu izpēte, finanšu analīze un citi vispārīgi ieteikumi, kas saistīti ar finanšu instrumentu darījumiem

18 %

Tirdzniecība un pārdošana

Darījumu veikšana uz sava rēķina

Starpniecība naudas tirgus darījumos

Rīkojumu pieņemšana un pārsūtīšana attiecībā uz vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem

Rīkojumu izpilde klientu vārdā

Finanšu instrumentu izvietošana, ja iestāde negarantē to izpirkšanu

Operācijas ar daudzpusējām tirdzniecības sistēmām

18 %

Starpniecības pakalpojumi mazo riska darījumu portfelī iekļautajiem klientiem

(Darbības ar fiziskām personām vai maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas atbilst 79. pantā noteiktajiem kritērijiem mazo riska darījumu kategorijai)

Rīkojumu pieņemšana un pārsūtīšana attiecībā uz vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem

Rīkojumu izpilde klientu vārdā

Finanšu instrumentu izvietošana bez ciešām saistībām

12 %

Korporatīvo klientu apkalpošana

Noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana

Kreditēšana

Finanšu noma

Garantijas un saistības

15 %

Mazo riska darījumu portfelī iekļauto klientu apkalpošana

(Darbības ar fiziskām personām vai maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas atbilst 79. pantā noteiktajiem kritērijiem mazo riska darījumu kategorijai)

Noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana

Kreditēšana

Finanšu noma

Garantijas un saistības

12 %

Maksājumi un norēķini

Naudas pārskaitīšanas pakalpojumi

Maksāšanas līdzekļu emisija un administrēšana

18 %

Aģentūru pakalpojumi

Finanšu instrumentu glabāšana un pārvaldīšana klientu uzdevumā, tostarp vērtspapīru glabāšana bankā un saistīti pakalpojumi, tādi kā naudas un nodrošinājuma pārvaldīšana

15 %

Aktīvu pārvaldīšana

Portfeļa pārvaldība

PVKIU pārvaldīšana

Citi aktīvu pārvaldīšanas veidi

12 %

| 3. | Kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādei operacionālā riska kapitāla prasību aprēķināt, izmantojot alternatīvu standartizēto pieeju, kā izklāstīts 5. līdz 11. punktā. |
| --- | --- |

3.

Kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādei operacionālā riska kapitāla prasību aprēķināt, izmantojot alternatīvu standartizēto pieeju, kā izklāstīts 5. līdz 11. punktā.

2.   DARĪJUMU LĪNIJU SAMĒROŠANAS PRINCIPI

| 4. | Kredītiestādēm jāizstrādā un jādokumentē standartizētā sistēmā īpaša kārtība un kritēriji esošo darījumu līniju un galveno darbību rādītāju samērošanai. Šie kritēriji vajadzības gadījumā jāpārskata un jāpielāgo jauniem vai mainīgiem darījumiem un riskiem. Darījumu līniju samērošanas principi ir šādi:






  a) | visas darbības jāiedala darījumu līnijās tā, lai tās būtu savstarpēji izslēdzošas un visaptverošas; |
| --- | --- | --- |

4.

Kredītiestādēm jāizstrādā un jādokumentē standartizētā sistēmā īpaša kārtība un kritēriji esošo darījumu līniju un galveno darbību rādītāju samērošanai. Šie kritēriji vajadzības gadījumā jāpārskata un jāpielāgo jauniem vai mainīgiem darījumiem un riskiem. Darījumu līniju samērošanas principi ir šādi:

a)

visas darbības jāiedala darījumu līnijās tā, lai tās būtu savstarpēji izslēdzošas un visaptverošas;

| b) | katru darbību, kuru nav iespējams samērot darījumu līniju sistēmā, bet kura ir palīgfunkcija sistēmā iekļautai darbībai, iekļauj tajā darījumu līnijā, kuru tā atbalsta. Ja palīgdarbība atbalsta vairāk nekā vienu darījumu līniju, jāizmanto mērķu samērošanas kritēriji; |
| --- | --- |

b)

katru darbību, kuru nav iespējams samērot darījumu līniju sistēmā, bet kura ir palīgfunkcija sistēmā iekļautai darbībai, iekļauj tajā darījumu līnijā, kuru tā atbalsta. Ja palīgdarbība atbalsta vairāk nekā vienu darījumu līniju, jāizmanto mērķu samērošanas kritēriji;

| c) | ja darbību nav iespējams samērot ar noteiktu darījumu līniju, jāizmanto darījumu līnija, kurā tai ir augstākā procentuālā daļa. Tā pati darījumu līnija attiecas arī uz jebkuru saistīto palīgdarbību; |
| --- | --- |

c)

ja darbību nav iespējams samērot ar noteiktu darījumu līniju, jāizmanto darījumu līnija, kurā tai ir augstākā procentuālā daļa. Tā pati darījumu līnija attiecas arī uz jebkuru saistīto palīgdarbību;

| d) | kredītiestādes var izmantot iekšējo izcenojumu metodes, lai sadalītu galveno rādītāju darījumu līnijās. Izdevumus, kas radušies vienā darījumu līnijā un kas attiecināmi uz citu darījumu līniju, iespējams pārvietot uz darījumu līniju, uz kuru tie attiecas, piemēram, izmantojot metodi, kas pamatojas uz iekšējiem nodošanas izdevumiem starp divām darījumu līnijām; |
| --- | --- |

d)

kredītiestādes var izmantot iekšējo izcenojumu metodes, lai sadalītu galveno rādītāju darījumu līnijās. Izdevumus, kas radušies vienā darījumu līnijā un kas attiecināmi uz citu darījumu līniju, iespējams pārvietot uz darījumu līniju, uz kuru tie attiecas, piemēram, izmantojot metodi, kas pamatojas uz iekšējiem nodošanas izdevumiem starp divām darījumu līnijām;

| e) | darbību samērošanai darījumu līnijās operacionālā riska kapitāla nolūkiem jāatbilst kategorijām, ko lieto kredītriskam un tirgus riskam; |
| --- | --- |

e)

darbību samērošanai darījumu līnijās operacionālā riska kapitāla nolūkiem jāatbilst kategorijām, ko lieto kredītriskam un tirgus riskam;

| f) | kredītiestādes augstākā vadība, ko kontrolē kredītiestādes pārvaldības struktūras, ir atbildīga par samērošanas politiku; un |
| --- | --- |

f)

kredītiestādes augstākā vadība, ko kontrolē kredītiestādes pārvaldības struktūras, ir atbildīga par samērošanas politiku; un

| g) | darījumu līniju samērošanas procedūrai jāveic neatkarīga izvērtēšana. |
| --- | --- |

g)

darījumu līniju samērošanas procedūrai jāveic neatkarīga izvērtēšana.

3.   ALTERNATĪVI RĀDĪTĀJI DAŽĀM DARĪJUMU LĪNIJĀM

3.1.   Veidi

| 5. | Kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādei izmantot alternatīvu atbilstīgu rādītāju darījumu līnijām: mazie banku darījumi un komercbanku darījumi. |
| --- | --- |

5.

Kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādei izmantot alternatīvu atbilstīgu rādītāju darījumu līnijām: mazie banku darījumi un komercbanku darījumi.

| 6. | Šīm darījumu līnijām attiecīgais rādītājs ir izlīdzināts ienākumu rādītājs, kas ir vienāds ar triju gadu vidējo no kopējās aizdevumu un avansu nominālās summas, kas reizināta ar 0,035. |
| --- | --- |

6.

Šīm darījumu līnijām attiecīgais rādītājs ir izlīdzināts ienākumu rādītājs, kas ir vienāds ar triju gadu vidējo no kopējās aizdevumu un avansu nominālās summas, kas reizināta ar 0,035.

| 7. | Mazo banku darījumu un/vai komercbanku darījumu līnijās aizdevumi un avansi ietver kopējās izmantotās summas no atbilstīgiem kredītu portfeļiem: Komercbanku darījumu līnijā iekļauj arī vērtspapīrus, kas nav iekļauti tirdzniecības portfelī. |
| --- | --- |

7.

Mazo banku darījumu un/vai komercbanku darījumu līnijās aizdevumi un avansi ietver kopējās izmantotās summas no atbilstīgiem kredītu portfeļiem: Komercbanku darījumu līnijā iekļauj arī vērtspapīrus, kas nav iekļauti tirdzniecības portfelī.

3.2.   Nosacījumi

| 8. | Atļauju izmantot alternatīvos atbilstīgos rādītājus piešķir, ja ir izpildīti 9. līdz 11. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

8.

Atļauju izmantot alternatīvos atbilstīgos rādītājus piešķir, ja ir izpildīti 9. līdz 11. punkta nosacījumi.

3.2.1.   Vispārīgi nosacījumi

| 9. | Kredītiestāde izpilda 12. punktā noteiktos atbilstības kritērijus. |
| --- | --- |

9.

Kredītiestāde izpilda 12. punktā noteiktos atbilstības kritērijus.

3.2.2.   Īpašie nosacījumi mazajiem banku darījumiem un komercbanku darījumiem

| 10. | Kredītiestāde galvenokārt darbojas mazo banku darījumu jomā un/vai komercbanku darījumu jomā, kas veido vismaz 90 % no tās ienākumiem. |
| --- | --- |

10.

Kredītiestāde galvenokārt darbojas mazo banku darījumu jomā un/vai komercbanku darījumu jomā, kas veido vismaz 90 % no tās ienākumiem.

| 11. | Kredītiestāde var pierādīt kompetentajām iestādēm, ka būtiska daļa no tās mazo darījumu un/vai komercbanku darījumu aktivitātēm ir aizdevumi ar augstu PD un ka alternatīvā standartizētā pieeja ir labāks pamats operacionālā riska novērtēšanai. |
| --- | --- |

11.

Kredītiestāde var pierādīt kompetentajām iestādēm, ka būtiska daļa no tās mazo darījumu un/vai komercbanku darījumu aktivitātēm ir aizdevumi ar augstu PD un ka alternatīvā standartizētā pieeja ir labāks pamats operacionālā riska novērtēšanai.

4.   ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI

| 12. | Papildus vispārējiem riska pārvaldības standartiem, kas noteikti 22. pantā un V pielikumā, kredītiestādēm jāatbilst turpmāk uzskaitītajiem atbilstības kritērijiem. Atbilstību šiem kritērijiem nosaka, ņemot vērā kredītiestādes darbības apjomu un daudzveidību, un proporcionalitātes principu.






  a) | Kredītiestādēm ir labi dokumentēta operacionālā riska novērtēšanas un pārvaldības sistēma, kurā skaidri norādīta atbildības joma šajā sistēmā. Tās identificē savus operacionālos riskus un uzskaita attiecīgos operacionālā riska datus, tostarp datus par faktiskajiem zaudējumiem. Šai sistēmai veic regulāru neatkarīgu izvērtēšanu. |
| --- | --- | --- |

12.

Papildus vispārējiem riska pārvaldības standartiem, kas noteikti 22. pantā un V pielikumā, kredītiestādēm jāatbilst turpmāk uzskaitītajiem atbilstības kritērijiem. Atbilstību šiem kritērijiem nosaka, ņemot vērā kredītiestādes darbības apjomu un daudzveidību, un proporcionalitātes principu.

a)

Kredītiestādēm ir labi dokumentēta operacionālā riska novērtēšanas un pārvaldības sistēma, kurā skaidri norādīta atbildības joma šajā sistēmā. Tās identificē savus operacionālos riskus un uzskaita attiecīgos operacionālā riska datus, tostarp datus par faktiskajiem zaudējumiem. Šai sistēmai veic regulāru neatkarīgu izvērtēšanu.

| b) | Operacionālā riska novērtēšanas sistēmai jābūt cieši integrētai kredītiestādes riska pārvaldības procedūrās. Tās rezultātiem jābūt kredītiestādes operacionālā riska profila pārraudzības un kontroles procesa sastāvdaļai. un |
| --- | --- |

b)

Operacionālā riska novērtēšanas sistēmai jābūt cieši integrētai kredītiestādes riska pārvaldības procedūrās. Tās rezultātiem jābūt kredītiestādes operacionālā riska profila pārraudzības un kontroles procesa sastāvdaļai. un

| c) | Kredītiestādes ievieš vadības ziņošanas sistēmu, kas nodrošina operacionālā riska ziņojumus attiecīgajām struktūrām kredītiestādē. Kredītiestādēm ir procedūras piemērotu darbību veikšanai atbilstoši vadības ziņojumos sniegtajai informācijai. |
| --- | --- |

c)

Kredītiestādes ievieš vadības ziņošanas sistēmu, kas nodrošina operacionālā riska ziņojumus attiecīgajām struktūrām kredītiestādē. Kredītiestādēm ir procedūras piemērotu darbību veikšanai atbilstoši vadības ziņojumos sniegtajai informācijai.

3. daļa — Uzlaboto rādītāju pieejas

1.   ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI

| 1. | Lai kredītiestādes būtu tiesīgas izmantot uzlaboto rādītāju pieeju, tām jāpierāda, ka tās ir izpildījušas turpmāk uzskaitītos atbilstības kritērijus papildus vispārējiem riska pārvaldīšanas standartiem, kas noteikti 22. pantā un V pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Lai kredītiestādes būtu tiesīgas izmantot uzlaboto rādītāju pieeju, tām jāpierāda, ka tās ir izpildījušas turpmāk uzskaitītos atbilstības kritērijus papildus vispārējiem riska pārvaldīšanas standartiem, kas noteikti 22. pantā un V pielikumā.

1.1.   Kvalitatīvie standarti

| 2. | Kredītiestādes iekšējā operacionālā riska aprēķina sistēma ir cieši integrēta ikdienas riska pārvaldības procesos. |
| --- | --- |

2.

Kredītiestādes iekšējā operacionālā riska aprēķina sistēma ir cieši integrēta ikdienas riska pārvaldības procesos.

| 3. | Kredītiestādē jābūt neatkarīgai riska pārvaldības struktūrai operacionālajam riskam. |
| --- | --- |

3.

Kredītiestādē jābūt neatkarīgai riska pārvaldības struktūrai operacionālajam riskam.

| 4. | Ir jābūt regulāriem ziņojumiem par operacionālajiem riskiem un zaudējumu pieredzi. Kredītiestādei ir procedūras piemērotas koriģējošas darbības veikšanai. |
| --- | --- |

4.

Ir jābūt regulāriem ziņojumiem par operacionālajiem riskiem un zaudējumu pieredzi. Kredītiestādei ir procedūras piemērotas koriģējošas darbības veikšanai.

| 5. | Kredītiestādes riska pārvaldības sistēmai ir jābūt labi dokumentētai. Kredītiestādei jāizstrādā kārtība, lai nodrošinātu noteikumu izpildi, un jāparedz kārtībā, kā rīkoties, ja tie netiek izpildīti. |
| --- | --- |

5.

Kredītiestādes riska pārvaldības sistēmai ir jābūt labi dokumentētai. Kredītiestādei jāizstrādā kārtība, lai nodrošinātu noteikumu izpildi, un jāparedz kārtībā, kā rīkoties, ja tie netiek izpildīti.

| 6. | Operacionālā riska pārvaldības procesus un aprēķina sistēmas regulāri pārskata iekšējie un/vai ārējie revidenti. |
| --- | --- |

6.

Operacionālā riska pārvaldības procesus un aprēķina sistēmas regulāri pārskata iekšējie un/vai ārējie revidenti.

| 7. | Kompetento iestāžu apstiprinājums operacionālā riska aprēķina sistēmām ietver šādus elementus:






  a) | pārbaudi, vai iekšējie apstiprināšanas procesi darbojas apmierinoši; |
| --- | --- | --- |

7.

Kompetento iestāžu apstiprinājums operacionālā riska aprēķina sistēmām ietver šādus elementus:

a)

pārbaudi, vai iekšējie apstiprināšanas procesi darbojas apmierinoši;

| b) | pārliecināšanos, ka datu plūsmas un procesi, kas saistīti ar riska aprēķina sistēmu, ir pārredzami un pieejami. |
| --- | --- |

b)

pārliecināšanos, ka datu plūsmas un procesi, kas saistīti ar riska aprēķina sistēmu, ir pārredzami un pieejami.

1.2.   Kvantitatīvie standarti

1.2.1.   Process

| 8. | Kredītiestādes aprēķina savas kapitāla prasības, ietverot paredzamos un neparedzamos zaudējumus, ja vien tās nevar pierādīt, ka paredzamie zaudējumi ir attiecīgi nodrošināti ar to iekšējo darījumu praksi. Operacionālā riska aprēķinam jāietver notikumi ar mazu varbūtību, kuriem potenciāli var būt nopietnas sekas, sasniedzot piesardzības standartu, kas ir pielīdzināms 99,9 % uzticamībai viena gada laikā. |
| --- | --- |

8.

Kredītiestādes aprēķina savas kapitāla prasības, ietverot paredzamos un neparedzamos zaudējumus, ja vien tās nevar pierādīt, ka paredzamie zaudējumi ir attiecīgi nodrošināti ar to iekšējo darījumu praksi. Operacionālā riska aprēķinam jāietver notikumi ar mazu varbūtību, kuriem potenciāli var būt nopietnas sekas, sasniedzot piesardzības standartu, kas ir pielīdzināms 99,9 % uzticamībai viena gada laikā.

| 9. | Kredītiestādes operacionālā riska aprēķina sistēmai jāietver noteikti pamatelementi, lai sasniegtu 8. punktā noteikto piesardzības standartu. Šiem elementiem jāiekļauj iekšējo datu, ārējo datu, scenārija analīzes, faktoru, kas atspoguļo darījumu vidi, un iekšējās kontroles sistēmu lietošana, kā izklāstīts 13. līdz 24. punktā. Kredītiestādei nepieciešama labi dokumentēta pieeja šo četru elementu proporcionālam lietojumam tās vispārējā operacionālā riska aprēķina sistēmā. |
| --- | --- |

9.

Kredītiestādes operacionālā riska aprēķina sistēmai jāietver noteikti pamatelementi, lai sasniegtu 8. punktā noteikto piesardzības standartu. Šiem elementiem jāiekļauj iekšējo datu, ārējo datu, scenārija analīzes, faktoru, kas atspoguļo darījumu vidi, un iekšējās kontroles sistēmu lietošana, kā izklāstīts 13. līdz 24. punktā. Kredītiestādei nepieciešama labi dokumentēta pieeja šo četru elementu proporcionālam lietojumam tās vispārējā operacionālā riska aprēķina sistēmā.

| 10. | Riska aprēķina sistēmā ietver galvenos riska izraisītājus, kas ietekmē paredzamo zaudējumu līknes veidu. |
| --- | --- |

10.

Riska aprēķina sistēmā ietver galvenos riska izraisītājus, kas ietekmē paredzamo zaudējumu līknes veidu.

| 11. | Operacionālā riska zaudējumu korelācijas attiecībā pret atsevišķām operacionālā riska aplēsēm var atzīt vienīgi tad, ja kredītiestādes var kompetentajām iestādēm pierādīt, ka to sistēmas korelāciju aprēķināšanai ir piesardzīgas, tiek īstenotas konsekventi un tajās ir ņemta vērā nenoteiktība, kas raksturīga šādiem korelācijas aprēķiniem, jo īpaši stresa periodos. Kredītiestādei jāapstiprina korelācijas pieņēmumi, izmantojot piemērotas kvantitatīvas un kvalitatīvas metodes. |
| --- | --- |

11.

Operacionālā riska zaudējumu korelācijas attiecībā pret atsevišķām operacionālā riska aplēsēm var atzīt vienīgi tad, ja kredītiestādes var kompetentajām iestādēm pierādīt, ka to sistēmas korelāciju aprēķināšanai ir piesardzīgas, tiek īstenotas konsekventi un tajās ir ņemta vērā nenoteiktība, kas raksturīga šādiem korelācijas aprēķiniem, jo īpaši stresa periodos. Kredītiestādei jāapstiprina korelācijas pieņēmumi, izmantojot piemērotas kvantitatīvas un kvalitatīvas metodes.

| 12. | Riska aprēķina sistēmai jābūt iekšēji konsekventai, un tajā jāizvairās no vairākkārtīgas kvalitatīvo vērtējumu vai riska mazināšanas tehniku lietošanas, kas jau ir atzītas citās kapitāla pietiekamības sistēmas jomā. |
| --- | --- |

12.

Riska aprēķina sistēmai jābūt iekšēji konsekventai, un tajā jāizvairās no vairākkārtīgas kvalitatīvo vērtējumu vai riska mazināšanas tehniku lietošanas, kas jau ir atzītas citās kapitāla pietiekamības sistēmas jomā.

1.2.2.   Iekšējie dati

| 13. | Iekšēji veiktu operacionālā riska aprēķinu pamatā ir minimālais vēsturiska apsekojuma periods, kas ir pieci gadi. Kredītiestādei pirmo reizi sākot izmantot uzlaboto rādītāju pieeju, ir pieļaujams izmantot trīs gadu vēsturiskā apsekojuma periodu. |
| --- | --- |

13.

Iekšēji veiktu operacionālā riska aprēķinu pamatā ir minimālais vēsturiska apsekojuma periods, kas ir pieci gadi. Kredītiestādei pirmo reizi sākot izmantot uzlaboto rādītāju pieeju, ir pieļaujams izmantot trīs gadu vēsturiskā apsekojuma periodu.

| 14. | Kredītiestādēm jāspēj savus iekšējos vēsturiskos datus par zaudējumiem samērot ar darījumu līnijām, kas definētas 2. daļā, un uz notikumu veidiem, kas definēti 5. daļā, un pēc pieprasījuma iesniegt šos datus kompetentajām iestādēm. Jābūt dokumentētiem objektīviem kritērijiem zaudējumu attiecināšanai uz noteiktām darījumu līnijām un notikumu veidiem. Operacionālā riska zaudējumi, kas ir saistīti ar kredītrisku un kas vēsturiski ir iekļauti iekšējās kredītriska datu bāzēs, jāreģistrē operacionālā riska datu bāzēs un jāidentificē atsevišķi. Šādiem zaudējumiem nepiemēro operacionālā riska nodrošinājumu, kamēr vien minimālo kapitāla prasību aprēķināšanas nolūkos tos turpina uzskatīt par kredītriskiem. Operacionālā riska zaudējumus, kas ir saistīti ar tirgus riskiem, iekļauj operacionālā riska kapitāla prasības jomā. |
| --- | --- |

14.

Kredītiestādēm jāspēj savus iekšējos vēsturiskos datus par zaudējumiem samērot ar darījumu līnijām, kas definētas 2. daļā, un uz notikumu veidiem, kas definēti 5. daļā, un pēc pieprasījuma iesniegt šos datus kompetentajām iestādēm. Jābūt dokumentētiem objektīviem kritērijiem zaudējumu attiecināšanai uz noteiktām darījumu līnijām un notikumu veidiem. Operacionālā riska zaudējumi, kas ir saistīti ar kredītrisku un kas vēsturiski ir iekļauti iekšējās kredītriska datu bāzēs, jāreģistrē operacionālā riska datu bāzēs un jāidentificē atsevišķi. Šādiem zaudējumiem nepiemēro operacionālā riska nodrošinājumu, kamēr vien minimālo kapitāla prasību aprēķināšanas nolūkos tos turpina uzskatīt par kredītriskiem. Operacionālā riska zaudējumus, kas ir saistīti ar tirgus riskiem, iekļauj operacionālā riska kapitāla prasības jomā.

| 15. | Kredītiestādes iekšējiem zaudējumu datiem jābūt visaptverošiem, lai tie ietvertu visas būtiskās darbības un riska darījumus no visām attiecīgajām apakšsistēmām un ģeogrāfiskajām vietām. Kredītiestādēm jāspēj pamatot, ka jebkuras neiekļautās darbības vai riska darījumi, atsevišķi un kopā, būtiski. Jādefinē atbilstoši minimālie zaudējumu sliekšņi, lai apkopotu iekšējos datus par zaudējumiem. |
| --- | --- |

15.

Kredītiestādes iekšējiem zaudējumu datiem jābūt visaptverošiem, lai tie ietvertu visas būtiskās darbības un riska darījumus no visām attiecīgajām apakšsistēmām un ģeogrāfiskajām vietām. Kredītiestādēm jāspēj pamatot, ka jebkuras neiekļautās darbības vai riska darījumi, atsevišķi un kopā, būtiski. Jādefinē atbilstoši minimālie zaudējumu sliekšņi, lai apkopotu iekšējos datus par zaudējumiem.

| 16. | Papildus informācijai par bruto zaudējumu summām, kredītiestādes apkopo informāciju par notikuma datumu, bruto zaudējumu summu atgūšanu un aprakstošu informāciju par zaudējumu gadījuma izraisītājiem vai cēloņiem. |
| --- | --- |

16.

Papildus informācijai par bruto zaudējumu summām, kredītiestādes apkopo informāciju par notikuma datumu, bruto zaudējumu summu atgūšanu un aprakstošu informāciju par zaudējumu gadījuma izraisītājiem vai cēloņiem.

| 17. | Jābūt īpašiem kritērijiem datu klasifikācijai zaudējumiem, kas rodas no gadījuma ar centralizētu funkciju vai darbību, kas aptver vairāk nekā vienu darījumu līniju, kā arī no vairākiem saistītiem gadījumiem laika gaitā. |
| --- | --- |

17.

Jābūt īpašiem kritērijiem datu klasifikācijai zaudējumiem, kas rodas no gadījuma ar centralizētu funkciju vai darbību, kas aptver vairāk nekā vienu darījumu līniju, kā arī no vairākiem saistītiem gadījumiem laika gaitā.

| 18. | Kredītiestādēm jābūt dokumentētām procedūrām vēsturisko zaudējumu datu pastāvīgās relevances novērtēšanai, ieskaitot tās situācijas, kurās iespējama lēmumu ignorēšana, mērogošana vai citi pielāgojumi, kādā apjomā tas iespējams un kurš ir tiesīgs pieņemt šādus lēmumus. |
| --- | --- |

18.

Kredītiestādēm jābūt dokumentētām procedūrām vēsturisko zaudējumu datu pastāvīgās relevances novērtēšanai, ieskaitot tās situācijas, kurās iespējama lēmumu ignorēšana, mērogošana vai citi pielāgojumi, kādā apjomā tas iespējams un kurš ir tiesīgs pieņemt šādus lēmumus.

1.2.3.   Ārējie dati

| 19. | Kredītiestādes operacionālā riska aprēķina sistēmā izmanto attiecīgus ārējos datus, jo īpaši tad, ja ir pamats uzskatīt, ka kredītiestādei ir neregulāru, tomēr potenciāli nopietnu, zaudējumu risks. Kredītiestādei jābūt sistemātiskam procesam, lai noteiktu situācijas, attiecībā uz kurām jāizmanto ārējie dati, un metodoloģijām datu iekļaušanai tās aprēķina sistēmā. Ārējo datu izmantošanas nosacījumi un prakse regulāri jāpārskata un jādokumentē, un tos periodiski neatkarīgi pārbauda. |
| --- | --- |

19.

Kredītiestādes operacionālā riska aprēķina sistēmā izmanto attiecīgus ārējos datus, jo īpaši tad, ja ir pamats uzskatīt, ka kredītiestādei ir neregulāru, tomēr potenciāli nopietnu, zaudējumu risks. Kredītiestādei jābūt sistemātiskam procesam, lai noteiktu situācijas, attiecībā uz kurām jāizmanto ārējie dati, un metodoloģijām datu iekļaušanai tās aprēķina sistēmā. Ārējo datu izmantošanas nosacījumi un prakse regulāri jāpārskata un jādokumentē, un tos periodiski neatkarīgi pārbauda.

1.2.4.   Scenārija analīze

| 20. | Kredītiestāde izmanto ekspertu atzinumu scenārija analīzi saistībā ar ārējiem datiem, lai novērtētu tās riska darījumus, kur iespējami reti notikumi ar spēcīgu iedarbību. Laika gaitā šādi novērtējumi jāapstiprina un atkārtoti jāizvērtē, veicot salīdzinājumu ar faktisko zaudējumu pieredzi, lai pārbaudītu to pamatotību. |
| --- | --- |

20.

Kredītiestāde izmanto ekspertu atzinumu scenārija analīzi saistībā ar ārējiem datiem, lai novērtētu tās riska darījumus, kur iespējami reti notikumi ar spēcīgu iedarbību. Laika gaitā šādi novērtējumi jāapstiprina un atkārtoti jāizvērtē, veicot salīdzinājumu ar faktisko zaudējumu pieredzi, lai pārbaudītu to pamatotību.

1.2.5.   Darījumu vides un iekšējās kontroles faktori

| 21. | Kredītiestādes visa uzņēmuma līmeņa riska novērtēšanas metodoloģijā jāietver darījumu vides un iekšējās kontroles galvenie faktori, kas var mainīt tās operacionālā riska profilu. |
| --- | --- |

21.

Kredītiestādes visa uzņēmuma līmeņa riska novērtēšanas metodoloģijā jāietver darījumu vides un iekšējās kontroles galvenie faktori, kas var mainīt tās operacionālā riska profilu.

| 22. | Katra faktora izvēle jāpamato kā nozīmīgs riska izraisītājs, pamatojoties uz pieredzi un ņemot vērā ekspertu spriedumus attiecīgajās darījumu jomās. |
| --- | --- |

22.

Katra faktora izvēle jāpamato kā nozīmīgs riska izraisītājs, pamatojoties uz pieredzi un ņemot vērā ekspertu spriedumus attiecīgajās darījumu jomās.

| 23. | Riska aprēķinu sensitivitātei attiecībā pret faktoru izmaiņām un dažādu faktoru relatīvai nozīmei ir jābūt labi pamatotai. Papildus tam, ka tiek ņemtas vērā riska izmaiņas, ko rada riska kontroles uzlabojumi, sistēmā jāietver potenciālais riska pieaugums, ko rada lielāka darījumu sarežģītība vai palielināts darījumu apjoms. |
| --- | --- |

23.

Riska aprēķinu sensitivitātei attiecībā pret faktoru izmaiņām un dažādu faktoru relatīvai nozīmei ir jābūt labi pamatotai. Papildus tam, ka tiek ņemtas vērā riska izmaiņas, ko rada riska kontroles uzlabojumi, sistēmā jāietver potenciālais riska pieaugums, ko rada lielāka darījumu sarežģītība vai palielināts darījumu apjoms.

| 24. | Šī sistēma jādokumentē un regulāri jāpakļauj neatkarīgai pārbaudei kredītiestādē un kompetentajās iestādēs. Laika gaitā process un tā rezultāti ir jāapstiprina un atkārtoti jānovērtē, salīdzinot ar iekšējiem datiem par faktisko zaudējumu pieredzi un attiecīgiem ārējiem datiem. |
| --- | --- |

24.

Šī sistēma jādokumentē un regulāri jāpakļauj neatkarīgai pārbaudei kredītiestādē un kompetentajās iestādēs. Laika gaitā process un tā rezultāti ir jāapstiprina un atkārtoti jānovērtē, salīdzinot ar iekšējiem datiem par faktisko zaudējumu pieredzi un attiecīgiem ārējiem datiem.

2.   APDROŠINĀŠANAS IETEKME UN CITI KREDĪTRISKA NODOŠANAS MEHĀNISMI

| 25. | Kredītiestādēm jāņem vērā apdrošināšanas ietekme, ja apdrošināšana atbilst 26. līdz 29. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, un citiem kredītriska nodošanas mehānismiem, ar ko kredītiestāde var parādīt kompetentajām iestādēm, ka sasniegts ievērojams kredītriska mazinājuma efekts, kas apmierina šīs kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

25.

Kredītiestādēm jāņem vērā apdrošināšanas ietekme, ja apdrošināšana atbilst 26. līdz 29. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, un citiem kredītriska nodošanas mehānismiem, ar ko kredītiestāde var parādīt kompetentajām iestādēm, ka sasniegts ievērojams kredītriska mazinājuma efekts, kas apmierina šīs kompetentās iestādes.

| 26. | Pakalpojuma sniedzējam ir atļauja veikt apdrošināšanu vai pārapdrošināšanu un pakalpojumu sniedzējam ir piemērots ĀKNI minimālais prasību maksātspējas reitings, ko atzinusi kompetentā iestāde un kas ir saistīts ar 3. vai augstāku kredīta kvalitātes pakāpi saskaņā ar riska darījumu riska svēruma noteikumiem 78. līdz 83. pantā. |
| --- | --- |

26.

Pakalpojuma sniedzējam ir atļauja veikt apdrošināšanu vai pārapdrošināšanu un pakalpojumu sniedzējam ir piemērots ĀKNI minimālais prasību maksātspējas reitings, ko atzinusi kompetentā iestāde un kas ir saistīts ar 3. vai augstāku kredīta kvalitātes pakāpi saskaņā ar riska darījumu riska svēruma noteikumiem 78. līdz 83. pantā.

| 27. | Apdrošināšanas un kredītiestāžu apdrošināšanas shēma atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | apdrošināšanas polises sākotnējam termiņam ir jābūt ne mazākam par vienu gadu. Polisēm, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, kredītiestāde veic atbilstošas korekcijas pazemināšanas virzienā, kas ievēro polises atlikušā termiņa samazināšanos, līdz par 100 % korekcijai pazemināšanās virzienā polisēm, kuru atlikušais termiņš ir 90 dienas vai īsāks; |
| --- | --- | --- |

27.

Apdrošināšanas un kredītiestāžu apdrošināšanas shēma atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

apdrošināšanas polises sākotnējam termiņam ir jābūt ne mazākam par vienu gadu. Polisēm, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par vienu gadu, kredītiestāde veic atbilstošas korekcijas pazemināšanas virzienā, kas ievēro polises atlikušā termiņa samazināšanos, līdz par 100 % korekcijai pazemināšanās virzienā polisēm, kuru atlikušais termiņš ir 90 dienas vai īsāks;

| b) | apdrošināšanas polises minimālais periods iepriekšējam paziņojumam par līguma anulēšanu ir 90 dienas; |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas polises minimālais periods iepriekšējam paziņojumam par līguma anulēšanu ir 90 dienas;

| c) | apdrošināšanas polisē nav paredzēti izņēmumi vai ierobežojumi, ko izraisa uzraudzības darbības, vai noteikumi, kas kredītiestādes maksātnespējas (neveiksmes) gadījumā neļautu kredītiestādei, pārņēmējam vai likvidatoram saņemt atlīdzību par ciestajiem zaudējumiem vai izdevumiem, kas radušies kredītiestādei, izņemot gadījumus, kas notikuši pēc kredītiestādes pārņemšanas vai likvidācijas procedūras uzsākšanas attiecībā pret kredītiestādi; pieņemot, ka no apdrošināšanas polises var izslēgt soda naudas, soda maksājumus vai zaudējumu kompensācijas, kas radušās kompetento iestāžu darbību rezultātā; |
| --- | --- |

c)

apdrošināšanas polisē nav paredzēti izņēmumi vai ierobežojumi, ko izraisa uzraudzības darbības, vai noteikumi, kas kredītiestādes maksātnespējas (neveiksmes) gadījumā neļautu kredītiestādei, pārņēmējam vai likvidatoram saņemt atlīdzību par ciestajiem zaudējumiem vai izdevumiem, kas radušies kredītiestādei, izņemot gadījumus, kas notikuši pēc kredītiestādes pārņemšanas vai likvidācijas procedūras uzsākšanas attiecībā pret kredītiestādi; pieņemot, ka no apdrošināšanas polises var izslēgt soda naudas, soda maksājumus vai zaudējumu kompensācijas, kas radušās kompetento iestāžu darbību rezultātā;

| d) | riska mazināšanas aprēķinos apdrošināšanas segums ņem vērā tā, lai būtu pārredzama saistība ar zaudējumu faktisko varbūtību un ietekmi, ko izmanto operacionālā riska kapitāla vispārējai noteikšanai, un atbilstība tām; |
| --- | --- |

d)

riska mazināšanas aprēķinos apdrošināšanas segums ņem vērā tā, lai būtu pārredzama saistība ar zaudējumu faktisko varbūtību un ietekmi, ko izmanto operacionālā riska kapitāla vispārējai noteikšanai, un atbilstība tām;

| e) | apdrošināšanu veic trešās puses uzņēmums. Ja apdrošināšanu veic kaptīvie uzņēmumi un saistītie uzņēmumi, riska darījumu nodod neatkarīgam trešās puses uzņēmumam, piemēram, pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas izpilda piemērotības kritērijus; |
| --- | --- |

e)

apdrošināšanu veic trešās puses uzņēmums. Ja apdrošināšanu veic kaptīvie uzņēmumi un saistītie uzņēmumi, riska darījumu nodod neatkarīgam trešās puses uzņēmumam, piemēram, pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas izpilda piemērotības kritērijus;

| f) | apdrošināšanas atzīšanas sistēmai ir jābūt labi pamatotai un dokumentētai. |
| --- | --- |

f)

apdrošināšanas atzīšanas sistēmai ir jābūt labi pamatotai un dokumentētai.

| 28. | Apdrošināšanas atzīšanas metodoloģija ietver šādus elementus apdrošināšanas summas diskontu vai pazemināšanas korekciju formā:






  a) | apdrošināšanas polises atlikušais termiņš, ja tas ir mazāks par vienu gadu, kā minēts iepriekš; |
| --- | --- | --- |

28.

Apdrošināšanas atzīšanas metodoloģija ietver šādus elementus apdrošināšanas summas diskontu vai pazemināšanas korekciju formā:

a)

apdrošināšanas polises atlikušais termiņš, ja tas ir mazāks par vienu gadu, kā minēts iepriekš;

| b) | apdrošināšanas polises anulēšanas noteikumi, ja tie ir mazāki par vienu gadu; |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas polises anulēšanas noteikumi, ja tie ir mazāki par vienu gadu;

| c) | maksājumu nenoteiktība, kā arī nesakritība apdrošināšanas polišu segumos. |
| --- | --- |

c)

maksājumu nenoteiktība, kā arī nesakritība apdrošināšanas polišu segumos.

| 29. | Kapitāla samazinājums, ko rada apdrošināšanas atzīšana, nepārsniedz 20 % no operacionālā riska kapitāla prasības pirms riska mazināšanas metožu atzīšanas. |
| --- | --- |

29.

Kapitāla samazinājums, ko rada apdrošināšanas atzīšana, nepārsniedz 20 % no operacionālā riska kapitāla prasības pirms riska mazināšanas metožu atzīšanas.

3.   IESNIEGUMS PAR UZLABOTO RĀDĪTĀJU PIEEJAS IZMANTOŠANU VISĀ GRUPĀ

| 30. | Ja ir paredzēts, ka uzlaboto rādītāju pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, iesniegumā jāiekļauj apraksts par metodoloģiju, ko izmanto operacionālā riska kapitāla sadalījumam starp dažādām grupas vienībām. |
| --- | --- |

30.

Ja ir paredzēts, ka uzlaboto rādītāju pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, iesniegumā jāiekļauj apraksts par metodoloģiju, ko izmanto operacionālā riska kapitāla sadalījumam starp dažādām grupas vienībām.

| 31. | Iesniegumā norāda, vai un kādus diversifikācijas efektus paredzēts ņemt vērā riska aprēķina sistēmā. |
| --- | --- |

31.

Iesniegumā norāda, vai un kādus diversifikācijas efektus paredzēts ņemt vērā riska aprēķina sistēmā.

4. daļa — Dažādu metodoloģiju kombinētā izmantošana

1.   UZLABOTO RĀDĪTĀJU PIEEJAS IZMANTOŠANA KOPĀ AR CITĀM PIEEJĀM

| 1. | Kredītiestāde var izmantot uzlaboto rādītāju pieeju kopā ar pamatrādītāja pieeju vai standartizēto pieeju, ņemot vērā šādus nosacījumus:






  a) | visi kredītiestādes operacionālie riski ir ietverti. Kompetentās iestādes uzskata par pareizu metodoloģiju, ko izmanto, lai aptvertu dažādas darbības, ģeogrāfiskās vietas, juridiskās struktūras vai citus attiecīgus iedalījumus, ko noteikusi pati kredītiestāde; un |
| --- | --- | --- |

1.

Kredītiestāde var izmantot uzlaboto rādītāju pieeju kopā ar pamatrādītāja pieeju vai standartizēto pieeju, ņemot vērā šādus nosacījumus:

a)

visi kredītiestādes operacionālie riski ir ietverti. Kompetentās iestādes uzskata par pareizu metodoloģiju, ko izmanto, lai aptvertu dažādas darbības, ģeogrāfiskās vietas, juridiskās struktūras vai citus attiecīgus iedalījumus, ko noteikusi pati kredītiestāde; un

| b) | atbilstības kritēriji, kas noteikti 2. un 3. daļā, ir izpildīti attiecībā uz darbībām, kurām piemēro, attiecīgi, standartizēto pieeju un uzlaboto rādītāju pieeju. |
| --- | --- |

b)

atbilstības kritēriji, kas noteikti 2. un 3. daļā, ir izpildīti attiecībā uz darbībām, kurām piemēro, attiecīgi, standartizēto pieeju un uzlaboto rādītāju pieeju.

| 2. | Atsevišķos gadījumos kompetentā iestāde var piemērot šādus papildus nosacījumus:






  a) | sākot īstenot uzlaboto rādītāju pieeju, būtiskai kredītiestādes operacionālo risku daļai piemēro uzlaboto rādītāju pieeju; un |
| --- | --- | --- |

2.

Atsevišķos gadījumos kompetentā iestāde var piemērot šādus papildus nosacījumus:

a)

sākot īstenot uzlaboto rādītāju pieeju, būtiskai kredītiestādes operacionālo risku daļai piemēro uzlaboto rādītāju pieeju; un

| b) | kredītiestāde apņemas paplašināt uzlaboto rādītāju pieejas izmantošanu, attiecinot to uz būtiskām savu operāciju daļām, atbilstoši grafikam, kas saskaņots ar kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

b)

kredītiestāde apņemas paplašināt uzlaboto rādītāju pieejas izmantošanu, attiecinot to uz būtiskām savu operāciju daļām, atbilstoši grafikam, kas saskaņots ar kompetentajām iestādēm.

2.   PAMATRĀDĪTĀJA PIEEJAS UN STANDARTIZĒTĀS PIEEJAS KOMBINĒTA IZMANTOŠANA

| 3. | Kredītiestāde var izmantot vienlaicīgi pamatrādītāja pieeju un standartizēto pieeju tikai izņēmuma gadījumos, piemēram, ja pēdējā laikā ir iegūta jauna darījumu joma, kurā var būt nepieciešams pārejas periods standartizētās pieejas ieviešanai. |
| --- | --- |

3.

Kredītiestāde var izmantot vienlaicīgi pamatrādītāja pieeju un standartizēto pieeju tikai izņēmuma gadījumos, piemēram, ja pēdējā laikā ir iegūta jauna darījumu joma, kurā var būt nepieciešams pārejas periods standartizētās pieejas ieviešanai.

| 4. | Pamatrādītāja pieejas un standartizētās pieejas kombinētā izmantošana saistāma ar nosacījumu, ka kredītiestāde apņemas ieviest standartizēto pieeju saskaņā ar grafiku, kas saskaņots ar kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

4.

Pamatrādītāja pieejas un standartizētās pieejas kombinētā izmantošana saistāma ar nosacījumu, ka kredītiestāde apņemas ieviest standartizēto pieeju saskaņā ar grafiku, kas saskaņots ar kompetentajām iestādēm.

5. daļa — zaudējumu gadījumu veidu klasifikācija

3. tabula

| Gadījuma kategorija | Definīcija |
| --- | --- |
| Iekšējā krāpšana | Zaudējumi, kas saistīti ar tāda veida darbībām, kuru mērķis ir krāpšana, īpašuma piesavināšanās vai normatīvo aktu vai uzņēmuma kārtības apiešanu, izņemot diskriminācijas vai kultūratšķirību gadījumus, kurās iesaistīta vismaz viena (iekšējā) puse |
| Ārējā krāpšana | Zaudējumi, kas saistīti ar tāda veida darbībām, kuru mērķis ir krāpšana, īpašuma piesavināšanās vai likuma apiešana, ko veic trešā puse |
| Darba attiecību prakse un darba drošība | Zaudējumi, kas rodas no darbībām, kas neatbilst tiesību aktiem vai nolīgumiem, kas regulē darba attiecības, veselības aizsardzību vai drošību, no maksājumiem par prasībām saistībā ar personu traumām vai diskriminācijas un kultūratšķirību gadījumiem |
| Klienti, produkti un darījumu prakse | Zaudējumi, kas rodas no nejaušas vai nolaidīgas profesionālo pienākumu neizpildes attiecībā uz īpašiem klientiem (tostarp uzticamības un piemērotības prasību neizpildes) vai no produkta rakstura vai uzbūves |
| Fizisko aktīvu zaudējumi | Zaudējumi, kas rodas no fizisko aktīvu zaudējumiem vai bojājumiem dabas katastrofās vai citos gadījumos |
| Darījumu pārtraukšana un sistēmu kļūmes | Zaudējumi, kas rodas no darījumu pārtraukšanas vai sistēmu kļūmēm |
| Izpilde, piegāde un procesu vadība | Zaudējumi no kļūmēm darījumu apstrādē vai procesu vadībā attiecībās ar tirdzniecības darījumu partneriem vai piegādātājiem |

Gadījuma kategorija

Definīcija

Iekšējā krāpšana

Zaudējumi, kas saistīti ar tāda veida darbībām, kuru mērķis ir krāpšana, īpašuma piesavināšanās vai normatīvo aktu vai uzņēmuma kārtības apiešanu, izņemot diskriminācijas vai kultūratšķirību gadījumus, kurās iesaistīta vismaz viena (iekšējā) puse

Ārējā krāpšana

Zaudējumi, kas saistīti ar tāda veida darbībām, kuru mērķis ir krāpšana, īpašuma piesavināšanās vai likuma apiešana, ko veic trešā puse

Darba attiecību prakse un darba drošība

Zaudējumi, kas rodas no darbībām, kas neatbilst tiesību aktiem vai nolīgumiem, kas regulē darba attiecības, veselības aizsardzību vai drošību, no maksājumiem par prasībām saistībā ar personu traumām vai diskriminācijas un kultūratšķirību gadījumiem

Klienti, produkti un darījumu prakse

Zaudējumi, kas rodas no nejaušas vai nolaidīgas profesionālo pienākumu neizpildes attiecībā uz īpašiem klientiem (tostarp uzticamības un piemērotības prasību neizpildes) vai no produkta rakstura vai uzbūves

Fizisko aktīvu zaudējumi

Zaudējumi, kas rodas no fizisko aktīvu zaudējumiem vai bojājumiem dabas katastrofās vai citos gadījumos

Darījumu pārtraukšana un sistēmu kļūmes

Zaudējumi, kas rodas no darījumu pārtraukšanas vai sistēmu kļūmēm

Izpilde, piegāde un procesu vadība

Zaudējumi no kļūmēm darījumu apstrādē vai procesu vadībā attiecībās ar tirdzniecības darījumu partneriem vai piegādātājiem

XI PIELIKUMS

TEHNISKIE KRITĒRIJI KOMPETENTO IESTĀŽU VEIKTAJAI PĀRSKATĪŠANAI UN NOVĒRTĒŠANAI

| 1. | Papildus kredītriskiem, tirgus riskiem un operacionālajiem riskiem, pārskatīšana un novērtēšana, ko kompetentās iestādes veic saskaņā ar 124. pantu, ietver:






  a) | stresa testa rezultātus, ko kredītiestādes veikušas, piemērojot IRB pieeju; |
| --- | --- | --- |

1.

Papildus kredītriskiem, tirgus riskiem un operacionālajiem riskiem, pārskatīšana un novērtēšana, ko kompetentās iestādes veic saskaņā ar 124. pantu, ietver:

a)

stresa testa rezultātus, ko kredītiestādes veikušas, piemērojot IRB pieeju;

| b) | kredītiestāžu riska darījumus ar koncentrācijas riskiem un šo risku pārvaldīšanu, tostarp to prasību izpildi, kas noteiktas saskaņā ar 108. līdz 118. pantu, |
| --- | --- |

b)

kredītiestāžu riska darījumus ar koncentrācijas riskiem un šo risku pārvaldīšanu, tostarp to prasību izpildi, kas noteiktas saskaņā ar 108. līdz 118. pantu,

| c) | kredītiestāžu ieviestās kārtības un procedūru noturīgumu, atbilstību un piemērošanas veidu atlikušā riska pārvaldīšanai, kas saistīts ar atzītu riska mazināšanas metožu izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

kredītiestāžu ieviestās kārtības un procedūru noturīgumu, atbilstību un piemērošanas veidu atlikušā riska pārvaldīšanai, kas saistīts ar atzītu riska mazināšanas metožu izmantošanu;

| d) | apmēru, kādā kredītiestādes pašas kapitāls ir atbilstošs attiecībā pret vērtspapīros pārvēršamiem aktīviem, ņemot vērā darījuma ekonomisko būtību, tostarp panāktās riska nodošanas pakāpi. |
| --- | --- |

d)

apmēru, kādā kredītiestādes pašas kapitāls ir atbilstošs attiecībā pret vērtspapīros pārvēršamiem aktīviem, ņemot vērā darījuma ekonomisko būtību, tostarp panāktās riska nodošanas pakāpi.

| e) | kādā mērā kredītiestādes pakļautas likviditātes riskiem, un kā kredītiestādes īsteno šo risku pārvaldību. |
| --- | --- |

e)

kādā mērā kredītiestādes pakļautas likviditātes riskiem, un kā kredītiestādes īsteno šo risku pārvaldību.

| f) | diversifikācijas iedarbības ietekme un kā šādu ietekmi iekļauj riska novērtēšanas sistēmā; un |
| --- | --- |

f)

diversifikācijas iedarbības ietekme un kā šādu ietekmi iekļauj riska novērtēšanas sistēmā; un

| g) | stresa testu rezultātus, ko iestādes veikušas, piemērojot iekšējo modeli, lai aprēķinātu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V pielikumu. |
| --- | --- |

g)

stresa testu rezultātus, ko iestādes veikušas, piemērojot iekšējo modeli, lai aprēķinātu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V pielikumu.

| 2. | Kompetentās iestādes uzrauga, vai kredītiestāde ir sniegusi netiešu atbalstu pārvēršanai vērtspapīros. Ja kredītiestāde ir sniegusi netiešu atbalstu vairāk nekā vienā gadījumā, kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu to, ka kredītiestāde izpildīs pieaugošās prasības par nākotnē sniedzamo atbalstu tās pārvēršanām vērtspapīros, un tādējādi nenotiks ievērojama riska nodošana. |
| --- | --- |

2.

Kompetentās iestādes uzrauga, vai kredītiestāde ir sniegusi netiešu atbalstu pārvēršanai vērtspapīros. Ja kredītiestāde ir sniegusi netiešu atbalstu vairāk nekā vienā gadījumā, kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu to, ka kredītiestāde izpildīs pieaugošās prasības par nākotnē sniedzamo atbalstu tās pārvēršanām vērtspapīros, un tādējādi nenotiks ievērojama riska nodošana.

| 3. | Ar mērķi noteikt 124. panta 3. punktā minēto saistību kompetentās iestādes izvērtē, vai vērtības korekcijas un nosacījumi attiecībā uz pozīcijām/portfeļiem tirdzniecības portfelī, kā izklāstīts Direktīvas 2006/.../EK VII pielikuma B daļā, atļauj kredītiestādēm normālos tirgus apstākļos pārdot vai izvairīties no tā pozīcijām īsā laika periodā bez materiālu zaudējumu radīšanas. |
| --- | --- |

3.

Ar mērķi noteikt 124. panta 3. punktā minēto saistību kompetentās iestādes izvērtē, vai vērtības korekcijas un nosacījumi attiecībā uz pozīcijām/portfeļiem tirdzniecības portfelī, kā izklāstīts Direktīvas 2006/.../EK VII pielikuma B daļā, atļauj kredītiestādēm normālos tirgus apstākļos pārdot vai izvairīties no tā pozīcijām īsā laika periodā bez materiālu zaudējumu radīšanas.

XII PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANAS TEHNISKIE KRITĒRIJI

1. daļa — Vispārējie kritēriji

| 1. | Informāciju uzskata par būtisku informācijas sniegšanai, ja tās izlaišana vai nepareizs izklāsts var mainīt vai ietekmēt lietotāja, kurš izmanto šo informāciju ekonomiska lēmuma pieņemšanai, vērtējumu vai lēmumu. |
| --- | --- |

1.

Informāciju uzskata par būtisku informācijas sniegšanai, ja tās izlaišana vai nepareizs izklāsts var mainīt vai ietekmēt lietotāja, kurš izmanto šo informāciju ekonomiska lēmuma pieņemšanai, vērtējumu vai lēmumu.

| 2. | Informāciju uzskata par kredītiestādes īpašumu, ja šīs informācijas izpaušana sabiedrībai var vājināt tās konkurētspēju. Tā var iekļaut informāciju par produktiem vai sistēmām, kas, ja tā kļūtu zināma konkurentiem, varētu par padarīt kredītiestādes ieguldījumus mazāk vērtīgus. |
| --- | --- |

2.

Informāciju uzskata par kredītiestādes īpašumu, ja šīs informācijas izpaušana sabiedrībai var vājināt tās konkurētspēju. Tā var iekļaut informāciju par produktiem vai sistēmām, kas, ja tā kļūtu zināma konkurentiem, varētu par padarīt kredītiestādes ieguldījumus mazāk vērtīgus.

| 3. | Informāciju uzskata par konfidenciālu, ja pastāv saistības attiecībās ar klientiem vai citiem darījumu partneriem, kas kredītiestādei uzliek konfidencialitātes pienākumu. |
| --- | --- |

3.

Informāciju uzskata par konfidenciālu, ja pastāv saistības attiecībās ar klientiem vai citiem darījumu partneriem, kas kredītiestādei uzliek konfidencialitātes pienākumu.

| 4. | Kompetentās iestādes pieprasa kredītiestādēm novērtēt nepieciešamību publicēt atsevišķu vai visu informāciju biežāk nekā reizi gadā, ņemot vērā to darījumu būtiskās iezīmes, tādas kā operāciju apjoms, operāciju dažādība, darbība dažādās valstīs, darbība dažādās finanšu nozarēs un dalība starptautiskajos finanšu tirgos un maksājumu, norēķinu un ieskaita sistēmās. Šajā informācijā īpaša uzmanība jāpievērš iespējamai vajadzībai biežāk sniegt informāciju, kas noteikta 2. daļas 3. punkta b) un e) apakšpunktā un 4. punkta b) līdz e) apakšpunktā, un informāciju par riska darījumiem un citiem posteņiem, kuriem ir raksturīgas straujas izmaiņas. |
| --- | --- |

4.

Kompetentās iestādes pieprasa kredītiestādēm novērtēt nepieciešamību publicēt atsevišķu vai visu informāciju biežāk nekā reizi gadā, ņemot vērā to darījumu būtiskās iezīmes, tādas kā operāciju apjoms, operāciju dažādība, darbība dažādās valstīs, darbība dažādās finanšu nozarēs un dalība starptautiskajos finanšu tirgos un maksājumu, norēķinu un ieskaita sistēmās. Šajā informācijā īpaša uzmanība jāpievērš iespējamai vajadzībai biežāk sniegt informāciju, kas noteikta 2. daļas 3. punkta b) un e) apakšpunktā un 4. punkta b) līdz e) apakšpunktā, un informāciju par riska darījumiem un citiem posteņiem, kuriem ir raksturīgas straujas izmaiņas.

| 5. | Informācijas sniegšanas prasību, kas noteikta 2. daļas 3. un 4. punktā, izpilda saskaņā ar 72. panta 1. un 2. punktu. |
| --- | --- |

5.

Informācijas sniegšanas prasību, kas noteikta 2. daļas 3. un 4. punktā, izpilda saskaņā ar 72. panta 1. un 2. punktu.

2. daļa — Vispārīgas prasības

| 1. | Kredītiestādes riska pārvaldīšanas mērķi un kārtība jādara zināma par katru atsevišķo riska kategoriju, tostarp par riskiem, kas minēti 1. līdz 14. punktā. Publicējamā informācijā ietilpst:






  a) | šo risku pārvaldības stratēģija un procesi; |
| --- | --- | --- |

1.

Kredītiestādes riska pārvaldīšanas mērķi un kārtība jādara zināma par katru atsevišķo riska kategoriju, tostarp par riskiem, kas minēti 1. līdz 14. punktā. Publicējamā informācijā ietilpst:

a)

šo risku pārvaldības stratēģija un procesi;

| b) | attiecīgo riska pārvaldīšanas funkciju vai citu atbilstošu pasākumu struktūra un organizācija; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo riska pārvaldīšanas funkciju vai citu atbilstošu pasākumu struktūra un organizācija;

| c) | riska ziņošanas un aprēķina sistēmu apjoms un raksturs; un |
| --- | --- |

c)

riska ziņošanas un aprēķina sistēmu apjoms un raksturs; un

| d) | riska ierobežošanas un mazināšanas kārtība, kā arī stratēģija un procesi riska ierobežošanas un mazināšanas pastāvīgas efektivitātes kontrolei. |
| --- | --- |

d)

riska ierobežošanas un mazināšanas kārtība, kā arī stratēģija un procesi riska ierobežošanas un mazināšanas pastāvīgas efektivitātes kontrolei.

| 2. | Attiecībā uz šīs direktīvas prasību piemērošanas jomu jāsniedz šāda informācija:






  a) | kredītiestādes nosaukums, kurai piemēro šīs direktīvas prasības; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecībā uz šīs direktīvas prasību piemērošanas jomu jāsniedz šāda informācija:

a)

kredītiestādes nosaukums, kurai piemēro šīs direktīvas prasības;

| b) | ziņas par atšķirībām konsolidācijā grāmatvedības un uzraudzības nolūkiem, sniedzot īsu aprakstu par vienībām, kas ir:






  i) | pilnībā konsolidētas, |
| --- | --- | --- |

b)

ziņas par atšķirībām konsolidācijā grāmatvedības un uzraudzības nolūkiem, sniedzot īsu aprakstu par vienībām, kas ir:

i)

pilnībā konsolidētas,

| ii) | proporcionāli konsolidētas, |
| --- | --- |

ii)

proporcionāli konsolidētas,

| iii) | atskaitītas no pašu kapitāla, |
| --- | --- |

iii)

atskaitītas no pašu kapitāla,

| iv) | nav ne konsolidētas, ne atskaitītas; |
| --- | --- |

iv)

nav ne konsolidētas, ne atskaitītas;

| c) | jebkuri pastāvoši un paredzami būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai varētu veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību atmaksāšanu starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem; |
| --- | --- |

c)

jebkuri pastāvoši un paredzami būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi tam, lai varētu veikt tūlītēju pašu kapitāla pārskaitīšanu vai saistību atmaksāšanu starp mātesuzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem;

| d) | kopējā summa, par kuru faktiskais pašu kapitāls ir mazāks nekā prasītais minimālais kapitāls visos meitasuzņēmumos, kas nav iekļauti konsolidācijā, un šādu meitasuzņēmumu nosaukumi; un |
| --- | --- |

d)

kopējā summa, par kuru faktiskais pašu kapitāls ir mazāks nekā prasītais minimālais kapitāls visos meitasuzņēmumos, kas nav iekļauti konsolidācijā, un šādu meitasuzņēmumu nosaukumi; un

| e) | ja nepieciešams, apstākļi, kādos ir izmantoti 69. un 70. pantā minētie noteikumi. |
| --- | --- |

e)

ja nepieciešams, apstākļi, kādos ir izmantoti 69. un 70. pantā minētie noteikumi.

| 3. | Kredītiestādes attiecībā uz pašu kapitālu dara publiski zināmu šādu informāciju:






  a) | informācijas kopsavilkums par pašu kapitāla visu posteņu un to sastāvdaļu galveno iezīmju noteikumiem un nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

3.

Kredītiestādes attiecībā uz pašu kapitālu dara publiski zināmu šādu informāciju:

a)

informācijas kopsavilkums par pašu kapitāla visu posteņu un to sastāvdaļu galveno iezīmju noteikumiem un nosacījumiem;

| b) | sākotnējā pašu kapitāla summa, īpaši aprakstot visus pozitīvos posteņus un atskaitījumus; |
| --- | --- |

b)

sākotnējā pašu kapitāla summa, īpaši aprakstot visus pozitīvos posteņus un atskaitījumus;

| c) | kopējā summa rezerves pašu kapitālam un pašu kapitālam, kā definēts Direktīvas 2006/.../EK IV nodaļā; |
| --- | --- |

c)

kopējā summa rezerves pašu kapitālam un pašu kapitālam, kā definēts Direktīvas 2006/.../EK IV nodaļā;

| d) | atskaitījumi no sākotnējā pašu kapitāla un rezerves pašu kapitāla saskaņā ar 66. panta 2. punktu, īpaši aprakstot posteņus, kas minēti 57. panta q) punktā; un |
| --- | --- |

d)

atskaitījumi no sākotnējā pašu kapitāla un rezerves pašu kapitāla saskaņā ar 66. panta 2. punktu, īpaši aprakstot posteņus, kas minēti 57. panta q) punktā; un

| e) | kopējā pašu kapitāla summa, no kuras atņemti visi atskaitījumi un ierobežojumi, kas noteikti 66. pantā. |
| --- | --- |

e)

kopējā pašu kapitāla summa, no kuras atņemti visi atskaitījumi un ierobežojumi, kas noteikti 66. pantā.

| 4. | Par to, kā kredītiestāde izpilda 75. pantā un 123. pantā noteiktās prasības, jāsniedz šāda informācija:






  a) | kopsavilkums par to, kā kredītiestāde novērtē iekšējā kapitāla pietiekamību esošo un nākamo darbību atbalstam; |
| --- | --- | --- |

4.

Par to, kā kredītiestāde izpilda 75. pantā un 123. pantā noteiktās prasības, jāsniedz šāda informācija:

a)

kopsavilkums par to, kā kredītiestāde novērtē iekšējā kapitāla pietiekamību esošo un nākamo darbību atbalstam;

| b) | kredītiestādēm, kuras aprēķina riska svērtās vērtības saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, 8 procenti no riska svērtās vērtības visām riska darījumu kategorijām, kas norādītas 79. pantā; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādēm, kuras aprēķina riska svērtās vērtības saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, 8 procenti no riska svērtās vērtības visām riska darījumu kategorijām, kas norādītas 79. pantā;

| c) | kredītiestādēm, kuras aprēķina riska svērtās vērtības saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, 8 procenti no riska svērtās vērtības visām riska darījumu kategorijām, kas norādītas 86. pantā. Mazo riska darījumu kategorijā šo prasību piemēro katrai riska darījumu kategorijai, uz kuru attiecas kāda no attiecīgajām korelācijām, kas uzskaitītas VII pielikuma 1. daļas 10. līdz 13. punktā. Kapitāla instrumentu riska darījumu kategorijā šo prasību piemēro:






  i) | katrai pieejai, kas paredzēta VII pielikuma 1. daļas 17. līdz 26. punktā; |
| --- | --- | --- |

c)

kredītiestādēm, kuras aprēķina riska svērtās vērtības saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, 8 procenti no riska svērtās vērtības visām riska darījumu kategorijām, kas norādītas 86. pantā. Mazo riska darījumu kategorijā šo prasību piemēro katrai riska darījumu kategorijai, uz kuru attiecas kāda no attiecīgajām korelācijām, kas uzskaitītas VII pielikuma 1. daļas 10. līdz 13. punktā. Kapitāla instrumentu riska darījumu kategorijā šo prasību piemēro:

i)

katrai pieejai, kas paredzēta VII pielikuma 1. daļas 17. līdz 26. punktā;

| ii) | biržā tirgotiem riska darījumiem, privātā kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts, un citiem riska darījumiem; |
| --- | --- |

ii)

biržā tirgotiem riska darījumiem, privātā kapitāla instrumentu riska darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts, un citiem riska darījumiem;

| iii) | riska darījumiem, kuriem piemēro uzraudzības pārejas noteikumus attiecībā uz kapitāla prasībām; un |
| --- | --- |

iii)

riska darījumiem, kuriem piemēro uzraudzības pārejas noteikumus attiecībā uz kapitāla prasībām; un

| iv) | riska darījumiem, kuriem piemēro priekšgājēja tiesības attiecībā uz kapitāla prasībām; |
| --- | --- |

iv)

riska darījumiem, kuriem piemēro priekšgājēja tiesības attiecībā uz kapitāla prasībām;

| d) | minimālajām kapitāla prasībām, kas aprēķinātas saskaņā ar 75. panta b) un c) apakšpunktiem; un |
| --- | --- |

d)

minimālajām kapitāla prasībām, kas aprēķinātas saskaņā ar 75. panta b) un c) apakšpunktiem; un

| e) | minimālā kapitāla prasībām, kas aprēķinātas saskaņā ar 103. līdz 105. pantu un ko publicē atsevišķi; |
| --- | --- |

e)

minimālā kapitāla prasībām, kas aprēķinātas saskaņā ar 103. līdz 105. pantu un ko publicē atsevišķi;

| 5. | Šādu informāciju atklāj attiecībā uz kredītiestādes darījuma partnera kredītriska apjomu atbilstoši III pielikuma 1. daļai:






  a) | metodoloģijas apspriede, ko izmanto, lai piešķirtu iekšējo kapitālu un kredīta limitus darījuma partnera kredītriskiem; |
| --- | --- | --- |

5.

Šādu informāciju atklāj attiecībā uz kredītiestādes darījuma partnera kredītriska apjomu atbilstoši III pielikuma 1. daļai:

a)

metodoloģijas apspriede, ko izmanto, lai piešķirtu iekšējo kapitālu un kredīta limitus darījuma partnera kredītriskiem;

| b) | politikas apspriede, lai nodrošinātu nodrošinājumu un izveidotu kredīta rezerves; |
| --- | --- |

b)

politikas apspriede, lai nodrošinātu nodrošinājumu un izveidotu kredīta rezerves;

| c) | politikas apspriede attiecībā uz nepareiza veida riska darījumiem; |
| --- | --- |

c)

politikas apspriede attiecībā uz nepareiza veida riska darījumiem;

| d) | apspriede par nodrošinājuma apjoma ietekmi, ko kredītiestādei būtu jānodrošina, ņemot vērā tās kredīta likmju pazemināšanos; |
| --- | --- |

d)

apspriede par nodrošinājuma apjoma ietekmi, ko kredītiestādei būtu jānodrošina, ņemot vērā tās kredīta likmju pazemināšanos;

| e) | bruto pozitīva līgumu patiesā vērtība, labums no savstarpējo prasījumu ieskaita, dzēsti pašreizējie savstarpējo prasījumu kredīta riska darījumi, ietvertais nodrošinājums un neto atvasināto instrumentu kredīta riska darījumi. Neto atvasināto instrumentu kredīta riska darījumi ir kredīta riska darījumi atvasināto instrumentu darījumos gan pēc tiesiski īstenojamu savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu labuma, gan pēc nodrošinājuma līguma labuma izvērtēšanas; |
| --- | --- |

e)

bruto pozitīva līgumu patiesā vērtība, labums no savstarpējo prasījumu ieskaita, dzēsti pašreizējie savstarpējo prasījumu kredīta riska darījumi, ietvertais nodrošinājums un neto atvasināto instrumentu kredīta riska darījumi. Neto atvasināto instrumentu kredīta riska darījumi ir kredīta riska darījumi atvasināto instrumentu darījumos gan pēc tiesiski īstenojamu savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu labuma, gan pēc nodrošinājuma līguma labuma izvērtēšanas;

| f) | pasākumi riska darījumu vērtībai saskaņā ar III pielikuma 3. līdz 6. daļā izklāstītajām metodēm, atkarībā notā, kura no tām ir piemērojama; |
| --- | --- |

f)

pasākumi riska darījumu vērtībai saskaņā ar III pielikuma 3. līdz 6. daļā izklāstītajām metodēm, atkarībā notā, kura no tām ir piemērojama;

| g) | kredītu atvasināto instrumentu riska ierobežošanas nosacītā vērtība un pašreizējo riska darījumu sadalījums pēc kredītu riska darījumu veida; |
| --- | --- |

g)

kredītu atvasināto instrumentu riska ierobežošanas nosacītā vērtība un pašreizējo riska darījumu sadalījums pēc kredītu riska darījumu veida;

| h) | kredīta atvasināto instrumentu darījumi (nosacītie), atšķirti starp izmantošanu pašas kredītiestādes kredīta portfelī, kā arī tās starpniecības darījumos, tostarp izmantoto kredīta atvasināto instrumentu produktu sadalījums, kas tālāk sadalās pēc katrā produktu grupā nopirktās un pārdotās aizsardzības; un |
| --- | --- |

h)

kredīta atvasināto instrumentu darījumi (nosacītie), atšķirti starp izmantošanu pašas kredītiestādes kredīta portfelī, kā arī tās starpniecības darījumos, tostarp izmantoto kredīta atvasināto instrumentu produktu sadalījums, kas tālāk sadalās pēc katrā produktu grupā nopirktās un pārdotās aizsardzības; un

| i) | α novērtējums, ja kredītiestāde ir saņēmusi kompetentu iestāžu apstiprinājumu vērtēt α. |
| --- | --- |

i)

α novērtējums, ja kredītiestāde ir saņēmusi kompetentu iestāžu apstiprinājumu vērtēt α.

| 6. | Attiecībā uz kredītiestādes riska darījumiem ar kredītrisku un pasliktināšanās risku jāsniedz šāda informācija:






  a) | definīcijas, ko grāmatvedības nolūkiem piemēro jēdzieniem “kavēts” un “sliktas kvalitātes”; |
| --- | --- | --- |

6.

Attiecībā uz kredītiestādes riska darījumiem ar kredītrisku un pasliktināšanās risku jāsniedz šāda informācija:

a)

definīcijas, ko grāmatvedības nolūkiem piemēro jēdzieniem “kavēts” un “sliktas kvalitātes”;

| b) | apraksts pieejām un metodēm, kas pieņemtas korekciju un rezervju vērtības noteikšanai; |
| --- | --- |

b)

apraksts pieejām un metodēm, kas pieņemtas korekciju un rezervju vērtības noteikšanai;

| c) | kopējā riska darījumu summa pēc kompensāciju (nodrošinājumu) uzskaites, bet neņemot vērā kredītriska mazināšanas efektu, un riska darījumu vidējā summa vienā laika periodā ar iedalījumu dažādās riska darījumu kategorijās; |
| --- | --- |

c)

kopējā riska darījumu summa pēc kompensāciju (nodrošinājumu) uzskaites, bet neņemot vērā kredītriska mazināšanas efektu, un riska darījumu vidējā summa vienā laika periodā ar iedalījumu dažādās riska darījumu kategorijās;

| d) | riska darījumu ģeogrāfiskais iedalījums, kas tālāk sadalīts pēc nozīmīgākajiem reģioniem un būtiskām riska darījumu kategorijām, norādot tālāku iedalījumu, ja tāds ir nepieciešams; |
| --- | --- |

d)

riska darījumu ģeogrāfiskais iedalījums, kas tālāk sadalīts pēc nozīmīgākajiem reģioniem un būtiskām riska darījumu kategorijām, norādot tālāku iedalījumu, ja tāds ir nepieciešams;

| e) | riska darījumu iedalījums pēc nozarēm vai darījumu partnera veida, kas savukārt iedalīts riska darījumu kategorijās, norādot tālāku iedalījumu, ja tāds ir nepieciešams; |
| --- | --- |

e)

riska darījumu iedalījums pēc nozarēm vai darījumu partnera veida, kas savukārt iedalīts riska darījumu kategorijās, norādot tālāku iedalījumu, ja tāds ir nepieciešams;

| f) | iedalījums pēc atlikušā termiņa visiem riska darījumiem, kas savukārt iedalīts riska darījumu kategorijās, norādot tālāku iedalījumu, ja tāds ir nepieciešams; |
| --- | --- |

f)

iedalījums pēc atlikušā termiņa visiem riska darījumiem, kas savukārt iedalīts riska darījumu kategorijās, norādot tālāku iedalījumu, ja tāds ir nepieciešams;

| g) | būtiskas nozares vai darījumu partneru veidi, norādot summu šādiem rādītājiem:






  i) | sliktas kvalitātes riska darījumi un kavēti riska darījumi, |
| --- | --- | --- |

g)

būtiskas nozares vai darījumu partneru veidi, norādot summu šādiem rādītājiem:

i)

sliktas kvalitātes riska darījumi un kavēti riska darījumi,

| ii) | vērtības korekcijas un rezerves, un |
| --- | --- |

ii)

vērtības korekcijas un rezerves, un

| iii) | maksājumi par vērtības korekcijām un rezervēm perioda laikā; |
| --- | --- |

iii)

maksājumi par vērtības korekcijām un rezervēm perioda laikā;

| h) | sliktas kvalitātes riska darījumu summa un kavētu riska darījumu summa, norādot atsevišķi, ar turpmāku iedalījumu nozīmīgākajos ģeogrāfiskajos reģionos, tostarp, ja tas ir lietderīgi, vērtību korekcijas un rezervju summas katram ģeogrāfiskajam reģionam; |
| --- | --- |

h)

sliktas kvalitātes riska darījumu summa un kavētu riska darījumu summa, norādot atsevišķi, ar turpmāku iedalījumu nozīmīgākajos ģeogrāfiskajos reģionos, tostarp, ja tas ir lietderīgi, vērtību korekcijas un rezervju summas katram ģeogrāfiskajam reģionam;

| i) | izmaiņu saskaņošana vērtību korekcijās un rezervēs sliktas kvalitātes riska darījumiem, norādot atsevišķi. Šajā informācijā ietilpst:






  i) | vērtību korekciju un rezervju veidu apraksts, |
| --- | --- | --- |

i)

izmaiņu saskaņošana vērtību korekcijās un rezervēs sliktas kvalitātes riska darījumiem, norādot atsevišķi. Šajā informācijā ietilpst:

i)

vērtību korekciju un rezervju veidu apraksts,

| ii) | sākuma bilances, |
| --- | --- |

ii)

sākuma bilances,

| iii) | summas, kas perioda laikā ir saņemtas no rezervēm, |
| --- | --- |

iii)

summas, kas perioda laikā ir saņemtas no rezervēm,

| iv) | summas, kas perioda laikā ir atliktas vai dzēstas paredzamiem iespējamiem zaudējumiem riska darījumos, un visas citas korekcijas, tostarp tās, kuras nepieciešamas saistībā ar valūtas maiņas kursa starpībām, darījumu apvienojumiem, meitasuzņēmumu iegādi un pārdošanu, kā arī rezervju nodošanu, un |
| --- | --- |

iv)

summas, kas perioda laikā ir atliktas vai dzēstas paredzamiem iespējamiem zaudējumiem riska darījumos, un visas citas korekcijas, tostarp tās, kuras nepieciešamas saistībā ar valūtas maiņas kursa starpībām, darījumu apvienojumiem, meitasuzņēmumu iegādi un pārdošanu, kā arī rezervju nodošanu, un

| v) | beigu bilances. |
| --- | --- |

v)

beigu bilances.

Vērtību korekcijas un atgūtie līdzekļi, kas uzskaitīti tieši peļņas un zaudējumu aprēķinā, jānorāda atsevišķi.

| 7. | Kredītiestādes, kuras riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, par visām riska darījumu kategorijām, kas norādītas 79. pantā, sniedz šādu informāciju:






  a) | norīkotu ĀKNI vai reitingu aģentu nosaukumi, kā arī visu izmaiņu cēloņi; |
| --- | --- | --- |

7.

Kredītiestādes, kuras riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, par visām riska darījumu kategorijām, kas norādītas 79. pantā, sniedz šādu informāciju:

a)

norīkotu ĀKNI vai reitingu aģentu nosaukumi, kā arī visu izmaiņu cēloņi;

| b) | riska darījumu kategorijas, kurās izmanto ĀKNI vai reitingu aģentus; |
| --- | --- |

b)

riska darījumu kategorijas, kurās izmanto ĀKNI vai reitingu aģentus;

| c) | apraksts par procesu, ko izmanto, lai emitenta un emisijas kredīta novērtējumus nodotu posteņiem, kas nav iekļauti tirdzniecības portfelī; |
| --- | --- |

c)

apraksts par procesu, ko izmanto, lai emitenta un emisijas kredīta novērtējumus nodotu posteņiem, kas nav iekļauti tirdzniecības portfelī;

| d) | katras norīkotās ĀKNI vai reitingu aģenta ārējā reitinga piesaiste kredīta kvalitātes pakāpēm, kas paredzētas VI pielikumā, ņemot vērā, ka šī informācija nav jāpublicē, ja kredītiestāde veic standarta piesaisti atbilstoši kompetento iestāžu publicētajām norādēm; un |
| --- | --- |

d)

katras norīkotās ĀKNI vai reitingu aģenta ārējā reitinga piesaiste kredīta kvalitātes pakāpēm, kas paredzētas VI pielikumā, ņemot vērā, ka šī informācija nav jāpublicē, ja kredītiestāde veic standarta piesaisti atbilstoši kompetento iestāžu publicētajām norādēm; un

| e) | riska darījumu vērtības un riska darījumu vērtības pēc riska mazināšanas, kas piesaistītas katrai kredīta kvalitātes pakāpei, kas paredzēta VI pielikumā, kā arī tās, kas ir atskaitītas no pašu kapitāla. |
| --- | --- |

e)

riska darījumu vērtības un riska darījumu vērtības pēc riska mazināšanas, kas piesaistītas katrai kredīta kvalitātes pakāpei, kas paredzēta VI pielikumā, kā arī tās, kas ir atskaitītas no pašu kapitāla.

| 8. | Kredītiestādes, kas aprēķina riska svērtās vērtības atbilstoši VII pielikuma 1. daļas 6. punktam vai atbilstoši 19. līdz 21. punktam, publicē informāciju par riska darījumiem, kas iedalīti katrā kategorijā, kura minēta 1. tabulas 6. punkta, vai katrā riska pakāpē, kas minēta 19. līdz 21. punktā. |
| --- | --- |

8.

Kredītiestādes, kas aprēķina riska svērtās vērtības atbilstoši VII pielikuma 1. daļas 6. punktam vai atbilstoši 19. līdz 21. punktam, publicē informāciju par riska darījumiem, kas iedalīti katrā kategorijā, kura minēta 1. tabulas 6. punkta, vai katrā riska pakāpē, kas minēta 19. līdz 21. punktā.

| 9. | Kredītiestādes, kas aprēķina savas kapitāla prasības saskaņā ar 75. panta b) un c) apakšpunktu, publicē šīs prasības atsevišķi katram riskam, kas minēts šajos noteikumos. |
| --- | --- |

9.

Kredītiestādes, kas aprēķina savas kapitāla prasības saskaņā ar 75. panta b) un c) apakšpunktu, publicē šīs prasības atsevišķi katram riskam, kas minēts šajos noteikumos.

| 10. | Visas kredītiestādes, kas savas kapitāla prasības aprēķina saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V pielikumu, publicē šādu informāciju:






  a) | katram ietvertajam apakšportfelim:






  i) | izmantoto modeļu raksturojums, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Visas kredītiestādes, kas savas kapitāla prasības aprēķina saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V pielikumu, publicē šādu informāciju:

a)

katram ietvertajam apakšportfelim:

i)

izmantoto modeļu raksturojums,

| ii) | katram portfelim piemēroto stresa testu apraksts, |
| --- | --- |

ii)

katram portfelim piemēroto stresa testu apraksts,

| iii) | apraksts par pieejām, ko izmanto iekšējo modeļu un modelēšanas procesu pareizības un konsekvences atpakaļejošai pārbaudei un apstiprināšanai; |
| --- | --- |

iii)

apraksts par pieejām, ko izmanto iekšējo modeļu un modelēšanas procesu pareizības un konsekvences atpakaļejošai pārbaudei un apstiprināšanai;

| b) | kādā apjomā saņemts kompetento iestāžu akcepts; |
| --- | --- |

b)

kādā apjomā saņemts kompetento iestāžu akcepts;

| c) | aprakstu par apjomu un metodoloģijām atbilstoši prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2006/.../EK VII pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

c)

aprakstu par apjomu un metodoloģijām atbilstoši prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2006/.../EK VII pielikuma B daļā.

| 11. | Kredītiestādes attiecībā uz operacionālo risku publisko šādu informāciju:






  a) | pieejas operacionālā riska pašu kapitāla prasību novērtējumam, kuru prasībām kredītiestāde atbilst; |
| --- | --- | --- |

11.

Kredītiestādes attiecībā uz operacionālo risku publisko šādu informāciju:

a)

pieejas operacionālā riska pašu kapitāla prasību novērtējumam, kuru prasībām kredītiestāde atbilst;

| b) | 105. pantā izklāstītās metodoloģijas apraksts, ja kredītiestāde to izmanto, tostarp apkopojums par attiecīgiem iekšējiem un ārējiem faktoriem, ko kredītiestāde ņēmusi vērā aprēķina pieejā. Ja pieeju izmanto daļēji, dažādu izmantoto metodoloģiju apjoms un piemērošanas joma. |
| --- | --- |

b)

105. pantā izklāstītās metodoloģijas apraksts, ja kredītiestāde to izmanto, tostarp apkopojums par attiecīgiem iekšējiem un ārējiem faktoriem, ko kredītiestāde ņēmusi vērā aprēķina pieejā. Ja pieeju izmanto daļēji, dažādu izmantoto metodoloģiju apjoms un piemērošanas joma.

| 12. | Attiecībā uz kapitāla instrumentu riska darījumiem, kas nav iekļauti tirdzniecības portfelī, kredītiestādes publicē šādu informāciju:






  a) | riska darījumu diferencēšana, pamatojoties uz to mērķiem, tostarp kapitāla pieauguma attiecība un stratēģiskais pamatojums, izmantoto grāmatvedības metožu un vērtēšanas metodoloģiju pārskats, tostarp galvenie pieņēmumi un prakse, kas ietekmē vērtēšanu, kā arī būtiskas izmaiņas šajā praksē; |
| --- | --- | --- |

12.

Attiecībā uz kapitāla instrumentu riska darījumiem, kas nav iekļauti tirdzniecības portfelī, kredītiestādes publicē šādu informāciju:

a)

riska darījumu diferencēšana, pamatojoties uz to mērķiem, tostarp kapitāla pieauguma attiecība un stratēģiskais pamatojums, izmantoto grāmatvedības metožu un vērtēšanas metodoloģiju pārskats, tostarp galvenie pieņēmumi un prakse, kas ietekmē vērtēšanu, kā arī būtiskas izmaiņas šajā praksē;

| b) | bilances vērtība, patiesā vērtība un biržā tirgoto posteņu salīdzinājums ar tirgus vērtību, ja tā būtiski atšķiras no patiesās vērtības; |
| --- | --- |

b)

bilances vērtība, patiesā vērtība un biržā tirgoto posteņu salīdzinājums ar tirgus vērtību, ja tā būtiski atšķiras no patiesās vērtības;

| c) | biržā tirgoto riska darījumu, privātā kapitāla instrumentu riska darījumu, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts, un citu riska darījumu veidi, raksturs un summas; |
| --- | --- |

c)

biržā tirgoto riska darījumu, privātā kapitāla instrumentu riska darījumu, kuru portfelis ir pietiekami diversificēts, un citu riska darījumu veidi, raksturs un summas;

| d) | kumulatīvi realizētie guvumi vai zaudējumi, kas rodas no pārdošanas un likvidācijām periodā; |
| --- | --- |

d)

kumulatīvi realizētie guvumi vai zaudējumi, kas rodas no pārdošanas un likvidācijām periodā;

| e) | kopējie nerealizētie guvumi vai zaudējumi, kopējie latentie pārvērtēšanas guvumi vai zaudējumi un jebkuras no šīm summām, kas ir iekļautas sākotnējā vai rezerves pašu kapitālā. |
| --- | --- |

e)

kopējie nerealizētie guvumi vai zaudējumi, kopējie latentie pārvērtēšanas guvumi vai zaudējumi un jebkuras no šīm summām, kas ir iekļautas sākotnējā vai rezerves pašu kapitālā.

| 13. | Attiecībā uz procentu likmju riska darījumiem pozīcijās, kas nav iekļautas tirdzniecības portfelī, kredītiestādes publicē šādu informāciju:






  a) | procentu likmju riska raksturs un galvenie pieņēmumi (tostarp pieņēmumi attiecībā uz aizdevumu priekšsamaksu un beztermiņa ieguldījumu norises), kā arī procentu likmju riska aprēķināšanas biežums; |
| --- | --- | --- |

13.

Attiecībā uz procentu likmju riska darījumiem pozīcijās, kas nav iekļautas tirdzniecības portfelī, kredītiestādes publicē šādu informāciju:

a)

procentu likmju riska raksturs un galvenie pieņēmumi (tostarp pieņēmumi attiecībā uz aizdevumu priekšsamaksu un beztermiņa ieguldījumu norises), kā arī procentu likmju riska aprēķināšanas biežums;

| b) | peļņas svārstības, ekonomiskā vērtība vai citi atbilstoši aprēķini, ko vadība izmanto likmju paaugstināšanās vai pazemināšanās šoka gadījumiem saskaņā ar vadības metodi procentu likmju riska aprēķiniem, kas sadalīti pa valūtām. |
| --- | --- |

b)

peļņas svārstības, ekonomiskā vērtība vai citi atbilstoši aprēķini, ko vadība izmanto likmju paaugstināšanās vai pazemināšanās šoka gadījumiem saskaņā ar vadības metodi procentu likmju riska aprēķiniem, kas sadalīti pa valūtām.

| 14. | Kredītiestādes, kas riska svērto vērtību aprēķina saskaņā ar 94. līdz 101. pantu, publicē šādu informāciju:






  a) | aprakstu par kredītiestādes mērķiem attiecībā uz pārvēršanu vērtspapīros; |
| --- | --- | --- |

14.

Kredītiestādes, kas riska svērto vērtību aprēķina saskaņā ar 94. līdz 101. pantu, publicē šādu informāciju:

a)

aprakstu par kredītiestādes mērķiem attiecībā uz pārvēršanu vērtspapīros;

| b) | kredītiestādes loma pārvēršanas vērtspapīros procesā; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādes loma pārvēršanas vērtspapīros procesā;

| c) | norāde par kredītiestādes iesaistes apjomu katrā no tiem; |
| --- | --- |

c)

norāde par kredītiestādes iesaistes apjomu katrā no tiem;

| d) | pieejas riska svērtās vērtības aprēķināšanai, kuras kredītiestāde ievēro pārvēršanā vērtspapīros; |
| --- | --- |

d)

pieejas riska svērtās vērtības aprēķināšanai, kuras kredītiestāde ievēro pārvēršanā vērtspapīros;

| e) | kopsavilkums kredītiestādes grāmatvedības kārtībai attiecībā uz pārvēršanu vērtspapīros, tostarp:






  i) | vai darījumi tiek uzskatīti par pārdošanu vai finansēšanu, |
| --- | --- | --- |

e)

kopsavilkums kredītiestādes grāmatvedības kārtībai attiecībā uz pārvēršanu vērtspapīros, tostarp:

i)

vai darījumi tiek uzskatīti par pārdošanu vai finansēšanu,

| ii) | pārdošanas ieņēmumu atzīšana, |
| --- | --- |

ii)

pārdošanas ieņēmumu atzīšana,

| iii) | galvenie pieņēmumi ieturēto procentu novērtēšanai, |
| --- | --- |

iii)

galvenie pieņēmumi ieturēto procentu novērtēšanai,

| iv) | attieksme pret sintētisko pārvēršanu vērtspapīros, ja tā nav izklāstīta citās grāmatvedības nostādnēs; |
| --- | --- |

iv)

attieksme pret sintētisko pārvēršanu vērtspapīros, ja tā nav izklāstīta citās grāmatvedības nostādnēs;

| f) | ĀKNI nosaukumi, kuras ir izmantotas pārvēršanai vērtspapīros, un riska darījumu veidi, kuriem ir izmantota katra aģentūra; |
| --- | --- |

f)

ĀKNI nosaukumi, kuras ir izmantotas pārvēršanai vērtspapīros, un riska darījumu veidi, kuriem ir izmantota katra aģentūra;

| g) | kopējā nesaņemtā summa par riska darījumiem, kuriem kredītiestāde ir piemērojusi pārvēršanu vērtspapīros un kuri ietilpst pārvēršanas vērtspapīros sistēmā (iedalīti kā tradicionālā un sintētiskā pārvēršana vērtspapīros), norādot riska darījuma veidu; |
| --- | --- |

g)

kopējā nesaņemtā summa par riska darījumiem, kuriem kredītiestāde ir piemērojusi pārvēršanu vērtspapīros un kuri ietilpst pārvēršanas vērtspapīros sistēmā (iedalīti kā tradicionālā un sintētiskā pārvēršana vērtspapīros), norādot riska darījuma veidu;

| h) | riska darījumiem, kuriem kredītiestāde ir piemērojusi pārvēršanu vērtspapīros un iekļāvusi pārvēršanas vērtspapīros sistēmā, vērtspapīros pārvērsto sliktas kvalitātes un kavēto riska darījumu summas sadalījums pēc riska darījuma veida, un kredītiestādes atzītie zaudējumi perioda laikā. |
| --- | --- |

h)

riska darījumiem, kuriem kredītiestāde ir piemērojusi pārvēršanu vērtspapīros un iekļāvusi pārvēršanas vērtspapīros sistēmā, vērtspapīros pārvērsto sliktas kvalitātes un kavēto riska darījumu summas sadalījums pēc riska darījuma veida, un kredītiestādes atzītie zaudējumi perioda laikā.

| i) | saglabāto vai iegādāto pārvēršanas vērtspapīros pozīciju kopējā summa, sadalīta pēc riska darījuma veida; |
| --- | --- |

i)

saglabāto vai iegādāto pārvēršanas vērtspapīros pozīciju kopējā summa, sadalīta pēc riska darījuma veida;

| j) | saglabāto vai iegādāto pārvēršanas vērtspapīros pozīciju kopējā summa, sadalīta riska pakāpju joslās, kuru skaits ir pamatots. Informācija par pozīcijām, kuru riska svērums ir 1 250 % vai kuras ir atskaitītas, jānorāda atsevišķi; |
| --- | --- |

j)

saglabāto vai iegādāto pārvēršanas vērtspapīros pozīciju kopējā summa, sadalīta riska pakāpju joslās, kuru skaits ir pamatots. Informācija par pozīcijām, kuru riska svērums ir 1 250 % vai kuras ir atskaitītas, jānorāda atsevišķi;

| k) | vērtspapīros pārvērsto atjaunojamo riska darījumu kopējā nesaņemtā summa, kas sadalīta kā iniciatora daļa un ieguldītāja daļa; |
| --- | --- |

k)

vērtspapīros pārvērsto atjaunojamo riska darījumu kopējā nesaņemtā summa, kas sadalīta kā iniciatora daļa un ieguldītāja daļa;

| l) | kopsavilkums par pārvēršanu vērtspapīros periodā, tostarp vērtspapīros pārvērsto riska darījumu summa (pēc riska darījumu veida), un atzītie guvumi un zaudējumi no pārdošanas katram riska darījuma veidam. |
| --- | --- |

l)

kopsavilkums par pārvēršanu vērtspapīros periodā, tostarp vērtspapīros pārvērsto riska darījumu summa (pēc riska darījumu veida), un atzītie guvumi un zaudējumi no pārdošanas katram riska darījuma veidam.

3. daļa — Atbilstošās prasības īpašu instrumentu un metožu izmantošanai

| 1. | Kredītiestādes, kas aprēķina riska svērto vērtību saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, publicē šādu informāciju:






  a) | kompetentās iestādes apstiprinājums pieejai vai apstiprinātie pārejas noteikumi; |
| --- | --- | --- |

1.

Kredītiestādes, kas aprēķina riska svērto vērtību saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, publicē šādu informāciju:

a)

kompetentās iestādes apstiprinājums pieejai vai apstiprinātie pārejas noteikumi;

| b) | skaidrojums un pārskats par:






  i) | iekšējo reitingu sistēmas struktūru un attiecību starp iekšējiem un ārējiem reitingiem, |
| --- | --- | --- |

b)

skaidrojums un pārskats par:

i)

iekšējo reitingu sistēmas struktūru un attiecību starp iekšējiem un ārējiem reitingiem,

| ii) | iekšējo vērtējumu lietošanu, kas nav paredzēti riska svērtās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, |
| --- | --- |

ii)

iekšējo vērtējumu lietošanu, kas nav paredzēti riska svērtās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar 84. līdz 89. pantu,

| iii) | kredītriska mazināšanas vadības un atzīšanas procesu, |
| --- | --- |

iii)

kredītriska mazināšanas vadības un atzīšanas procesu,

| iv) | reitingu sistēmu kontroles mehānismiem, tostarp neatkarības un pakļautības apraksts, un par reitingu sistēmas pārbaudi; |
| --- | --- |

iv)

reitingu sistēmu kontroles mehānismiem, tostarp neatkarības un pakļautības apraksts, un par reitingu sistēmas pārbaudi;

| c) | iekšējo reitingu procesa apraksts katrai riska darījumu kategorijai atsevišķi:






  i) | centrālajām valdībām un centrālajām bankām, |
| --- | --- | --- |

c)

iekšējo reitingu procesa apraksts katrai riska darījumu kategorijai atsevišķi:

i)

centrālajām valdībām un centrālajām bankām,

| ii) | iestādēm, |
| --- | --- |

ii)

iestādēm,

| iii) | uzņēmumiem, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, specializētajiem aizņēmumiem un iegādātājiem uzņēmumu pircēju parādiem, |
| --- | --- |

iii)

uzņēmumiem, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, specializētajiem aizņēmumiem un iegādātājiem uzņēmumu pircēju parādiem,

| iv) | mazo riska darījumu kategorijā katrai riska darījumu kategorijai, uz kuru attiecas kāda no attiecīgajām korelācijām, kas uzskaitītas VII pielikuma 1. daļas 9. līdz 11. punktā. |
| --- | --- |

iv)

mazo riska darījumu kategorijā katrai riska darījumu kategorijai, uz kuru attiecas kāda no attiecīgajām korelācijām, kas uzskaitītas VII pielikuma 1. daļas 9. līdz 11. punktā.

| v) | kapitāla instrumentiem; |
| --- | --- |

v)

kapitāla instrumentiem;

| d) | riska darījumu vērtības katrai riska darījumu kategorijai, kas norādīta 86. pantā. Informāciju par riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām, iestādēm un uzņēmumiem, kur kredītiestādes lieto pašu vērtējumus LGD vai konversijas koeficientus riska svērtās vērtības aprēķināšanai, norāda atsevišķi no riska darījumiem, kuriem kredītiestādes nelieto šādus vērtējumus; |
| --- | --- |

d)

riska darījumu vērtības katrai riska darījumu kategorijai, kas norādīta 86. pantā. Informāciju par riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām, iestādēm un uzņēmumiem, kur kredītiestādes lieto pašu vērtējumus LGD vai konversijas koeficientus riska svērtās vērtības aprēķināšanai, norāda atsevišķi no riska darījumiem, kuriem kredītiestādes nelieto šādus vērtējumus;

| e) | par katru riska darījumu kategoriju ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām, iestādēm, uzņēmumiem un kapitāla instrumentiem un par pietiekamu skaitu parādnieku kategoriju (tostarp tiem, kas nepilda saistības), kas ļauj pareizi iedalīt kredītriskus, kredītiestādes publicē šādu informāciju:






  i) | kopējā riska darījumu summa (centrālo valdību un centrālo banku, iestāžu un uzņēmumu riska darījumu kategorijai — nenokārtoto aizdevumu summa un riska darījumu vērtības neizmantotajiem kredītlimitiem; kapitāla instrumentiem — nesaņemtā summa), |
| --- | --- | --- |

e)

par katru riska darījumu kategoriju ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām, iestādēm, uzņēmumiem un kapitāla instrumentiem un par pietiekamu skaitu parādnieku kategoriju (tostarp tiem, kas nepilda saistības), kas ļauj pareizi iedalīt kredītriskus, kredītiestādes publicē šādu informāciju:

i)

kopējā riska darījumu summa (centrālo valdību un centrālo banku, iestāžu un uzņēmumu riska darījumu kategorijai — nenokārtoto aizdevumu summa un riska darījumu vērtības neizmantotajiem kredītlimitiem; kapitāla instrumentiem — nesaņemtā summa),

| ii) | kredītiestādēm, kas izmanto savus LGD (LGD) vērtējumus riska svērtās vērtības aprēķināšanai, — riska svērtās vērtības, riska darījuma vidējie svērtie LGD (LGD), izteikti procentos, |
| --- | --- |

ii)

kredītiestādēm, kas izmanto savus LGD (LGD) vērtējumus riska svērtās vērtības aprēķināšanai, — riska svērtās vērtības, riska darījuma vidējie svērtie LGD (LGD), izteikti procentos,

| iii) | riska darījuma vidējā svērtā riska pakāpe, |
| --- | --- |

iii)

riska darījuma vidējā svērtā riska pakāpe,

| iv) | kredītiestādēm, kas izmanto konversijas koeficientu pašu vērtējumus riska svērto vērtību aprēķināšanai - neizmantoto saistību summa un riska darījumu vidējās riska svērtās vērtības visām riska darījumu kategorijām; |
| --- | --- |

iv)

kredītiestādēm, kas izmanto konversijas koeficientu pašu vērtējumus riska svērto vērtību aprēķināšanai - neizmantoto saistību summa un riska darījumu vidējās riska svērtās vērtības visām riska darījumu kategorijām;

| f) | mazo riska darījumu kategorijā un katrai kategorijai, kas definēta saskaņā ar c) apakšpunkta iv) punktu, publicē informāciju, kas aprakstīta e) apakšpunktā (ja nepieciešams, iedalot pēc portfeļa), vai riska darījumu analīzi (nenokārtotie aizdevumi vai riska darījumu vērtības neizmantotajām saistībām), iedalot pēc pietiekama skaita paredzamo zaudējumu kategorijām, kas ļauj pareizi iedalīt kredītriskus (ja nepieciešams, iedalot pēc portfeļa); |
| --- | --- |

f)

mazo riska darījumu kategorijā un katrai kategorijai, kas definēta saskaņā ar c) apakšpunkta iv) punktu, publicē informāciju, kas aprakstīta e) apakšpunktā (ja nepieciešams, iedalot pēc portfeļa), vai riska darījumu analīzi (nenokārtotie aizdevumi vai riska darījumu vērtības neizmantotajām saistībām), iedalot pēc pietiekama skaita paredzamo zaudējumu kategorijām, kas ļauj pareizi iedalīt kredītriskus (ja nepieciešams, iedalot pēc portfeļa);

| g) | faktiskās vērtību korekcijas iepriekšējam periodam katrā riska darījumu kategorijā (maziem riska darījumiem katrai kategorijai, kas definēta saskaņā ar c) apakšpunkta iv) punktu) un to atšķirības, salīdzinot ar iepriekšējo pieredzi; |
| --- | --- |

g)

faktiskās vērtību korekcijas iepriekšējam periodam katrā riska darījumu kategorijā (maziem riska darījumiem katrai kategorijai, kas definēta saskaņā ar c) apakšpunkta iv) punktu) un to atšķirības, salīdzinot ar iepriekšējo pieredzi;

| h) | to faktoru apraksts, kas ir ietekmējuši zaudējumu pieredzi iepriekšējā periodā (piemēram, vai saistību nepildīšanas procenti kredītiestādei ir bijuši augstāki nekā parasti, vai ir bijuši augstāki vidējie LGD un konversijas koeficienti): |
| --- | --- |

h)

to faktoru apraksts, kas ir ietekmējuši zaudējumu pieredzi iepriekšējā periodā (piemēram, vai saistību nepildīšanas procenti kredītiestādei ir bijuši augstāki nekā parasti, vai ir bijuši augstāki vidējie LGD un konversijas koeficienti):

| i) | kredītiestādes aprēķini, salīdzinot ar faktiskajiem rezultātiem ilgākā laikposmā. Šeit jāiekļauj vismaz informācija par zaudējumu aprēķiniem, salīdzinot ar faktiskajiem zaudējumiem katrā riska darījumu kategorijā (katrai kategorijai, kas definēta saskaņā ar c) apakšpunkta iv) punktu) par periodu, kas ir pietiekams, lai pareizi novērtētu iekšējo reitingu procesu attīstību katrai riska darījumu kategorijai (mazajiem darījumiem — katrai kategorijai, kas definēta saskaņā ar c) apakšpunkta iv) punktu). Attiecīgos gadījumos kredītiestāde veic papildus aprēķinus, lai sniegtu PD analīzi, un, ja kredītiestāde izmanto pašu vērtējumus LGD un/vai konversijas koeficientus, LGD un konversijas koeficientu rezultātu salīdzinājumu ar aprēķiniem, kas sniegti, publicējot informāciju par kvantitatīvajiem riska novērtējumiem, kā minēts iepriekš. |
| --- | --- |

i)

kredītiestādes aprēķini, salīdzinot ar faktiskajiem rezultātiem ilgākā laikposmā. Šeit jāiekļauj vismaz informācija par zaudējumu aprēķiniem, salīdzinot ar faktiskajiem zaudējumiem katrā riska darījumu kategorijā (katrai kategorijai, kas definēta saskaņā ar c) apakšpunkta iv) punktu) par periodu, kas ir pietiekams, lai pareizi novērtētu iekšējo reitingu procesu attīstību katrai riska darījumu kategorijai (mazajiem darījumiem — katrai kategorijai, kas definēta saskaņā ar c) apakšpunkta iv) punktu). Attiecīgos gadījumos kredītiestāde veic papildus aprēķinus, lai sniegtu PD analīzi, un, ja kredītiestāde izmanto pašu vērtējumus LGD un/vai konversijas koeficientus, LGD un konversijas koeficientu rezultātu salīdzinājumu ar aprēķiniem, kas sniegti, publicējot informāciju par kvantitatīvajiem riska novērtējumiem, kā minēts iepriekš.

Šā punkta c) apakšpunkta nolūkiem aprakstā iekļauj riska darījumu veidus, kas iekļauti riska darījumu kategorijā, definīcijas, metodes un datus PD aprēķināšanai un apstiprināšanai un, ja nepieciešams, LGD un konversijas koeficientus, tostarp pieņēmumus, ko izmanto šo mainīgo lielumu aprēķināšanai, kā arī aprakstu par būtiskām atkāpēm no saistību nepildīšanas definīcijas, kas noteikta VII pielikuma 4. daļas 44. līdz 48. punktā, tostarp par plašākiem segmentiem, ko skar šādas atkāpes.

| 2. | Kredītiestādes, kas piemēro riska mazināšanas metodes, publicē šādu informāciju:






  a) | bilances un ārpusbilances posteņu savstarpējās dzēšanas kārtība un procesi, kā arī norāde par to, kādā apjomā iestāde to izmanto; |
| --- | --- | --- |

2.

Kredītiestādes, kas piemēro riska mazināšanas metodes, publicē šādu informāciju:

a)

bilances un ārpusbilances posteņu savstarpējās dzēšanas kārtība un procesi, kā arī norāde par to, kādā apjomā iestāde to izmanto;

| b) | nodrošinājuma vērtēšanas un pārvaldīšanas kārtība un procesi; |
| --- | --- |

b)

nodrošinājuma vērtēšanas un pārvaldīšanas kārtība un procesi;

| c) | apraksts par galvenajiem nodrošinājuma veidiem, ko saņēmusi kredītiestāde; |
| --- | --- |

c)

apraksts par galvenajiem nodrošinājuma veidiem, ko saņēmusi kredītiestāde;

| d) | galvenie veidi galvotājiem un kredīta atvasināto instrumentu darījumu partneriem, ka arī šo partneru kredītspēja; |
| --- | --- |

d)

galvenie veidi galvotājiem un kredīta atvasināto instrumentu darījumu partneriem, ka arī šo partneru kredītspēja;

| e) | informācija par tirgu vai kredītriska koncentrācijām izmantotajā kredītriska mazināšanā; |
| --- | --- |

e)

informācija par tirgu vai kredītriska koncentrācijām izmantotajā kredītriska mazināšanā;

| f) | kredītiestādēm, kas riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai 84. līdz 89. pantu, bet nesniedz pašu vērtējumus LGD vai konversijas koeficientiem attiecībā uz riska darījumu kategoriju - katrai riska darījuma kategorijai kopējā riska darījumu vērtība (pēc bilances un ārpusbilances posteņu savstarpējās dzēšanas, ja tādu piemēro), kas pēc no svārstībām izrietošo korekciju piemērošanas ir segta ar piemērotu finanšu nodrošinājumu vai citu piemērotu nodrošinājumu; |
| --- | --- |

f)

kredītiestādēm, kas riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai 84. līdz 89. pantu, bet nesniedz pašu vērtējumus LGD vai konversijas koeficientiem attiecībā uz riska darījumu kategoriju - katrai riska darījuma kategorijai kopējā riska darījumu vērtība (pēc bilances un ārpusbilances posteņu savstarpējās dzēšanas, ja tādu piemēro), kas pēc no svārstībām izrietošo korekciju piemērošanas ir segta ar piemērotu finanšu nodrošinājumu vai citu piemērotu nodrošinājumu;

| g) | kredītiestādēm, kas riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai 84. līdz 89. pantu - atsevišķi katrai riska darījumu kategorijai kopējā riska darījumu summa (pēc bilances un ārpusbilances posteņu savstarpējās dzēšanas, ja tādu piemēro), kas ir segta ar galvojumiem vai kredītu atvasinātajiem instrumentiem. Kapitāla instrumentu riska darījumu kategorijā šo prasību piemēro katrai no pieejām, kas paredzēta VII pielikuma 1. daļas 17. līdz 26. punktā. |
| --- | --- |

g)

kredītiestādēm, kas riska svērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. līdz 83. pantu vai 84. līdz 89. pantu - atsevišķi katrai riska darījumu kategorijai kopējā riska darījumu summa (pēc bilances un ārpusbilances posteņu savstarpējās dzēšanas, ja tādu piemēro), kas ir segta ar galvojumiem vai kredītu atvasinātajiem instrumentiem. Kapitāla instrumentu riska darījumu kategorijā šo prasību piemēro katrai no pieejām, kas paredzēta VII pielikuma 1. daļas 17. līdz 26. punktā.

| 3. | Kredītiestādes, kas operacionālā riska pašu kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto 105. pantā izklāstīto pieeju, publisko apkopojumu par apdrošināšanas izmantošanu riska mazināšanas nolūkā. |
| --- | --- |

3.

Kredītiestādes, kas operacionālā riska pašu kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto 105. pantā izklāstīto pieeju, publisko apkopojumu par apdrošināšanas izmantošanu riska mazināšanas nolūkā.

XIII PIELIKUMS

A DAĻA — ATCELTĀS DIREKTĪVAS AR TO VĒLĀKIEM GROZĪJUMIEM (kā minēts 158. pantā)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/28/EK (2000. gada 18. septembris), ar ko groza Direktīvu 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK

| | Vienīgi 29. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts, 29. panta 2. punkts, 29. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkts, 29. panta 5. punkts, 29. panta 6. punkts, 29. panta 7. punkts, 29. panta 8. punkts, 29. panta 9. punkts, 29. panta 10. punkts, 29. panta 11. punkts. |
| --- | --- |

Vienīgi 29. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts, 29. panta 2. punkts, 29. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkts, 29. panta 5. punkts, 29. panta 6. punkts, 29. panta 7. punkts, 29. panta 8. punkts, 29. panta 9. punkts, 29. panta 10. punkts, 29. panta 11. punkts.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK, un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK

| | Vienīgi 68. pants. |
| --- | --- |

Vienīgi 68. pants.

Komisijas Direktīva 2004/69/EK (2004. gada 27. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK groza attiecībā uz “daudzpusējo attīstības banku” definīciju

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru

| | Vienīgi 3. pants. |
| --- | --- |

Vienīgi 3. pants.

NEATCELTIE GROZĪJUMI

| | 2003. gada Pievienošanās akts |
| --- | --- |

2003. gada Pievienošanās akts

B DAĻA — TRANSPONĒŠANAS TERMIŅI (kā minēts 158. pantā)

| Direktīva | | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- | --- |
| Direktīva 2000/12/EK | | — |
| Direktīva 2000/28/EK | | 27.4.2002. |
| Direktīva 2002/87/EK | | 11.8.2004. |
| Direktīva 2004/39/EK | | Nav pieejams |
| Direktīva 2004/69/EK | | 30.6.2004. |
| Direktīva 2005/1/EK | | 13.5.2005. |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

Direktīva 2000/12/EK

—

Direktīva 2000/28/EK

27.4.2002.

Direktīva 2002/87/EK

11.8.2004.

Direktīva 2004/39/EK

Nav pieejams

Direktīva 2004/69/EK

30.6.2004.

Direktīva 2005/1/EK

13.5.2005.

XIV PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Šajā direktīvā | Direktīva 2000/12/EK | Direktīva 2000/28/EK | Direktīva 2002/87/EK | Direktīva 2004/39/EK | Direktīva 2005/1/EK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. pants | 2. panta 1. un 2. punkts | | | | |
| 2. pants | 2. panta 3. punkts
  Pievienošanās akts | | | | |
| 2. pants | 2. panta 4. punkts | | | | |
| 3. pants | 2. panta 5. un 6. punkts | | | | |
| 3. panta 1. punkta trešā daļa | | | | | 3. panta 2. punkts |
| 4. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts | | | | |
| 4. panta 2. līdz 5. punkts | | 1. panta 2. līdz 5. punkts | | | |
| 4. panta 7. līdz 9. punkts | | 1. panta 6. līdz 8. punkts | | | |
| 4. panta 10. punkts | | | 29. panta 1. punkta a) apakšpunkts | | |
| 4. panta 11. līdz 14. punkts | 1. panta 10., 12. un 13. punkts | | | | |
| 4. panta 21. un 22. punkts | | | 29. panta 1. punkta b) apakšpunkts | | |
| 4. panta 23. punkts | 1. panta 23. punkts | | | | |
| 4. panta 45. līdz 47. punkts | 1. panta 25. līdz 27. punkts | | | | |
| 5. pants | | | | | |
| 6. pants | 4. pants | | | | |
| 7. pants | 8. pants | | | | |
| 8. pants | 9. pants | | | | |
| 9. panta 1. punkts | 5. panta 1. un 1. panta 11. punkts | | | | |
| 9. panta 2. punkts | 5. panta 2. punkts | | | | |
| 10. pants | 5. panta 3. līdz 7. punkts | | | | |
| 11. pants | 6. pants | | | | |
| 12. pants | 7. pants | | | | |
| 13. pants | 10. pants | | | | |
| 14. pants | 11. pants | | | | |
| 15. panta 1. punkts | 12. pants | | | | |
| 15. panta 2. un 3. punkts | | | 29. panta 2. punkts | | |
| 16. pants | 13. pants | | | | |
| 17. pants | 14. pants | | | | |
| 18. pants | 15. pants | | | | |
| 19. panta 1. punkts | 16. panta 1. punkts | | | | |
| 19. panta 2. punkts | | | 29. panta 3 punkts | | |
| 20. pants | 16. panta 3. punkts | | | | |
| 21. pants | 16. panta 4. līdz 6. punkts | | | | |
| 22. pants | 17. pants | | | | |
| 23. pants | 18. pants | | | | |
| 24. panta 1. punkts | 19. panta 1. līdz 3. punkts | | | | |
| 24. panta 2. punkts | 19. panta 6. punkts | | | | |
| 24. panta 3. punkts | 19. panta 4. punkts | | | | |
| 25. panta 1. līdz 3. punkts | 20. panta 1. līdz 3. punkts, pirmā un otrā daļa | | | | |
| 25. panta 3. punkts | 19. panta 5. punkts | | | | |
| 25. panta 4. punkts | 20. panta 3. punkta trešā daļa | | | | |
| 26. pants | 20. panta 4. līdz 7. punkts | | | | |
| 27. pants | 1. panta 3. punkta otrais teikums | | | | |
| 28. pants | 21. pants | | | | |
| 29. pants | 22. pants | | | | |
| 30. pants | 22. panta 2. līdz 4. punkts | | | | |
| 31. pants | 22. panta 5. punkts | | | | |
| 32. pants | 22. panta 6. punkts | | | | |
| 33. pants | 22. panta 7. punkts | | | | |
| 34. pants | 22. panta 8. punkts | | | | |
| 35. pants | 22. panta 9. punkts | | | | |
| 36. pants | 22. panta 10. punkts | | | | |
| 37. pants | 22. panta 11. punkts | | | | |
| 38. pants | 24. pants | | | | |
| 39. panta 1. un 2. punkts | 25. pants | | | | |
| 39. panta 3. punkts | | | | | 3. panta 8. punkts |
| 40. pants | 26. pants | | | | |
| 41. pants | 27. pants | | | | |
| 42. pants | 28. pants | | | | |
| 43. pants | 29. pants | | | | |
| 44. pants | 30. panta 1. līdz 3. punkts | | | | |
| 45. pants | 30. panta 4. punkts | | | | |
| 46. pants | 30. panta 3. punkts | | | | |
| 47. pants | 30. panta 5. punkts | | | | |
| 48. pants | 30. panta 6. un 7. punkts | | | | |
| 49. pants | 30. panta 8. punkts | | | | |
| 50. pants | 30. panta 9. punkta pirmā un otrā daļa | | | | |
| 51. pants | 30. panta 9. punkta trešā daļa | | | | |
| 52. pants | 30. panta 10. punkts | | | | |
| 53. pants | 31. pants | | | | |
| 54. pants | 32. pants | | | | |
| 55. pants | 33. pants | | | | |
| 56. pants | 34. panta 1. punkts | | | | |
| 57. pants | 34. panta 2. punkta pirmā daļa;
  34. panta 2. punkta 2) apakšpunkta otrais teikums | | 29. panta 4. punkta a) apakšpunkts | | |
| 58. pants | | | 29. panta 4. punkta b) apakšpunkts | | |
| 59. pants | | | 29. panta 4. punkta b) apakšpunkts | | |
| 60. pants | | | 29. panta 4. punkta b) apakšpunkts | | |
| 61. pants | 34. panta 3. un 4. punkts | | | | |
| 63. pants | 35. pants | | | | |
| 64. pants | 36. pants | | | | |
| 65. pants | 37. pants | | | | |
| 66. panta 1. un 2. punkts | 38. panta 1. un 2. punkts | | | | |
| 67. pants | 39. pants | | | | |
| 73. pants | 52. panta 3. punkts | | | | |
| 106. pants | 1. panta 24. punkts | | | | |
| 107. pants | 1. panta 1. punkta trešā daļa | | | | |
| 108. pants | 48. panta 1. punkts | | | | |
| 109. pants | 48. panta 4. punkta pirmā daļa | | | | |
| 110. pants | 48. panta 2. līdz 4. punkts, otrā daļa | | | | |
| 111. pants | 49. panta 1. līdz 5. punkts | | | | |
| 113. pants | 49. panta 4., 6. un 7. punkts | | | | |
| 115. pants | 49. panta 8. un 9. punkts | | | | |
| 116. pants | 49. panta 10. punkts | | | | |
| 117. pants | 49. panta 11. punkts | | | | |
| 118. pants | 50. pants | | | | |
| 120. pants | 51. panta 1., 2. un 5. punkts | | | | |
| 121. pants | 51. panta 4. punkts | | | | |
| 122. panta 1. un 2. punkts | 51. panta 6. punkts | | 29. panta 5. punkts | | |
| 125. pants | 53. panta 1. un 2. punkts | | | | |
| 126. pants | 53. panta 3. punkts | | | | |
| 128. pants | 53. panta 5. punkts | | | | |
| 133. panta 1. punkts | 54. panta 1. punkts | | 29. panta 7. punkta a) apakšpunkts | | |
| 133. panta 2. un 3. punkts | 54. panta 2. un 3. punkts | | | | |
| 134. panta 1. punkts | 54. panta 4. punkta pirmā daļa | | | | |
| 134. panta 2. punkts | 54. panta 4. punkta otrā daļa | | | | |
| 135. pants | | | 29. panta 8. punkts | | |
| 137. pants | 55. pants | | | | |
| 138. pants | | | 29. panta 9. punkts | | |
| 139. pants | 56. panta 1. līdz 3. punkts | | | | |
| 140. pants | 56. panta 4. līdz 6. punkts | | | | |
| 141. pants | 56. panta 7. punkts | | 29. panta 10. punkts | | |
| 142. pants | 56. panta 8. punkts | | | | |
| 143. pants | | | 29. panta 11. punkts | | 3. panta 10. punkts |
| 150. pants | 60. panta 1. punkts | | | | |
| 151. pants | 60. panta 2. punkts | | | | 3. panta 10. punkts |
| 158. pants | 67. pants | | | | |
| 159. pants | 68. pants | | | | |
| 160. pants | 69. pants | | | | |
| I pielikuma 1. līdz 14. punkts, izņemot pēdējo daļu | I pielikums | | | | |
| I pielikuma pēdējā daļa | | | | 68. pants | |
| II pielikums | II pielikums | | | | |
| III pielikums | III pielikums | | | | |
| IV pielikums | IV pielikums | | | | |

Šajā direktīvā

Direktīva 2000/12/EK

Direktīva 2000/28/EK

Direktīva 2002/87/EK

Direktīva 2004/39/EK

Direktīva 2005/1/EK

1. pants

2. panta 1. un 2. punkts

2. pants

2. panta 3. punkts

Pievienošanās akts

2. pants

2. panta 4. punkts

3. pants

2. panta 5. un 6. punkts

3. panta 1. punkta trešā daļa

3. panta 2. punkts

4. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

4. panta 2. līdz 5. punkts

1. panta 2. līdz 5. punkts

4. panta 7. līdz 9. punkts

1. panta 6. līdz 8. punkts

4. panta 10. punkts

29. panta 1. punkta a) apakšpunkts

4. panta 11. līdz 14. punkts

1. panta 10., 12. un 13. punkts

4. panta 21. un 22. punkts

29. panta 1. punkta b) apakšpunkts

4. panta 23. punkts

1. panta 23. punkts

4. panta 45. līdz 47. punkts

1. panta 25. līdz 27. punkts

5. pants

6. pants

4. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. pants

9. panta 1. punkts

5. panta 1. un 1. panta 11. punkts

9. panta 2. punkts

5. panta 2. punkts

10. pants

5. panta 3. līdz 7. punkts

11. pants

6. pants

12. pants

7. pants

13. pants

10. pants

14. pants

11. pants

15. panta 1. punkts

12. pants

15. panta 2. un 3. punkts

29. panta 2. punkts

16. pants

13. pants

17. pants

14. pants

18. pants

15. pants

19. panta 1. punkts

16. panta 1. punkts

19. panta 2. punkts

29. panta 3 punkts

20. pants

16. panta 3. punkts

21. pants

16. panta 4. līdz 6. punkts

22. pants

17. pants

23. pants

18. pants

24. panta 1. punkts

19. panta 1. līdz 3. punkts

24. panta 2. punkts

19. panta 6. punkts

24. panta 3. punkts

19. panta 4. punkts

25. panta 1. līdz 3. punkts

20. panta 1. līdz 3. punkts, pirmā un otrā daļa

25. panta 3. punkts

19. panta 5. punkts

25. panta 4. punkts

20. panta 3. punkta trešā daļa

26. pants

20. panta 4. līdz 7. punkts

27. pants

1. panta 3. punkta otrais teikums

28. pants

21. pants

29. pants

22. pants

30. pants

22. panta 2. līdz 4. punkts

31. pants

22. panta 5. punkts

32. pants

22. panta 6. punkts

33. pants

22. panta 7. punkts

34. pants

22. panta 8. punkts

35. pants

22. panta 9. punkts

36. pants

22. panta 10. punkts

37. pants

22. panta 11. punkts

38. pants

24. pants

39. panta 1. un 2. punkts

25. pants

39. panta 3. punkts

3. panta 8. punkts

40. pants

26. pants

41. pants

27. pants

42. pants

28. pants

43. pants

29. pants

44. pants

30. panta 1. līdz 3. punkts

45. pants

30. panta 4. punkts

46. pants

30. panta 3. punkts

47. pants

30. panta 5. punkts

48. pants

30. panta 6. un 7. punkts

49. pants

30. panta 8. punkts

50. pants

30. panta 9. punkta pirmā un otrā daļa

51. pants

30. panta 9. punkta trešā daļa

52. pants

30. panta 10. punkts

53. pants

31. pants

54. pants

32. pants

55. pants

33. pants

56. pants

34. panta 1. punkts

57. pants

34. panta 2. punkta pirmā daļa;

34. panta 2. punkta 2) apakšpunkta otrais teikums

29. panta 4. punkta a) apakšpunkts

58. pants

29. panta 4. punkta b) apakšpunkts

59. pants

29. panta 4. punkta b) apakšpunkts

60. pants

29. panta 4. punkta b) apakšpunkts

61. pants

34. panta 3. un 4. punkts

63. pants

35. pants

64. pants

36. pants

65. pants

37. pants

66. panta 1. un 2. punkts

38. panta 1. un 2. punkts

67. pants

39. pants

73. pants

52. panta 3. punkts

106. pants

1. panta 24. punkts

107. pants

1. panta 1. punkta trešā daļa

108. pants

48. panta 1. punkts

109. pants

48. panta 4. punkta pirmā daļa

110. pants

48. panta 2. līdz 4. punkts, otrā daļa

111. pants

49. panta 1. līdz 5. punkts

113. pants

49. panta 4., 6. un 7. punkts

115. pants

49. panta 8. un 9. punkts

116. pants

49. panta 10. punkts

117. pants

49. panta 11. punkts

118. pants

50. pants

120. pants

51. panta 1., 2. un 5. punkts

121. pants

51. panta 4. punkts

122. panta 1. un 2. punkts

51. panta 6. punkts

29. panta 5. punkts

125. pants

53. panta 1. un 2. punkts

126. pants

53. panta 3. punkts

128. pants

53. panta 5. punkts

133. panta 1. punkts

54. panta 1. punkts

29. panta 7. punkta a) apakšpunkts

133. panta 2. un 3. punkts

54. panta 2. un 3. punkts

134. panta 1. punkts

54. panta 4. punkta pirmā daļa

134. panta 2. punkts

54. panta 4. punkta otrā daļa

135. pants

29. panta 8. punkts

137. pants

55. pants

138. pants

29. panta 9. punkts

139. pants

56. panta 1. līdz 3. punkts

140. pants

56. panta 4. līdz 6. punkts

141. pants

56. panta 7. punkts

29. panta 10. punkts

142. pants

56. panta 8. punkts

143. pants

29. panta 11. punkts

3. panta 10. punkts

150. pants

60. panta 1. punkts

151. pants

60. panta 2. punkts

3. panta 10. punkts

158. pants

67. pants

159. pants

68. pants

160. pants

69. pants

I pielikuma 1. līdz 14. punkts, izņemot pēdējo daļu

I pielikums

I pielikuma pēdējā daļa

68. pants

II pielikums

II pielikums

III pielikums

III pielikums

IV pielikums

IV pielikums

P6_TA(2005)0352

Ieguldījumu sabiedrība un kredītiestāžu kapitāla pietiekamība ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Padomes 1993. gada 15. marta Direktīvu 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM (2004)0486)) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM (2004)0486)) (1),

| — | ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0144/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0144/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0257/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0257/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1–COD(2004)0159

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (4) ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā tiks veikti vēl citi grozījumi, skaidrības dēļ ir vēlams to pārstrādāt. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (4) ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā tiks veikti vēl citi grozījumi, skaidrības dēļ ir vēlams to pārstrādāt.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (5), viens no mērķiem ir ļaut ieguldījumu sabiedrībām, kuras saņēmušas atļaujas no kompetentām mītnes dalībvalstu iestādēm un kuras pārrauga kompetentās iestādes, brīvi veidot filiāles un sniegt pakalpojumus citās dalībvalstīs. Minētā direktīva paredz arī saskaņot noteikumus, kas reglamentē ieguldījumu sabiedrību darbības atļaušanu un nodarbošanos ar uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (5), viens no mērķiem ir ļaut ieguldījumu sabiedrībām, kuras saņēmušas atļaujas no kompetentām mītnes dalībvalstu iestādēm un kuras pārrauga kompetentās iestādes, brīvi veidot filiāles un sniegt pakalpojumus citās dalībvalstīs. Minētā direktīva paredz arī saskaņot noteikumus, kas reglamentē ieguldījumu sabiedrību darbības atļaušanu un nodarbošanos ar uzņēmējdarbību.

| (3) | Direktīva 2004/39/EK tomēr nenosaka kopīgus standartus ieguldījumu sabiedrību pašu kapitālam, tāpat kā tā nenosaka ne šādu sabiedrību sākumkapitāla lielumu, ne vienotu uzraudzības sistēmu riskiem, kam pakļautas šīs sabiedrības. |
| --- | --- |

(3)

Direktīva 2004/39/EK tomēr nenosaka kopīgus standartus ieguldījumu sabiedrību pašu kapitālam, tāpat kā tā nenosaka ne šādu sabiedrību sākumkapitāla lielumu, ne vienotu uzraudzības sistēmu riskiem, kam pakļautas šīs sabiedrības.

| (4) | Ir lietderīgi īstenot vienīgi būtisko saskaņošanu, kas ir nepieciešama un pietiekama, lai nodrošinātu atļauju piešķiršanas un konsultatīvās uzraudzības sistēmu savstarpēju atzīšanu; lai sasniegtu savstarpēju atzīšanu iekšējā finanšu tirgus struktūrā, ir jānosaka pasākumi, lai koordinētu ieguldījumu sabiedrību pašu kapitāla noteikšanu, to sākumkapitāla lieluma izveidi un kopējas sistēmas izveidi, lai uzraudzītu riskus, kam pakļautas ieguldījumu sabiedrības. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi īstenot vienīgi būtisko saskaņošanu, kas ir nepieciešama un pietiekama, lai nodrošinātu atļauju piešķiršanas un konsultatīvās uzraudzības sistēmu savstarpēju atzīšanu; lai sasniegtu savstarpēju atzīšanu iekšējā finanšu tirgus struktūrā, ir jānosaka pasākumi, lai koordinētu ieguldījumu sabiedrību pašu kapitāla noteikšanu, to sākumkapitāla lieluma izveidi un kopējas sistēmas izveidi, lai uzraudzītu riskus, kam pakļautas ieguldījumu sabiedrības.

| (5) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, paredzēt ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm piemērojamas kapitāla pietiekamības prasības, to aprēķināšanas noteikumus un to konsultatīvas uzraudzības noteikumus — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs direktīvas mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, paredzēt ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm piemērojamas kapitāla pietiekamības prasības, to aprēķināšanas noteikumus un to konsultatīvas uzraudzības noteikumus — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs direktīvas mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (6) | Ir lietderīgi noteikt dažādu sākumkapitāla lielumu atkarībā no to darbību loka, kuru veikšanai ieguldījumu sabiedrības ir saņēmušas atļauju. |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt dažādu sākumkapitāla lielumu atkarībā no to darbību loka, kuru veikšanai ieguldījumu sabiedrības ir saņēmušas atļauju.

| (7) | Būtu jāļauj esošajām ieguldījumu sabiedrībām ar noteiktiem nosacījumiem turpināt uzņēmējdarbību pat tad, ja to sākumkapitāla lielums neatbilst minimālajam lielumam, kas noteikts jaunām ieguldījumu sabiedrībām. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāļauj esošajām ieguldījumu sabiedrībām ar noteiktiem nosacījumiem turpināt uzņēmējdarbību pat tad, ja to sākumkapitāla lielums neatbilst minimālajam lielumam, kas noteikts jaunām ieguldījumu sabiedrībām.

| (8) | Dalībvalstīm būtu jāspēj noteikt stingrākus noteikumus nekā tie, kas paredzēti šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstīm būtu jāspēj noteikt stingrākus noteikumus nekā tie, kas paredzēti šajā direktīvā.

| (9) | Lai iekšējais tirgus darbotos vienmērīgi, ir vajadzīgas ne vien tiesību normas, bet arī dalībvalstu kompetento iestāžu cieša un regulāra sadarbība, kā arī to piemērotās reglamentācijas un uzraudzības prakses konverģences būtiska uzlabošana. |
| --- | --- |

(9)

Lai iekšējais tirgus darbotos vienmērīgi, ir vajadzīgas ne vien tiesību normas, bet arī dalībvalstu kompetento iestāžu cieša un regulāra sadarbība, kā arī to piemērotās reglamentācijas un uzraudzības prakses konverģences būtiska uzlabošana.

| (10) | Komisijas 1999. gada 11. maija Paziņojumā “Finanšu tirgus ietvara īstenošana — rīcības plāns” minēti daudzi mērķi, kas jāsasniedz, lai pilnīgotu finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu. Lisabonas Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē noteica mērķi īstenot minēto rīcības plānu līdz 2005. gadam. Pārstrādāti noteikumi par pašu kapitālu ir būtisks rīcības plāna elements. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas 1999. gada 11. maija Paziņojumā “Finanšu tirgus ietvara īstenošana — rīcības plāns” minēti daudzi mērķi, kas jāsasniedz, lai pilnīgotu finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu. Lisabonas Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē noteica mērķi īstenot minēto rīcības plānu līdz 2005. gadam. Pārstrādāti noteikumi par pašu kapitālu ir būtisks rīcības plāna elements.

| (11) | Tā kā ieguldījumu sabiedrības attiecībā uz tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbību sastopas ar tiem pašiem riskiem kā kredītiestādes, ir lietderīgi arī ieguldījumu sabiedrībām piemērot attiecīgos noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/.../EK (... gada ...) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (6). |
| --- | --- |

(11)

Tā kā ieguldījumu sabiedrības attiecībā uz tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbību sastopas ar tiem pašiem riskiem kā kredītiestādes, ir lietderīgi arī ieguldījumu sabiedrībām piemērot attiecīgos noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/.../EK (... gada ...) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (6).

| (12) | Ieguldījumu sabiedrību vai kredītiestāžu (turpmāk kopā “iestādes”) pašu kapitāls var kalpot to zaudējumu līdzsvarošanai, kam neatbilst pietiekams ienākumu apjoms, lai nodrošinātu iestāžu nepārtrauktu darbību un aizsargātu ieguldītājus. Pašu kapitāls ir arī būtisks kritērijs kompetentajām iestādēm, jo īpaši, lai novērtētu kredītiestāžu maksātspēju, kā arī citiem piesardzības mērķiem. Turklāt iestādes iekšējā tirgū iesaistās tiešā konkurencē cita ar citu. Tādēļ, lai stiprinātu Kopienas finanšu sistēmu un novērstu konkurences traucējumus, ir nepieciešams noteikt pašu kapitāla kopējus pamatstandartus. |
| --- | --- |

(12)

Ieguldījumu sabiedrību vai kredītiestāžu (turpmāk kopā “iestādes”) pašu kapitāls var kalpot to zaudējumu līdzsvarošanai, kam neatbilst pietiekams ienākumu apjoms, lai nodrošinātu iestāžu nepārtrauktu darbību un aizsargātu ieguldītājus. Pašu kapitāls ir arī būtisks kritērijs kompetentajām iestādēm, jo īpaši, lai novērtētu kredītiestāžu maksātspēju, kā arī citiem piesardzības mērķiem. Turklāt iestādes iekšējā tirgū iesaistās tiešā konkurencē cita ar citu. Tādēļ, lai stiprinātu Kopienas finanšu sistēmu un novērstu konkurences traucējumus, ir nepieciešams noteikt pašu kapitāla kopējus pamatstandartus.

| (13) | Iepriekš 12. apsvērumā minētajiem mērķiem ir lietderīgi par pamatu izmantot Direktīvā 2006/.../EK (7) paredzēto pašu kapitāla definīciju un paredzēt īpašus papildu noteikumus, kuros ņem vērā ar tirgus risku saistīto kapitāla prasību dažādo apjomu. |
| --- | --- |

(13)

Iepriekš 12. apsvērumā minētajiem mērķiem ir lietderīgi par pamatu izmantot Direktīvā 2006/.../EK (7) paredzēto pašu kapitāla definīciju un paredzēt īpašus papildu noteikumus, kuros ņem vērā ar tirgus risku saistīto kapitāla prasību dažādo apjomu.

| (14) | Attiecībā uz kredītiestādēm vienoti uzraudzības un kontroles standarti dažādu veidu riskiem jau ir noteikti Direktīvā 2000/12/EK. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz kredītiestādēm vienoti uzraudzības un kontroles standarti dažādu veidu riskiem jau ir noteikti Direktīvā 2000/12/EK.

| (15) | Šajā sakarā noteikumi par obligātām kapitāla prasībām ir jāapsver kopsakarā ar citiem īpašiem instrumentiem, kas saskaņo arī iestāžu uzraudzības pamata metodes. |
| --- | --- |

(15)

Šajā sakarā noteikumi par obligātām kapitāla prasībām ir jāapsver kopsakarā ar citiem īpašiem instrumentiem, kas saskaņo arī iestāžu uzraudzības pamata metodes.

| (16) | Ir jāattīsta vienoti standarti tirgus riskiem, kam pakļautas kredītiestādes, un jāparedz papildu sistēma, lai uzraudzītu riskus, kam pakļautas iestādes, jo īpaši tirgus riskus un vēl jo vairāk pozīcijas riskus, otras puses/norēķinu risku un ārvalstu valūtas riskus. |
| --- | --- |

(16)

Ir jāattīsta vienoti standarti tirgus riskiem, kam pakļautas kredītiestādes, un jāparedz papildu sistēma, lai uzraudzītu riskus, kam pakļautas iestādes, jo īpaši tirgus riskus un vēl jo vairāk pozīcijas riskus, otras puses/norēķinu risku un ārvalstu valūtas riskus.

| (17) | Ir jāizstrādā “tirdzniecības grāmatas” jēdziens, kurā ietvertas tās vērtspapīru un citu finanšu instrumentu pozīcijas, kas domātas tirdzniecībai un galvenokārt pakļautas tirgus riskiem un riska darījumiem attiecībā uz dažiem finanšu pakalpojumiem, kurus sniedz klientiem. |
| --- | --- |

(17)

Ir jāizstrādā “tirdzniecības grāmatas” jēdziens, kurā ietvertas tās vērtspapīru un citu finanšu instrumentu pozīcijas, kas domātas tirdzniecībai un galvenokārt pakļautas tirgus riskiem un riska darījumiem attiecībā uz dažiem finanšu pakalpojumiem, kurus sniedz klientiem.

| (18) | Lai samazinātu administratīvo slogu iestādēm, kuru tirdzniecības grāmatas darījumi ir niecīgi gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, šīm iestādēm būtu jāvar piemērot Direktīvu 2006/.../EK, nevis šīs direktīvas I un II pielikumā paredzētās prasības. |
| --- | --- |

(18)

Lai samazinātu administratīvo slogu iestādēm, kuru tirdzniecības grāmatas darījumi ir niecīgi gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, šīm iestādēm būtu jāvar piemērot Direktīvu 2006/.../EK, nevis šīs direktīvas I un II pielikumā paredzētās prasības.

| (19) | Ir svarīgi, lai norēķinu/piegādes risku kontrole ņemtu vērā pastāvošās sistēmas, kas piedāvā atbilstīgu aizsardzību, mazinot šos riskus. |
| --- | --- |

(19)

Ir svarīgi, lai norēķinu/piegādes risku kontrole ņemtu vērā pastāvošās sistēmas, kas piedāvā atbilstīgu aizsardzību, mazinot šos riskus.

| (20) | Iestādēm jebkurā gadījumā ir jāpilda šīs direktīvas prasības attiecībā uz ārvalstu valūtas risku segumu savā uzņēmējdarbībā kopumā. Tām pozīcijām, kas izteiktas savstarpēji cieši saistītās valūtās, būtu jānosaka zemākas kapitāla prasības, kas ir vai nu statistiski apstiprinātas, vai arī izriet no saistošiem starpvaldību nolīgumiem. |
| --- | --- |

(20)

Iestādēm jebkurā gadījumā ir jāpilda šīs direktīvas prasības attiecībā uz ārvalstu valūtas risku segumu savā uzņēmējdarbībā kopumā. Tām pozīcijām, kas izteiktas savstarpēji cieši saistītās valūtās, būtu jānosaka zemākas kapitāla prasības, kas ir vai nu statistiski apstiprinātas, vai arī izriet no saistošiem starpvaldību nolīgumiem.

| (21) | Kapitāla prasības preču tirgotājiem, tostarp tirgotājiem, uz kuriem šobrīd neattiecas Direktīvas 2004/39/EK prasības, vajadzības gadījumā pārbauda reizē ar iepriekšminēto izņēmumu, kā paredzēts minētās direktīvas 65. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(21)

Kapitāla prasības preču tirgotājiem, tostarp tirgotājiem, uz kuriem šobrīd neattiecas Direktīvas 2004/39/EK prasības, vajadzības gadījumā pārbauda reizē ar iepriekšminēto izņēmumu, kā paredzēts minētās direktīvas 65. panta 3. punktā.

| (22) | Gāzes un elektroenerģijas tirgu liberalizācija ir nozīmīgs Kopienas mērķis gan no saimnieciskā, gan politiskā viedokļa. Tādēļ šo tirgu dalībniekiem piemērotajām prasībām attiecībā uz pašu kapitālu un pārējiem uzticamības noteikumiem ir jābūt samērīgiem; liberalizācijas īstenošanu turpmāk nedrīkstētu nepamatoti aizkavēt šo prasību dēļ. Liberalizācijas mērķis jo īpaši jāņem vērā, īstenojot 21. apsvērumā minētās pārbaudes. |
| --- | --- |

(22)

Gāzes un elektroenerģijas tirgu liberalizācija ir nozīmīgs Kopienas mērķis gan no saimnieciskā, gan politiskā viedokļa. Tādēļ šo tirgu dalībniekiem piemērotajām prasībām attiecībā uz pašu kapitālu un pārējiem uzticamības noteikumiem ir jābūt samērīgiem; liberalizācijas īstenošanu turpmāk nedrīkstētu nepamatoti aizkavēt šo prasību dēļ. Liberalizācijas mērķis jo īpaši jāņem vērā, īstenojot 21. apsvērumā minētās pārbaudes.

| (23) | Pastāvoša iekšēja sistēma procentu likmju riska uzraudzībai un kontrolei visai iestāžu uzņēmējdarbībai ir sevišķi svarīga, lai šādu risku samazinātu. Tāpēc kompetentajām iestādēm šādas sistēmas būtu jāpārrauga. |
| --- | --- |

(23)

Pastāvoša iekšēja sistēma procentu likmju riska uzraudzībai un kontrolei visai iestāžu uzņēmējdarbībai ir sevišķi svarīga, lai šādu risku samazinātu. Tāpēc kompetentajām iestādēm šādas sistēmas būtu jāpārrauga.

| (24) | Tā kā Direktīva 2006/.../EK neparedz vienotus noteikumus lielu riska darījumu uzraudzībai un kontrolei, kas pakļauti galvenokārt tirgus riskiem, ir lietderīgi paredzēt šādus noteikumus. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā Direktīva 2006/.../EK neparedz vienotus noteikumus lielu riska darījumu uzraudzībai un kontrolei, kas pakļauti galvenokārt tirgus riskiem, ir lietderīgi paredzēt šādus noteikumus.

| (25) | Darbības risks ir būtisks iestāžu risks, kam nepieciešams pašu kapitāla segums. Ir ļoti svarīgi ņemt vērā iestāžu dažādību Eiropas Savienībā, piedāvājot alternatīvas pieejas. |
| --- | --- |

(25)

Darbības risks ir būtisks iestāžu risks, kam nepieciešams pašu kapitāla segums. Ir ļoti svarīgi ņemt vērā iestāžu dažādību Eiropas Savienībā, piedāvājot alternatīvas pieejas.

| (26) | Direktīva 2006/.../EK nosaka konsolidēšanas principu. Tā neparedz vienotus noteikumus tādu finanšu iestāžu konsolidēšanai, kas iesaistītas darbībās, kuras pakļautas galvenokārt tirgus riskam. |
| --- | --- |

(26)

Direktīva 2006/.../EK nosaka konsolidēšanas principu. Tā neparedz vienotus noteikumus tādu finanšu iestāžu konsolidēšanai, kas iesaistītas darbībās, kuras pakļautas galvenokārt tirgus riskam.

| (27) | Lai nodrošinātu atbilstošu iestāžu maksātspēju grupas ietvaros, ir būtiski, lai obligātās kapitāla prasības tiktu piemērotas, pamatojoties uz grupas konsolidēto finanšu stāvokli. Lai nodrošinātu pašu kapitāla atbilstošu sadalījumu grupā un nepieciešamības gadījumā spētu aizsargāt ieguldījumus, obligātās kapitāla prasības attiecībā uz atsevišķām iestādēm ir jāpiemēro vienas grupas ietvaros, izņemot gadījumus, ja šis mērķis ir efektīvi sasniedzams kādā citā veidā. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu atbilstošu iestāžu maksātspēju grupas ietvaros, ir būtiski, lai obligātās kapitāla prasības tiktu piemērotas, pamatojoties uz grupas konsolidēto finanšu stāvokli. Lai nodrošinātu pašu kapitāla atbilstošu sadalījumu grupā un nepieciešamības gadījumā spētu aizsargāt ieguldījumus, obligātās kapitāla prasības attiecībā uz atsevišķām iestādēm ir jāpiemēro vienas grupas ietvaros, izņemot gadījumus, ja šis mērķis ir efektīvi sasniedzams kādā citā veidā.

| (28) | Direktīva 2006/.../EK neattiecas uz grupām, kurās ir viena vai vairākas ieguldījumu sabiedrības, bet nav kredītiestāžu. Tādēļ būtu jāparedz kopēja sistēma, lai ieviestu ieguldījumu sabiedrību konsolidētu uzraudzību. |
| --- | --- |

(28)

Direktīva 2006/.../EK neattiecas uz grupām, kurās ir viena vai vairākas ieguldījumu sabiedrības, bet nav kredītiestāžu. Tādēļ būtu jāparedz kopēja sistēma, lai ieviestu ieguldījumu sabiedrību konsolidētu uzraudzību.

| (29) | Iestādēm būtu jānodrošina iekšējais kapitāls, kas atkarībā no riskiem, kam tās ir vai varētu tikt pakļautas, ir atbilstošs apjoma, kvalitātes un sadalījuma ziņā. Tādēļ iestādēm būtu nepieciešama stratēģija un procedūras, lai novērtētu un uzturētu iekšējo kapitāla pietiekamību. |
| --- | --- |

(29)

Iestādēm būtu jānodrošina iekšējais kapitāls, kas atkarībā no riskiem, kam tās ir vai varētu tikt pakļautas, ir atbilstošs apjoma, kvalitātes un sadalījuma ziņā. Tādēļ iestādēm būtu nepieciešama stratēģija un procedūras, lai novērtētu un uzturētu iekšējo kapitāla pietiekamību.

| (30) | Kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē iestāžu pašu kapitāla pietiekamība, ņemot vērā riskus, kam tās ir pakļautas. |
| --- | --- |

(30)

Kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē iestāžu pašu kapitāla pietiekamība, ņemot vērā riskus, kam tās ir pakļautas.

| (31) | Lai iekšējais banku pakalpojumu tirgus darbotos efektīvi, Eiropas Banku uzraudzības komitejai būtu jāveicina šīs direktīvas konsekventa piemērošana un uzraudzības prakses konverģencē visā Kopienā un katru gadu jāziņo Kopienas iestādēm par panākto progresu. |
| --- | --- |

(31)

Lai iekšējais banku pakalpojumu tirgus darbotos efektīvi, Eiropas Banku uzraudzības komitejai būtu jāveicina šīs direktīvas konsekventa piemērošana un uzraudzības prakses konverģencē visā Kopienā un katru gadu jāziņo Kopienas iestādēm par panākto progresu.

| (32) | Lai kāpinātu iekšējā banku pakalpojumu tirgus efektivitāti, ir svarīgi paredzēt, ka vajadzētu būt būtiski uzlabotai konverģencei saskaņoto Kopienas tiesību aktu īstenošanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(32)

Lai kāpinātu iekšējā banku pakalpojumu tirgus efektivitāti, ir svarīgi paredzēt, ka vajadzētu būt būtiski uzlabotai konverģencei saskaņoto Kopienas tiesību aktu īstenošanā un piemērošanā.

| (33) | Šā iemesla dēļ un nolūkā nodrošināt, ka Kopienas iestādes, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, netiek nesamērīgi apgrūtinātas tāpēc, ka atsevišķu dalībvalstu atļauju piešķiršanas un uzraudzības iestādes turpina pildīt savus pienākumus, svarīgi ir būtiski uzlabot kompetento iestāžu sadarbību. Tāpēc būtu jāstiprina konsolidētās uzraudzības iestādes loma. |
| --- | --- |

(33)

Šā iemesla dēļ un nolūkā nodrošināt, ka Kopienas iestādes, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, netiek nesamērīgi apgrūtinātas tāpēc, ka atsevišķu dalībvalstu atļauju piešķiršanas un uzraudzības iestādes turpina pildīt savus pienākumus, svarīgi ir būtiski uzlabot kompetento iestāžu sadarbību. Tāpēc būtu jāstiprina konsolidētās uzraudzības iestādes loma.

| (34) | Lai kāpinātu iekšējā banku pakalpojumu tirgus efektivitāti un lai Savienības pilsoņiem nodrošinātu atbilstošu pārredzamības līmeni, nepieciešams nodrošināt, ka kompetentās iestādes publisko informāciju par šīs direktīvas īstenošanas veidiem tā, lai būtu iespējams izdarīt pamatotus salīdzinājumus. |
| --- | --- |

(34)

Lai kāpinātu iekšējā banku pakalpojumu tirgus efektivitāti un lai Savienības pilsoņiem nodrošinātu atbilstošu pārredzamības līmeni, nepieciešams nodrošināt, ka kompetentās iestādes publisko informāciju par šīs direktīvas īstenošanas veidiem tā, lai būtu iespējams izdarīt pamatotus salīdzinājumus.

| (35) | Lai stiprinātu tirgus disciplīnu un mudinātu iestādes uzlabot to tirgus stratēģiju, riska kontroli un iekšējās vadības organizāciju, iestādēm jānodrošina atbilstoša publiska informācijas sniegšana. |
| --- | --- |

(35)

Lai stiprinātu tirgus disciplīnu un mudinātu iestādes uzlabot to tirgus stratēģiju, riska kontroli un iekšējās vadības organizāciju, iestādēm jānodrošina atbilstoša publiska informācijas sniegšana.

| (36) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8). |
| --- | --- |

(36)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8).

| (37) | Eiropas Parlaments savā 2002. gada 5. februāra Rezolūcijā par finanšu pakalpojumus reglamentējošo tiesību aktu ieviešanu (9) pieprasīja, lai Eiropas Parlamentam un Padomei būtu vienlīdzīgas iespējas uzraudzīt to, kā Komisija īsteno savas izpildpilnvaras, lai tādējādi atspoguļotu Līguma 251. pantā paredzētās Eiropas Parlamenta likumdošanas pilnvaras. Svinīgā paziņojumā, ko Komisijas priekšsēdētājs tajā pašā dienā sniedza Eiropas Parlamentā, Komisija atbalstīja šo prasību. 2002. gada 11. decembrī Komisija ierosināja grozījumus Lēmumā 1999/468/EK un pēc tam 2004. gada 22. aprīlī iesniedza grozītu priekšlikumu. Eiropas Parlaments neuzskata, ka šis priekšlikums nodrošina tā likumdošanas prerogatīvas. Eiropas Parlaments uzskata, ka Eiropas Parlamentam un Padomei vajadzētu būt iespējai noteiktā termiņā izvērtēt Komisijai piešķirtās īstenošanas pilnvaras. Tādēļ ir lietderīgi ierobežot termiņu, kurā Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus. |
| --- | --- |

(37)

Eiropas Parlaments savā 2002. gada 5. februāra Rezolūcijā par finanšu pakalpojumus reglamentējošo tiesību aktu ieviešanu (9) pieprasīja, lai Eiropas Parlamentam un Padomei būtu vienlīdzīgas iespējas uzraudzīt to, kā Komisija īsteno savas izpildpilnvaras, lai tādējādi atspoguļotu Līguma 251. pantā paredzētās Eiropas Parlamenta likumdošanas pilnvaras. Svinīgā paziņojumā, ko Komisijas priekšsēdētājs tajā pašā dienā sniedza Eiropas Parlamentā, Komisija atbalstīja šo prasību. 2002. gada 11. decembrī Komisija ierosināja grozījumus Lēmumā 1999/468/EK un pēc tam 2004. gada 22. aprīlī iesniedza grozītu priekšlikumu. Eiropas Parlaments neuzskata, ka šis priekšlikums nodrošina tā likumdošanas prerogatīvas. Eiropas Parlaments uzskata, ka Eiropas Parlamentam un Padomei vajadzētu būt iespējai noteiktā termiņā izvērtēt Komisijai piešķirtās īstenošanas pilnvaras. Tādēļ ir lietderīgi ierobežot termiņu, kurā Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus.

| (38) | Pēc grozījumu un īstenošanas pasākumu projekta pirmās nosūtīšanas Eiropas Parlamentam vajadzētu būt trīs mēnešiem to izskatīšanai un atzinuma sniegšanai. Tomēr steidzamos un attiecīgi pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai šo termiņu saīsināt. Ja minētajā termiņā Eiropas Parlaments pieņem rezolūciju, Komisijai būtu jāpārskata grozījumu vai pasākumu projekts. |
| --- | --- |

(38)

Pēc grozījumu un īstenošanas pasākumu projekta pirmās nosūtīšanas Eiropas Parlamentam vajadzētu būt trīs mēnešiem to izskatīšanai un atzinuma sniegšanai. Tomēr steidzamos un attiecīgi pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai šo termiņu saīsināt. Ja minētajā termiņā Eiropas Parlaments pieņem rezolūciju, Komisijai būtu jāpārskata grozījumu vai pasākumu projekts.

| (39) | Lai novērstu traucējumus tirgus darbībā un nodrošinātu nepārtrauktību visiem pašu kapitāla līmeņiem, ir lietderīgi paredzēt īpašus pārejas pasākumus. |
| --- | --- |

(39)

Lai novērstu traucējumus tirgus darbībā un nodrošinātu nepārtrauktību visiem pašu kapitāla līmeņiem, ir lietderīgi paredzēt īpašus pārejas pasākumus.

| (40) | Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā kā Kopienas tiesību vispārīgie principi. |
| --- | --- |

(40)

Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā kā Kopienas tiesību vispārīgie principi.

| (41) | Pienākums transponēt šo direktīvu valstu tiesību aktos būtu jāattiecina vienīgi uz tiem noteikumiem, kuros ir būtiskas izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējām direktīvām. Pienākumu transponēt nemainītos noteikumus paredz iepriekšējās direktīvās. |
| --- | --- |

(41)

Pienākums transponēt šo direktīvu valstu tiesību aktos būtu jāattiecina vienīgi uz tiem noteikumiem, kuros ir būtiskas izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējām direktīvām. Pienākumu transponēt nemainītos noteikumus paredz iepriekšējās direktīvās.

| (42) | Šī direktīva nedrīkstētu kavēt dalībvalstu pienākumu izpildi attiecībā uz termiņiem to direktīvu transponēšanai attiecīgo valstu tiesību aktos, kuras paredzētas VIII pielikuma B daļā, |
| --- | --- |

(42)

Šī direktīva nedrīkstētu kavēt dalībvalstu pienākumu izpildi attiecībā uz termiņiem to direktīvu transponēšanai attiecīgo valstu tiesību aktos, kuras paredzētas VIII pielikuma B daļā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. iedaļa

Priekšmets, joma un definīcijas

1. pants

1.   Šajā direktīvā paredzētas ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm piemērojamās kapitāla pietiekamības prasības, to aprēķināšanas noteikumi un to konsultatīvas uzraudzības noteikumi. Dalībvalstis šīs direktīvas prasības piemēro ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm, kas definētas 3. pantā.

2.   Dalībvalstis var paredzēt papildu vai stingrākas prasības ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm, kuru darbību tā ir atļāvusi.

2. pants

1.   Ievērojot šīs direktīvas 18., 20., 22. līdz 32., 34. un 39. pantu, Direktīvas 2006/.../EK 68. līdz 73. pants mutatis mutandis attiecas uz ieguldījumu sabiedrībām. Piemērojot Direktīvas 2006/.../EK 70. līdz 72. pantu ieguldījumu sabiedrībām, visas atsauces uz mātesuzņēmumu, kas ir kredītiestāde dalībvalstī, uzskata par atsaucēm uz mātesuzņēmumu, kas ir ieguldījumu sabiedrība dalībvalstī, un visas atsauces uz ES mātesuzņēmumu, kas ir kredītiestāde, uzskata par atsaucēm uz ES mātesuzņēmumu, kas ieguldījumu sabiedrība.

Ja kredītiestādes mātesuzņēmums ir ieguldījumu sabiedrība dalībvalstī, tad konsolidētās prasības saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 71. līdz 73. pantu attiecas vienīgi uz šo mātesuzņēmumu, kas ir ieguldījumu sabiedrība.

Ja ieguldījumu sabiedrības mātesuzņēmums ir kredītiestāde dalībvalstī, tad konsolidētās prasības saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 71. līdz 73. pantu attiecas vienīgi uz šo mātesuzņēmumu, kas ir kredītiestāde.

Ja finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmumi ir gan kredītiestāde, gan ieguldījumu sabiedrība, tad uz kredītiestādi attiecas prasības finanšu kontrolakciju sabiedrībai, pamatojoties uz konsolidēto finanšu stāvokli.

2.   Ja grupā, uz kuru attiecas 1. punkts, nav nevienas kredītiestādes, Direktīvu 2006/.../EK piemēro, ievērojot šādus noteikumus:

| a) | visas atsauces uz kredītiestādēm uzskata par atsaucēm uz ieguldījumu sabiedrībām, |
| --- | --- |

a)

visas atsauces uz kredītiestādēm uzskata par atsaucēm uz ieguldījumu sabiedrībām,

| b) | Direktīvas 2006/.../EK 125. un 140. panta 2. punkta visas atsauces uz citiem šīs direktīvas pantiem uzskata par atsaucēm uz Direktīvu 2004/39/EK; |
| --- | --- |

b)

Direktīvas 2006/.../EK 125. un 140. panta 2. punkta visas atsauces uz citiem šīs direktīvas pantiem uzskata par atsaucēm uz Direktīvu 2004/39/EK;

| c) | Direktīvas 2006/.../EK 39. panta 3. punkta mērķiem atsauces uz Eiropas Banku komiteju uzskata par atsaucēm uz Padomi un Komisiju; |
| --- | --- |

c)

Direktīvas 2006/.../EK 39. panta 3. punkta mērķiem atsauces uz Eiropas Banku komiteju uzskata par atsaucēm uz Padomi un Komisiju;

| d) | atkāpjoties no Direktīvas 2006/.../EK 140. panta 1. punkta, ja grupā nav nevienas kredītiestādes, šā panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: “Ja ieguldījumu sabiedrība, finanšu pārvaldītāja sabiedrība vai jaukta kontrolakciju sabiedrība kontrolē vienu vai vairākus meitasuzņēmumus, kas ir apdrošināšanas sabiedrības, tad kompetentās iestādes un iestādes, kurām uzticēts publisks pienākums uzraudzīt apdrošināšanas uzņēmumus, cieši sadarbojas.” |
| --- | --- |

d)

atkāpjoties no Direktīvas 2006/.../EK 140. panta 1. punkta, ja grupā nav nevienas kredītiestādes, šā panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: “Ja ieguldījumu sabiedrība, finanšu pārvaldītāja sabiedrība vai jaukta kontrolakciju sabiedrība kontrolē vienu vai vairākus meitasuzņēmumus, kas ir apdrošināšanas sabiedrības, tad kompetentās iestādes un iestādes, kurām uzticēts publisks pienākums uzraudzīt apdrošināšanas uzņēmumus, cieši sadarbojas.”

2. iedaļa

Definīcijas

3. pants

1.   Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kredītiestādes” ir kredītiestādes, kā tās definētas Direktīvas 2006/.../EK 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

“kredītiestādes” ir kredītiestādes, kā tās definētas Direktīvas 2006/.../EK 4. panta 1. punktā;

| b) | “ieguldījumu sabiedrības” ir iestādes, kā tās definētas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punktā, uz ko attiecas minētajā direktīvā noteiktās prasības, izņemot:






  i) | kredītiestādes, |
| --- | --- | --- |

b)

“ieguldījumu sabiedrības” ir iestādes, kā tās definētas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punktā, uz ko attiecas minētajā direktīvā noteiktās prasības, izņemot:

i)

kredītiestādes,

| ii) | vietējās sabiedrības, kā tās definētas p) apakšpunktā, |
| --- | --- |

ii)

vietējās sabiedrības, kā tās definētas p) apakšpunktā,

| iii) | sabiedrības, kam ir tiesības tikai piedāvāt ieguldījumu konsultācijas un/vai saņemt un pārsūtīt ieguldītāju rīkojumus, nepārvaldot saviem klientiem piederošu naudu vai vērtspapīrus, un tādēļ nekad nedrīkst būt savu klientu debitori; |
| --- | --- |

iii)

sabiedrības, kam ir tiesības tikai piedāvāt ieguldījumu konsultācijas un/vai saņemt un pārsūtīt ieguldītāju rīkojumus, nepārvaldot saviem klientiem piederošu naudu vai vērtspapīrus, un tādēļ nekad nedrīkst būt savu klientu debitori;

| c) | “iestādes” ir kredītiestādes un ieguldījumu sabiedrības; |
| --- | --- |

c)

“iestādes” ir kredītiestādes un ieguldījumu sabiedrības;

| d) | “atzītas trešo valstu ieguldījumu sabiedrības” ir sabiedrības, kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | sabiedrības, uz kurām attiektos ieguldījumu sabiedrības definīcija, ja tās būtu izveidotas Kopienā; |
| --- | --- | --- |

d)

“atzītas trešo valstu ieguldījumu sabiedrības” ir sabiedrības, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

sabiedrības, uz kurām attiektos ieguldījumu sabiedrības definīcija, ja tās būtu izveidotas Kopienā;

| ii) | sabiedrības, kurām atļauja piešķirta kādā trešā valstī; |
| --- | --- |

ii)

sabiedrības, kurām atļauja piešķirta kādā trešā valstī;

| iii) | sabiedrības, uz kurām attiecina un kuras izpilda piesardzīgas uzraudzības noteikumus, ko kompetentās iestādes uzskata par vismaz tikpat stingriem kā šīs direktīvas noteikumus; |
| --- | --- |

iii)

sabiedrības, uz kurām attiecina un kuras izpilda piesardzīgas uzraudzības noteikumus, ko kompetentās iestādes uzskata par vismaz tikpat stingriem kā šīs direktīvas noteikumus;

| e) | “finanšu instrumenti” ir jebkura veida līgumi, kas vienai pusei rada finanšu aktīvu, bet otrai pusei finanšu pasīvu vai kapitāla instrumentu; |
| --- | --- |

e)

“finanšu instrumenti” ir jebkura veida līgumi, kas vienai pusei rada finanšu aktīvu, bet otrai pusei finanšu pasīvu vai kapitāla instrumentu;

| f) | “mātesuzņēmums, kas ir ieguldījumu sabiedrība dalībvalstī” ir ieguldījumu sabiedrība, kuras meitasuzņēmums ir iestāde, vai finanšu iestāde, vai kurai ir līdzdalība vienā vai vairākās šādās iestādēs, un kura pati nav meitasuzņēmums citai iestādei, kam atļauja piešķirta tajā pašā dalībvalstī, vai šajā dalībvalstī izveidotai finanšu kontrolakciju sabiedrībai; |
| --- | --- |

f)

“mātesuzņēmums, kas ir ieguldījumu sabiedrība dalībvalstī” ir ieguldījumu sabiedrība, kuras meitasuzņēmums ir iestāde, vai finanšu iestāde, vai kurai ir līdzdalība vienā vai vairākās šādās iestādēs, un kura pati nav meitasuzņēmums citai iestādei, kam atļauja piešķirta tajā pašā dalībvalstī, vai šajā dalībvalstī izveidotai finanšu kontrolakciju sabiedrībai;

| g) | “ES mātesuzņēmums, kas ir ieguldījumu sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas ir ieguldījumu sabiedrība dalībvalstī un kas nav meitasuzņēmums kredītiestādei, kam atļauja piešķirta kādā dalībvalstī, vai finanšu kontrolakciju sabiedrībai, kas izveidota kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

g)

“ES mātesuzņēmums, kas ir ieguldījumu sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas ir ieguldījumu sabiedrība dalībvalstī un kas nav meitasuzņēmums kredītiestādei, kam atļauja piešķirta kādā dalībvalstī, vai finanšu kontrolakciju sabiedrībai, kas izveidota kādā dalībvalstī;

| h) | “ārpusbiržas atvasināti instrumenti (OTC)” ir posteņi, uz ko attiecas saraksts Direktīvas 2006/.../EK IV pielikumā un kas nav posteņi, kuriem saskaņā ar minētās direktīvas III pielikuma 2. daļas 6. punktu piešķirts nulles riska svērums; |
| --- | --- |

h)

“ārpusbiržas atvasināti instrumenti (OTC)” ir posteņi, uz ko attiecas saraksts Direktīvas 2006/.../EK IV pielikumā un kas nav posteņi, kuriem saskaņā ar minētās direktīvas III pielikuma 2. daļas 6. punktu piešķirts nulles riska svērums;

| i) | “regulēts tirgus” ir tirgus, kā tas definēts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 14. punktā; |
| --- | --- |

i)

“regulēts tirgus” ir tirgus, kā tas definēts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 14. punktā;

| j) | “konvertējams vērtspapīrs” ir vērtspapīrs, kuru pēc tā turētāja vēlēšanās var apmainīt pret citu vērtspapīru; |
| --- | --- |

j)

“konvertējams vērtspapīrs” ir vērtspapīrs, kuru pēc tā turētāja vēlēšanās var apmainīt pret citu vērtspapīru;

| k) | “garantija” ir vērtspapīrs, kas dod turētājam tiesības pirkt pamatdokumentu par noteiktu cenu līdz garantijas derīguma termiņa beigu dienai vai beigu dienā un ko nokārto, piegādājot pašu pamatdokumentu, vai ar skaidras naudas norēķinu; |
| --- | --- |

k)

“garantija” ir vērtspapīrs, kas dod turētājam tiesības pirkt pamatdokumentu par noteiktu cenu līdz garantijas derīguma termiņa beigu dienai vai beigu dienā un ko nokārto, piegādājot pašu pamatdokumentu, vai ar skaidras naudas norēķinu;

| l) | “krājumu finansējums” ir pozīcijas, kur reāli krājumi ir uz noteiktu termiņu pārdoti un finansējuma izmaksas ir iesaldētas līdz termiņpārdošanas dienai; |
| --- | --- |

l)

“krājumu finansējums” ir pozīcijas, kur reāli krājumi ir uz noteiktu termiņu pārdoti un finansējuma izmaksas ir iesaldētas līdz termiņpārdošanas dienai;

| m) | “atpirkuma līgums” un “atpakaļpirkuma līgums” ir visi līgumi, ar kuriem iestāde vai tās darījumu otra puse nodod vērtspapīrus vai preces, vai garantētas tiesības attiecībā uz īpašuma tiesībām uz vērtspapīriem vai precēm, ja šo garantiju dod atzīta birža, kas attiecībā uz attiecīgiem vērtspapīriem vai precēm ir šo tiesību turētāja, un attiecīgais līgums liedz iestādei nodot vai ieķīlāt konkrēto vērtspapīru vai preci vairāk nekā vienai darījuma pusei vienlaicīgi, ievērojot saistību atpirkt tos — vai tādus pašus aizstātus vērtspapīrus vai preces — par noteiktu cenu noteiktā dienā nākotnē, vai dienā, ko noteiks persona, kas nodod īpašuma tiesības; tas ir atpirkuma līgums iestādei, kas pārdod vērtspapīrus, un atpakaļpirkuma līgums iestādei, kas tos pērk; |
| --- | --- |

m)

“atpirkuma līgums” un “atpakaļpirkuma līgums” ir visi līgumi, ar kuriem iestāde vai tās darījumu otra puse nodod vērtspapīrus vai preces, vai garantētas tiesības attiecībā uz īpašuma tiesībām uz vērtspapīriem vai precēm, ja šo garantiju dod atzīta birža, kas attiecībā uz attiecīgiem vērtspapīriem vai precēm ir šo tiesību turētāja, un attiecīgais līgums liedz iestādei nodot vai ieķīlāt konkrēto vērtspapīru vai preci vairāk nekā vienai darījuma pusei vienlaicīgi, ievērojot saistību atpirkt tos — vai tādus pašus aizstātus vērtspapīrus vai preces — par noteiktu cenu noteiktā dienā nākotnē, vai dienā, ko noteiks persona, kas nodod īpašuma tiesības; tas ir atpirkuma līgums iestādei, kas pārdod vērtspapīrus, un atpakaļpirkuma līgums iestādei, kas tos pērk;

| n) | “vērtspapīru vai preču aizdevums” un “vērtspapīru vai preču aizņēmums” ir visi darījumi, kur iestāde vai tās darījuma otra puse nodod vērtspapīrus vai preces pret atbilstīgu nodrošinājumu, ievērojot aizdevuma ņēmēja saistību atdot atpakaļ ekvivalentus vērtspapīrus vai preces kādā datumā nākotnē vai tad, kad to prasa aizdevuma devējs; šāds darījums ir vērtspapīru vai preču aizdevums iestādei, kura nodod vērtspapīrus vai preces, un vērtspapīru vai preču aizņēmums iestādei, kurai tos nodod; |
| --- | --- |

n)

“vērtspapīru vai preču aizdevums” un “vērtspapīru vai preču aizņēmums” ir visi darījumi, kur iestāde vai tās darījuma otra puse nodod vērtspapīrus vai preces pret atbilstīgu nodrošinājumu, ievērojot aizdevuma ņēmēja saistību atdot atpakaļ ekvivalentus vērtspapīrus vai preces kādā datumā nākotnē vai tad, kad to prasa aizdevuma devējs; šāds darījums ir vērtspapīru vai preču aizdevums iestādei, kura nodod vērtspapīrus vai preces, un vērtspapīru vai preču aizņēmums iestādei, kurai tos nodod;

| o) | “ieskaita dalībnieks” ir biržas vai ieskaita iestādes dalībnieks, kas ir tiešās līgumattiecībās ar galveno darījumu otru pusi (tirgus garantētājs); |
| --- | --- |

o)

“ieskaita dalībnieks” ir biržas vai ieskaita iestādes dalībnieks, kas ir tiešās līgumattiecībās ar galveno darījumu otru pusi (tirgus garantētājs);

| p) | “vietējā sabiedrība” ir sabiedrība, kas slēdz darījumus uz savu rēķinu standartizētu vai iespēju līgumu tirgos vai citos atvasināto instrumentu vai naudas tirgos ar vienīgo mērķi nodrošināt pozīcijas atvasināto instrumentu tirgos, vai, kas slēdz darījumus uz citu locekļu rēķina, šajos tirgos, un ko garantē tie paši tirgus ieskaita dalībnieki, pie kam atbildību par šādu sabiedrību slēgto līgumu izpildi uzņemas to pašu tirgu ieskaita dalībnieki; |
| --- | --- |

p)

“vietējā sabiedrība” ir sabiedrība, kas slēdz darījumus uz savu rēķinu standartizētu vai iespēju līgumu tirgos vai citos atvasināto instrumentu vai naudas tirgos ar vienīgo mērķi nodrošināt pozīcijas atvasināto instrumentu tirgos, vai, kas slēdz darījumus uz citu locekļu rēķina, šajos tirgos, un ko garantē tie paši tirgus ieskaita dalībnieki, pie kam atbildību par šādu sabiedrību slēgto līgumu izpildi uzņemas to pašu tirgu ieskaita dalībnieki;

| q) | “delta koeficients” ir plānotā izmaiņa iespēju līguma cenā kā nelielas izmaiņas attiecībā pret tā instrumenta cenu, kas ir pamatā šim iespēju līgumam; |
| --- | --- |

q)

“delta koeficients” ir plānotā izmaiņa iespēju līguma cenā kā nelielas izmaiņas attiecībā pret tā instrumenta cenu, kas ir pamatā šim iespēju līgumam;

| r) | “pašu kapitāls” ir pašu kapitāls, kā tas definēts Direktīvā 2006/.../EK; un |
| --- | --- |

r)

“pašu kapitāls” ir pašu kapitāls, kā tas definēts Direktīvā 2006/.../EK; un

| s) | “kapitāls” ir pašu kapitāls. |
| --- | --- |

s)

“kapitāls” ir pašu kapitāls.

Konsolidētas uzraudzības piemērošanas nolūkiem termins “ieguldījumu sabiedrība” ietver trešo valstu ieguldījumu sabiedrības.

Pirmās daļas e) apakšpunkta nolūkā finanšu instrumenti ietver primāros finanšu instrumentus vai naudas instrumentus, un atvasinātos finanšu instrumentus, kuru vērtību aprēķina pēc pamata finanšu instrumenta cenas, likmes vai indeksa, vai pēc kādas citas bāzes aktīva, un ietver vismaz tos instrumentus, kas norādīti Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļā.

2.   Termini “mātesuzņēmums”, “meitasuzņēmums”, “aktīvu pārvaldīšanas uzņēmums” un “finanšu iestāde” ietver uzņēmumus, kas definēti Direktīvas 2006/.../EK 4. pantā.

Termini “finanšu kontrolakciju sabiedrība”, “mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī”, “ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība” un “pakalpojumu palīguzņēmums” ietver uzņēmumus, kas definēti Direktīvas 2006/.../EK 4. pantā, turklāt visas atsauces uz kredītiestādēm uzskata par atsaucēm uz iestādēm.

3.   Direktīvas 2006/.../EK piemērošanas nolūkā attiecībā uz grupām, uz kurām attiecas 2. panta 1. punkts un kuras neietver nevienu kredītiestādi, piemēro šādas definīcijas:

| a) | “finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir finanšu iestāde, kuras meitasuzņēmumi ir vienīgi vai galvenokārt ieguldījumu sabiedrības vai citas finanšu iestādes, no kurām vismaz viena ir ieguldījumu sabiedrība, un kura nav jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos (10); |
| --- | --- |

a)

“finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir finanšu iestāde, kuras meitasuzņēmumi ir vienīgi vai galvenokārt ieguldījumu sabiedrības vai citas finanšu iestādes, no kurām vismaz viena ir ieguldījumu sabiedrība, un kura nav jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos (10);

| b) | “jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav finanšu kontrolakciju sabiedrība, ieguldījumu sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2002/87/EK nozīmē, starp kuras meitasuzņēmumiem ir vismaz viena ieguldījumu sabiedrība; |
| --- | --- |

b)

“jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav finanšu kontrolakciju sabiedrība, ieguldījumu sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2002/87/EK nozīmē, starp kuras meitasuzņēmumiem ir vismaz viena ieguldījumu sabiedrība;

| c) | “kompetentās iestādes” ir valsts iestādes, kuras ar normatīvajiem aktiem ir pilnvarotas uzraudzīt ieguldījumu sabiedrības. |
| --- | --- |

c)

“kompetentās iestādes” ir valsts iestādes, kuras ar normatīvajiem aktiem ir pilnvarotas uzraudzīt ieguldījumu sabiedrības.

II NODAĻA

SĀKUMKAPITĀLS

4. pants

Šajā direktīvā “sākumkapitāls” sastāv no pozīcijām, kas noteiktas Direktīvas 2006/.../EK 57. panta a) un b) punktā.

5. pants

1.   Ieguldījumu sabiedrībām, kas neveic nekādus darījumus ar finanšu instrumentiem uz sava rēķina vai neveic finanšu instrumentu emisiju tirgū uz uzņēmuma saistību pamata, bet kuras turējumā klientu naudu un/vai vērtspapīri un kas sniedz vienu vai vairākus no šiem pakalpojumiem, jābūt sākumkapitālam 125 000 euro apjomā:

| a) | ieguldītāju rīkojumu pieņemšana un pārsūtīšana attiecībā uz finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

ieguldītāju rīkojumu pieņemšana un pārsūtīšana attiecībā uz finanšu instrumentiem;

| b) | ieguldītāju rīkojumu izpilde attiecībā uz finanšu instrumentiem; vai |
| --- | --- |

b)

ieguldītāju rīkojumu izpilde attiecībā uz finanšu instrumentiem; vai

| c) | atsevišķu ieguldījumu portfeļu pārvaldība finanšu instrumentos. |
| --- | --- |

c)

atsevišķu ieguldījumu portfeļu pārvaldība finanšu instrumentos.

2.   Kompetentās iestādes drīkst ļaut ieguldījumu sabiedrībai, kura izpilda ieguldītāju rīkojumus attiecībā uz finanšu instrumentiem, turēt šādus instrumentus uz sava rēķina, ja izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | šādu pozīciju cēlonis ir vienīgi sabiedrības nespēja precīzi izpildīt ieguldītāju rīkojumus; |
| --- | --- |

a)

šādu pozīciju cēlonis ir vienīgi sabiedrības nespēja precīzi izpildīt ieguldītāju rīkojumus;

| b) | šādu pozīciju kopējā tirgus vērtība nepārsniedz 15 % no sabiedrības sākumkapitāla; |
| --- | --- |

b)

šādu pozīciju kopējā tirgus vērtība nepārsniedz 15 % no sabiedrības sākumkapitāla;

| c) | sabiedrība izpilda 18., 20. un 28. pantā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

c)

sabiedrība izpilda 18., 20. un 28. pantā noteiktās prasības;

| d) | šādām pozīcijām ir gadījuma un pagaidu raksturs un minētā darījuma veikšanai atvēlētais laiks ir stingri ierobežots. |
| --- | --- |

d)

šādām pozīcijām ir gadījuma un pagaidu raksturs un minētā darījuma veikšanai atvēlētais laiks ir stingri ierobežots.

Pozīciju, kas nav ietvertas tirdzniecības grāmatā, turēšanu finanšu instrumentos, lai ieguldītu pašu kapitālu, neuzskata par darījumu saistība ar šā panta 1. punktā noteiktajiem pakalpojumiem vai 3. punkta nolūkos.

3.   Dalībvalstis var samazināt 1. punktā minēto summu līdz 50 000 euro, ja sabiedrībai nav atļauts turēt klientu naudu vai vērtspapīrus, slēgt darījumus uz sava rēķina vai veikt emisiju tirgū uz sabiedrības saistību pamata.

6. pants

Vietējām sabiedrībām jābūt sākumkapitālam 50 000 euro apjomā, ciktāl tās izmanto uzņēmējdarbības vai pakalpojumu sniegšanas brīvību kā noteikts ar Direktīvas 2004/39/EK 31. vai 32. pantu.

7. pants

Ieguldījumu sabiedrību, kas minētas 3. panta b) punkta iii) apakšpunktā, segumam jābūt izteiktam šādi:

| a) | sākumkapitālam 50 000 euro apjomā; |
| --- | --- |

a)

sākumkapitālam 50 000 euro apjomā;

| b) | profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai, kura attiecas uz visu Kopienas teritoriju, vai kādai citai salīdzināmai garantijai attiecībā uz atbildību, kas rodas profesionālās nolaidības dēļ, un kura ir vismaz 1 000 000 euro par katru prasību un kopumā 1 500 000 euro gadā par visām prasībām; |
| --- | --- |

b)

profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai, kura attiecas uz visu Kopienas teritoriju, vai kādai citai salīdzināmai garantijai attiecībā uz atbildību, kas rodas profesionālās nolaidības dēļ, un kura ir vismaz 1 000 000 euro par katru prasību un kopumā 1 500 000 euro gadā par visām prasībām;

| c) | tāda veida sākumkapitāla un profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas apvienojumam, kas garantē nodrošinājuma līmeni, kurš līdzvērtīgs a) vai b) punktā minētajam nodrošinājuma līmenim. |
| --- | --- |

c)

tāda veida sākumkapitāla un profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas apvienojumam, kas garantē nodrošinājuma līmeni, kurš līdzvērtīgs a) vai b) punktā minētajam nodrošinājuma līmenim.

Šā panta pirmajā daļā minētās summas regulāri pārskata Komisija, lai ņemtu vērā izmaiņas Eiropas patēriņa cenu indeksā, ko publicē Eurostat, atbilstoši korekcijām, kas izdarītas saskaņā ar 4. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/92/EK (2002. gada 9. decembris) par apdrošināšanas starpniecību (11), brīdī, kad šīs korekcijas izdarītas.

8. pants

Ja 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā minētā ieguldījumu sabiedrība ir arī reģistrēta saskaņā ar Direktīvu 2002/92/EK, tā izpilda prasības, kas noteiktas minētās direktīvas 4. panta 3. punktā, un turklāt tai ir jābūt:

| a) | sākumkapitālam 25 000 euro apjomā; |
| --- | --- |

a)

sākumkapitālam 25 000 euro apjomā;

| b) | profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai, kura attiecas uz visu Kopienas teritoriju, vai kādai citai salīdzināmai garantijai attiecībā uz atbildību, kas rodas profesionālās nolaidības dēļ, un kura ir vismaz 500 000 euro par katru prasību un kopumā 750 000 euro gadā par visām prasībām; vai |
| --- | --- |

b)

profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai, kura attiecas uz visu Kopienas teritoriju, vai kādai citai salīdzināmai garantijai attiecībā uz atbildību, kas rodas profesionālās nolaidības dēļ, un kura ir vismaz 500 000 euro par katru prasību un kopumā 750 000 euro gadā par visām prasībām; vai

| c) | tāda veida sākumkapitāla un profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas apvienojumam, kas garantē nodrošinājuma līmeni, kurš līdzvērtīgs a) vai b) punktā minētajam nodrošinājuma līmenim. |
| --- | --- |

c)

tāda veida sākumkapitāla un profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas apvienojumam, kas garantē nodrošinājuma līmeni, kurš līdzvērtīgs a) vai b) punktā minētajam nodrošinājuma līmenim.

9. pants

Visu pārējo ieguldījumu sabiedrību, kuras nav minētas 5. līdz 8. pantā, sākumkapitāls ir 730 000 euro.

10. pants

1.   Atkāpjoties no 5. panta 1. un 3. punkta, 6. un 9. panta, dalībvalstis var turpināt atļaut to ieguldījumu sabiedrību un sabiedrību, kas minētas 6. pantā, darbību, kas pastāvējušas pirms 1995. gada 31. decembra un kuru pašu kapitāls ir mazāks par sākumkapitāla līmeni, kas noteikts 5. panta 1. un 3. punktā, 6. un 9. pantā.

Šādu sabiedrību pašu kapitāla līmenis nedrīkst būt zemāks par augstāko atskaites līmeni, ko aprēķina pēc šajā direktīvā paredzētā paziņošanas datuma. Šis atskaites līmenis ir pašu kapitāla ikdienas caurmēra līmenis, kas aprēķināts par sešiem mēnešiem pirms aprēķinu dienas. To aprēķina ik pa sešiem mēnešiem attiecībā uz iepriekšējo periodu.

2.   Ja sabiedrības, uz kuru attiecas 1. punkts, kontroli pārņem fiziska vai juridiska persona, kas nav tā, kas to kontrolējusi iepriekš, šīs sabiedrības pašu kapitāls ir vismaz tādā līmenī, kā noteikts 5. panta 1. un 3. punktā, 6. un 9. pantā, izņemot pirmo reizi pēc 1995. gada 31.decembra, nododot īpašuma tiesības mantošanas kārtībā, un saskaņā ar kompetentu iestāžu apstiprinājumu uz laiku, kas nav ilgāks par 10 gadiem pēc tiesību nodošanas.

3.   Noteiktos īpašos apstākļos un ar kompetento iestāžu apstiprinājumu divu vai vairāku ieguldījumu sabiedrību un/vai sabiedrību, uz kurām attiecas 6. pants, apvienošanās gadījumā tās iznākumā radušās sabiedrības pašu kapitālam tomēr nav jāsasniedz līmenis, kas noteikts 5. panta 1. un 3. punktā, 6. un 9. pantā. Tomēr, ja nav sasniegts līmenis, kas noteikts 5. panta 1. un 3. punktā, 6. un 9. pantā, jaunās sabiedrības pašu kapitāla līmenis nekad nedrīkst būt zemāks par apvienojušos sabiedrību kopējo pašu kapitālu apvienošanās brīdī.

4.   Ieguldījumu sabiedrību un sabiedrību, uz kurām attiecas 6. pants, pašu kapitāls nedrīkst būt mazāks par līmeni, kāds noteikts 5. panta 1. un 3. punktā, 6. un 9. pantā un šī panta 1. un 3. punktā.

Ja ieguldījumu sabiedrību pašu kapitāls samazinās zem šā līmeņa, kompetentās iestādes var, ja apstākļi to pamato, dot šādām sabiedrībām ierobežotu laiku, lai labotu stāvokli vai izbeigtu darbību.

III NODAĻA

TIRDZNIECĪBAS PORTFELIS

11. pants

1.   Iestādes tirdzniecības portfelī ir iekļautas visu finanšu instrumentu pozīcijas un preces, kuras tur, lai tirgotos vai lai nodrošinātu citus tirdzniecības portfeļa elementus; tām jābūt brīvām no ierobežojošiem nosacījumiem attiecībā uz to tirgusspēju vai arī ar spēju tikt nodrošinātām.

2.   Pozīcijas, kuras tur, lai tirgotos, ir tās pozīcijas, kuras apzināti tiek uzglabātas īstermiņa tālākai pārdošanai un/vai ar nolūku iegūt peļņu no esošās vai paredzētās īstermiņa cenu starpības starp pirkšanas un pārdošanas cenām, vai no citām cenu vai procentu likmju atšķirībām. Termins “pozīcijas” iekļauj īpašuma pozīcijas un pozīcijas, kas radušās klientu apkalpošanas un tirgus veidošanas rezultātā.

3.   Vēlme tirgoties ir jāpierāda ar stratēģijām, darbības plāniem un procedūrām, ko izveidojusi iestāde, lai saskaņā ar VII pielikuma A daļu pārvaldītu pozīciju vai portfeli.

4.   Lai pārvaldītu savu tirdzniecības portfeli atbilstoši VII pielikuma B un D daļai, iestādes izveido un uztur sistēmas un kontroles.

5.   Iekšējos nodrošinājumus var iekļaut tirdzniecības portfelī; šādā gadījumā piemēro VII pielikuma C daļu.

IV NODAĻA

PAŠU KAPITĀLS

12. pants

“Sākotnējais pašu kapitāls” ir Direktīvas 2006/.../EK 57. panta a) līdz c) punkta summa, no kuras atņemta i) līdz k) punkta summa.

Komisija līdz 2009. gada 1. janvārim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei atbilstošu priekšlikumu par šīs nodaļas grozījumiem.

13. pants

1.   Ievērojot šā panta 2. līdz 5. punktu, kā arī 14. līdz 17. pantus, ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu pašu kapitālu nosaka saskaņā ar Direktīvu 2006/.../EK.

Turklāt, šī punkta pirmā daļa attiecas uz ieguldījumu sabiedrībām, kam nav viena no juridiskajām formām, kas minētas 1. panta 1. punktā Padomes Ceturtajā direktīvā 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (12).

2.   Atkāpjoties no 1. punkta kompetentās iestādes var atļaut tām iestādēm, kam jāizpilda kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar 21., no 28. līdz 32. pantiem, ka arī I, un III līdz VI pielikumu, vienīgi šim mērķim izmantot alternatīvu pašu kapitāla noteikšanu. Neviena pašu kapitāla daļa, ko izmanto šim nolūkam, nevar tikt vienlaicīgi izmantota, lai izpildītu citas kapitāla prasības.

Šī alternatīvā noteikšana ir to posteņu summa, kas norādīti turpmākajos a) līdz c) apakšpunktos, atņemot d) apakšpunktā norādīto posteni; un pēdējā posteņa atskaitījumu atstājot kompetentu iestāžu ziņā:

| a) | pašu kapitāls, kā tas noteikts Direktīvā 2006/.../EK, atskaitot tikai minētās direktīvas 57. panta l) līdz p) punktu tām ieguldījumu sabiedrībām, kurām prasa atskaitīt no a) līdz c) posteņu kopsummas šīs daļas d) posteni; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāls, kā tas noteikts Direktīvā 2006/.../EK, atskaitot tikai minētās direktīvas 57. panta l) līdz p) punktu tām ieguldījumu sabiedrībām, kurām prasa atskaitīt no a) līdz c) posteņu kopsummas šīs daļas d) posteni;

| b) | iestādes neto tirdzniecības portfeļa ienākumi no paredzamiem maksājumiem vai dividendēm, atskaitot neto zaudējumus citā tās uzņēmējdarbībā ar nosacījumu, ka neviena no šīm summām nav jau iekļauta šīs daļas a) postenī saskaņā Direktīvas 2006/.../EK 57. panta b) vai k) punktam; un |
| --- | --- |

b)

iestādes neto tirdzniecības portfeļa ienākumi no paredzamiem maksājumiem vai dividendēm, atskaitot neto zaudējumus citā tās uzņēmējdarbībā ar nosacījumu, ka neviena no šīm summām nav jau iekļauta šīs daļas a) postenī saskaņā Direktīvas 2006/.../EK 57. panta b) vai k) punktam; un

| c) | subordinēta aizņēmuma kapitāls un/vai šā panta 5. punktā minētie posteņi, ievērojot nosacījumus, kas noteikti šā panta 3. un 4. punktā, kā arī 14. pantā; |
| --- | --- |

c)

subordinēta aizņēmuma kapitāls un/vai šā panta 5. punktā minētie posteņi, ievērojot nosacījumus, kas noteikti šā panta 3. un 4. punktā, kā arī 14. pantā;

| d) | nelikvīdi aktīvi, kā paredzēts 15. pantā. |
| --- | --- |

d)

nelikvīdi aktīvi, kā paredzēts 15. pantā.

3.   Šā panta 2. punkta otrās daļas c) apakšpunktā minētajam subordinētajam aizņēmuma kapitālam jābūt vismaz divu gadu sākuma termiņam. To apmaksā pilnībā, un aizņēmuma līgumā nevar būt neviena punkta, kas nosaka, ka noteiktos apstākļos, izņemot iestādes likvidāciju, parāds būs jāatmaksā pirms nolīgtā atmaksas datuma, ja vien atmaksu neapstiprina kompetentas iestādes. Nevar tikt atmaksāts ne pamatkapitāls, ne procenti šādam subordinētajam aizņēmuma kapitālam, ja šāds atmaksājums nozīmētu to, konkrētās iestādes pašas kapitāls kopumā ir mazāks par 100 % no šādas iestādes kopējām normām.

Turklāt iestāde dara kompetentām iestādēm zināmus visus atmaksājumus šādam subordinētajam aizņēmuma kapitālam, tiklīdz tās pašas kapitāls ir mazāks par 120 % no tās kopējām kapitāla normām.

4.   Iepriekš 2. punkta otrās daļas c) apakšpunktā minētais subordinētais aizņēmuma kapitāls nedrīkst pārsniegt 150 % maksimumu no sākotnējā pašu kapitāla, kas paredzēts, lai izpildītu prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar 21. pantu un 28. līdz 32. pantu, kā arī I līdz VI pielikumu, un drīkst sasniegt šo maksimumu tikai īpašos gadījumos, kas kompetentajām iestādēm ir pieņemami.

5.   Kompetentās iestādes var atļaut iestādēm aizstāt 2. punkta otrās daļas c) apakšpunktā minēto subordinēto aizņēmuma kapitālu ar Direktīvas 2006/.../EK 57. panta d) līdz h) punktam.

14. pants

1.   Kompetentās iestādes var atļaut ieguldījumu sabiedrībām pārsniegt 13. panta 4. punktā paredzētos griestus subordinētām aizņēmuma kapitālam, ja tās atzīst, ka tas ir piesardzīgi adekvāts, un ar nosacījumu, ka šāda subordinēta aizņēmuma kapitāla summa un 13. panta 5. punktā minētie posteņi nepārsniedz 200 % no sākotnējā pašu kapitāla, kas ir paredzēts, lai izpildītu prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar 21. pantu un 28. līdz 32. pantu, kā arī I pielikumu un III līdz VI pielikumu, vai 250 % no tās pašas summas, ja, aprēķinot pašu kapitālu, ieguldījuma sabiedrības atskaita 13. panta 2. punkta d) posteni.

2.   Kompetentās iestādes var atļaut pārsniegt kredītiestādēm 13. panta 4. punktā paredzētos griestus subordinētām aizņēmuma kapitālam, ja tās atzīst, ka tas ir piesardzīgi adekvāts, un ar nosacījumu, ka šāda subordinēta aizņēmuma kapitāls un Direktīvas 2006/.../EK 57. panta d) līdz h) punkts nepārsniedz 250 % no sākotnējā pašu kapitāla, kas ir paredzēts, lai izpildītu prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar 28. līdz 32. pantu, kā arī I pielikumu un III līdz VI pielikumu.

15. pants

Nelikvīdos aktīvos, kas minēti 13. panta 2. punkta otrās daļas d) apakšpunktā, ietilpst:

| a) | materiālie fiksēti aktīvi, izņemot to daļu, kādā zemi un ēkas var attiecināt uz aizdevumu, kuru tie nodrošina; |
| --- | --- |

a)

materiālie fiksēti aktīvi, izņemot to daļu, kādā zemi un ēkas var attiecināt uz aizdevumu, kuru tie nodrošina;

| b) | līdzdalība kredītiestādēs un finanšu iestādēs, tostarp pakārtotas prasības tām, ko var iekļaut šo iestāžu pašu kapitālā, ja vien tās nav atskaitītas saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 57. panta l) līdz p) punktu vai saskaņā ar šīs direktīvas 16. panta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

līdzdalība kredītiestādēs un finanšu iestādēs, tostarp pakārtotas prasības tām, ko var iekļaut šo iestāžu pašu kapitālā, ja vien tās nav atskaitītas saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 57. panta l) līdz p) punktu vai saskaņā ar šīs direktīvas 16. panta d) apakšpunktu;

| c) | līdzdalība un citi ieguldījumi, kas nav viegli pārdodami, uzņēmumos, kuri nav kredītiestādes vai finanšu iestādes; |
| --- | --- |

c)

līdzdalība un citi ieguldījumi, kas nav viegli pārdodami, uzņēmumos, kuri nav kredītiestādes vai finanšu iestādes;

| d) | iztrūkumi meitasuzņēmumos; |
| --- | --- |

d)

iztrūkumi meitasuzņēmumos;

| e) | depozīti, izņemot tos, kurus 90 dienu laikā iespējams atmaksāt, kā arī izņemot maksājumus, kas saistīti ar normētajiem nākotnes vai iespēju līgumiem; |
| --- | --- |

e)

depozīti, izņemot tos, kurus 90 dienu laikā iespējams atmaksāt, kā arī izņemot maksājumus, kas saistīti ar normētajiem nākotnes vai iespēju līgumiem;

| f) | aizdevumi un citas summas, kas pienākas, izņemot tos, kuri jāsamaksā 90 dienu laikā; |
| --- | --- |

f)

aizdevumi un citas summas, kas pienākas, izņemot tos, kuri jāsamaksā 90 dienu laikā;

| g) | reāli krājumi, ja vien uz tiem jau neattiecas kapitāla pietiekamības prasības, kas ir vismaz tikpat stingras kā tās, kas paredzētas 18. un 20. pantā. |
| --- | --- |

g)

reāli krājumi, ja vien uz tiem jau neattiecas kapitāla pietiekamības prasības, kas ir vismaz tikpat stingras kā tās, kas paredzētas 18. un 20. pantā.

b) apakšpunkta nozīmē, ja kredītiestāde vai finanšu iestāde akcijas tur uz laiku finanšu palīdzības nolūkā, lai reorganizētu vai glābtu šo iestādi, kompetentas iestādes var atteikties no šā noteikuma piemērošanas. Tās var arī atteikties no tā attiecībā uz tām akcijām, kas ir iekļautas ieguldījumu sabiedrības tirdzniecības portfelī.

16. pants

Ieguldījumu sabiedrības, kas ir iekļautas grupā, kurai ir piešķirts saistību atbrīvojums saskaņā ar 22. pantu, pašu kapitālu aprēķina saskaņā ar 13. līdz 15. pantu, ievērojot, ka:

| a) | atskaita nelikvīdos aktīvus, kas minēti 13. panta 2. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

atskaita nelikvīdos aktīvus, kas minēti 13. panta 2. punkta d) apakšpunktā;

| b) | 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais izņēmums neattiecas uz tām sastāvdaļām, kas minētas Direktīvas 2006/.../EK 57. panta l) līdz p) punktā, kuras ieguldījumu sabiedrība tur attiecībā uz uzņēmumiem, kuri ieļauti konsolidācijā, kā noteikts šīs direktīvas 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

13. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais izņēmums neattiecas uz tām sastāvdaļām, kas minētas Direktīvas 2006/.../EK 57. panta l) līdz p) punktā, kuras ieguldījumu sabiedrība tur attiecībā uz uzņēmumiem, kuri ieļauti konsolidācijā, kā noteikts šīs direktīvas 2. panta 1. punktā;

| c) | ierobežojumus, kas minēti Direktīvas 2006/.../EK 66. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, aprēķina ar atsauci uz sākotnējo pašu kapitālu, atņemot minētās direktīvas 57. panta l) līdz p) punkta sastāvdaļas, kas minētas minētā panta b) punktā un kas ir minēto uzņēmumu sākotnējā pašu kapitāla sastāvdaļas; un |
| --- | --- |

c)

ierobežojumus, kas minēti Direktīvas 2006/.../EK 66. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, aprēķina ar atsauci uz sākotnējo pašu kapitālu, atņemot minētās direktīvas 57. panta l) līdz p) punkta sastāvdaļas, kas minētas minētā panta b) punktā un kas ir minēto uzņēmumu sākotnējā pašu kapitāla sastāvdaļas; un

| d) | Direktīvas 2006/.../EK 57. panta l) līdz p) punkta sastāvdaļas, kas minētas šā panta c) apakšpunktā, atskaita no sākotnējā pašu kapitāla, nevis no visu to posteņu kopsummas, kas noteikti minētās direktīvas 66. panta 2. punktā, jo īpaši šīs direktīvas 13. panta 4. un 5. punkta un 14. panta vajadzībām. |
| --- | --- |

d)

Direktīvas 2006/.../EK 57. panta l) līdz p) punkta sastāvdaļas, kas minētas šā panta c) apakšpunktā, atskaita no sākotnējā pašu kapitāla, nevis no visu to posteņu kopsummas, kas noteikti minētās direktīvas 66. panta 2. punktā, jo īpaši šīs direktīvas 13. panta 4. un 5. punkta un 14. panta vajadzībām.

17. pants

1.   Ja šīs direktīvas II pielikuma mērķiem iestāde riska svērto vērtību aprēķina saskaņā Direktīvas 2006/.../EK 84. līdz 89. pantu, tad saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VII pielikuma 1. daļas 4. punktu uz aprēķiniem attiecas šādi noteikumi:

| a) | vērtības korekcijas, ko veic, lai ņemtu vērā darījumu partnera kredīta kvalitāti, var iekļaut vērtību korekciju un uzkrājumu kopsummā, kas ir izveidota II pielikumā norādītajiem riskiem; un |
| --- | --- |

a)

vērtības korekcijas, ko veic, lai ņemtu vērā darījumu partnera kredīta kvalitāti, var iekļaut vērtību korekciju un uzkrājumu kopsummā, kas ir izveidota II pielikumā norādītajiem riskiem; un

| b) | ņemot vērā kompetento iestāžu apstiprinājumu, ja darījumu partnera kredītrisks, novērtējot pozīciju tirdzniecības portfelī, ir atbilstoši ņemts vērā, paredzamie zaudējumi attiecībā uz darījuma partnera risku ir nulle. |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā kompetento iestāžu apstiprinājumu, ja darījumu partnera kredītrisks, novērtējot pozīciju tirdzniecības portfelī, ir atbilstoši ņemts vērā, paredzamie zaudējumi attiecībā uz darījuma partnera risku ir nulle.

a) apakšpunkta nozīmē šādām iestādēm minētās vērtību korekcijas neiekļauj nekādos citos pašu resursos, kā tikai tajos, kas ir saskaņā ar šo daļu.

2.   Šā panta mērķiem piemēro Direktīvas 2006/.../EK 153. un 154. pantu.

V NODAĻA

1. iedaļa

Noteikumi pret riskiem

18. pants

1.   Iestādēm ir pašu kapitāls, kas vienmēr ir lielāks vai vienāds ar šādu pozīciju summu:

| a) | kapitāla prasības, ko to tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbībai aprēķina saskaņā ar metodēm un veidiem, kas izklāstīti 28. līdz 32. pantā un I, II un VI pielikumā, vajadzības gadījumā V pielikumā; un |
| --- | --- |

a)

kapitāla prasības, ko to tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbībai aprēķina saskaņā ar metodēm un veidiem, kas izklāstīti 28. līdz 32. pantā un I, II un VI pielikumā, vajadzības gadījumā V pielikumā; un

| b) | kapitāla prasības, ko visai to uzņēmējdarbībai aprēķina saskaņā ar metodēm un veidiem, kas izklāstīti III un IV pielikumā un vajadzības gadījumā V pielikumā. |
| --- | --- |

b)

kapitāla prasības, ko visai to uzņēmējdarbībai aprēķina saskaņā ar metodēm un veidiem, kas izklāstīti III un IV pielikumā un vajadzības gadījumā V pielikumā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kompetentās iestādes var atļaut iestādēm aprēķināt kapitāla prasības tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbībai saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) punktu un šīs direktīvas II pielikuma 6., 7. un 9. punktu, ja tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbība atbilst šādām prasībām:

| a) | šāda tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbība parasti nepārsniedz 5 % no to kopējās uzņēmējdarbības; |
| --- | --- |

a)

šāda tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbība parasti nepārsniedz 5 % no to kopējās uzņēmējdarbības;

| b) | to tirdzniecības portfeļa kopējās pozīcijas parasti nepārsniedz 15 miljonus euro; |
| --- | --- |

b)

to tirdzniecības portfeļa kopējās pozīcijas parasti nepārsniedz 15 miljonus euro;

| c) | šādu iestāžu tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbība nekad nepārsniedz 6 % no to kopējās uzņēmējdarbības un to tirdzniecības portfeļa kopējās pozīcijas nekad nepārsniedz 20 miljonus euro. |
| --- | --- |

c)

šādu iestāžu tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbība nekad nepārsniedz 6 % no to kopējās uzņēmējdarbības un to tirdzniecības portfeļa kopējās pozīcijas nekad nepārsniedz 20 miljonus euro.

3.   Lai aprēķinātu tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbības attiecību pret kopējo uzņēmējdarbības apjomu 2 punkta a) un c) apakšpunkta vajadzībām, kompetentās iestādes var izmantot vai nu kopējo bilances un ārpusbilances operāciju apjomu, peļņas un zaudējumu pārskatu, attiecīgās iestādes pašu kapitālu vai visu šo kritēriju kopumu. Kad bilances un ārpusbilances darījumu apjoms ir novērtēts, parāda instrumentu vērtību nosaka pēc to tirgus cenām vai pamatvērtības, pašu kapitāla vērtību — pēc tā tirgus cenas, un atvasinājumu vērtību — saskaņā ar to pamatojuma instrumentu nominālo vai tirgus vērtību. Garās un īsās pozīcijas summē neatkarīgi no to zīmes.

4.   Ja kāda iestāde ilgāku laiku pārsniedz vienu vai abus ierobežojumus, kas paredzēti 2. punkta a) un b) apakšpunktā, vai vienu vai abus ierobežojumus, kas paredzēti 2. punkta c) apakšpunkts, tai attiecībā uz savas tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbības darījumiem ir jāizpilda 1. punkta a) apakšpunkta prasības un par to jāziņo kompetentajai iestādei.

19. pants

1.   Saskaņā ar I pielikuma 14. punktu parāda vērtspapīriem, ko izdevušas I pielikuma 1. tabulā minētās iestādes, pēc dalībvalsts ieskatiem var noteikt 0 % svērumu, ja šie parāda vērtspapīri izteikti un finansēti vietējā valūtā.

2.   Atkāpjoties no I pielikuma 13. un 14. punkta, dalībvalstis var noteikt īpaša riska prasības visām obligācijām, uz kurām attiecas Direktīvas 2006/.../EK VI pielikuma 1. sadaļas 68. līdz 70. punkts, kas vienādi ar konkrētā riska prasībām, ko piemēro kvalificētiem posteņiem, kuriem ir tāds pats atlikušais termiņš, kā šādai obligācijai, ko samazina atbilstīgi minētās direktīvas VI pielikuma 1. sadaļas 72. punktā dotajiem procentiem.

3.   Ja atbilstoši I pielikuma 52. punktam kompetentā iestāde apstiprina kādu trešās valsts kopīgu ieguldījumu sabiedrība (CIU) par piemērotu, citas dalībvalsts kompetentā iestāde var izmantot šo apstiprinājumu, neveicot savu novērtējumu.

20. pants

1.   Atbilstīgi šīs direktīvas šā panta 2., 3. un 4. punktam un 34. pantam, Direktīvas 2006/.../EK 75. panta prasības attiecas ieguldījumu sabiedrībām.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, kompetentās iestādes var atļaut tām ieguldījumu sabiedrībām, kurām nav piešķirta atļauja sniegt Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma B iedaļas 3. un 6. punktā uzskaitītos ieguldījumu pakalpojumus, uzrādīt pašu kapitālu, kas ir lielāks vai vienāds ar vismaz vienu no šeit zemāk minētajām summām:

| a) | kapitāla prasību summu, kas atbilst Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punktam; |
| --- | --- |

a)

kapitāla prasību summu, kas atbilst Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punktam;

| b) | šīs direktīvas 21. pantā paredzēto summu. |
| --- | --- |

b)

šīs direktīvas 21. pantā paredzēto summu.

3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, kompetentās iestādes var atļaut tām ieguldījumu sabiedrībām, kuras, lai gan tur sākumkapitālu, kā tas norādīts 9. pantā, tomēr ierindojas turpmāk nosauktajās kategorijās, uzrādīt pašu kapitālu, kas ir lielāks vai vienāds ar summu, ko veido kapitāla prasība, kuru aprēķina saskaņā ar prasībām, kas paredzētas Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punktā, un summa, kas noteikta šīs direktīvas 21. pantā:

| a) | ieguldījumu sabiedrības, kas uz pašu rēķina veic tikai darījumus, izpildot vai veicot klienta pasūtījumu, vai ar mērķi iekļūt mijieskaita un norēķinu sistēmā vai atzītā biržā, ja tās darbojas aģentūras statusā vai izpilda klienta pasūtījumu; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumu sabiedrības, kas uz pašu rēķina veic tikai darījumus, izpildot vai veicot klienta pasūtījumu, vai ar mērķi iekļūt mijieskaita un norēķinu sistēmā vai atzītā biržā, ja tās darbojas aģentūras statusā vai izpilda klienta pasūtījumu;

| b) | ieguldījumu sabiedrības:






  i) | kas netur klientu naudu vai vērtspapīrus, |
| --- | --- | --- |

b)

ieguldījumu sabiedrības:

i)

kas netur klientu naudu vai vērtspapīrus,

| ii) | kas veic darījumus vienīgi uz pašu rēķina; |
| --- | --- |

ii)

kas veic darījumus vienīgi uz pašu rēķina;

| iii) | kam nav ārējo klientu; |
| --- | --- |

iii)

kam nav ārējo klientu;

| iv) | kuru norēķini un darījumu izpilde ir mijieskaita iestādes, kas šos darījumus garantē, pārziņā. |
| --- | --- |

iv)

kuru norēķini un darījumu izpilde ir mijieskaita iestādes, kas šos darījumus garantē, pārziņā.

4.   Visi pārējie noteikumi, attiecībā uz darbības risku, kas ir izklāstīti Direktīvas 2006/.../EK V pielikumā, joprojām attiecas uz 2. un 3. punktā minētajām ieguldījumu sabiedrībām.

5.   Šīs direktīvas 21. pantu piemēro vienīgi tām ieguldījumu sabiedrībām, kam piemēro šā panta 2. vai 3. punktu vai 46. pantu, minētajos pantos noteiktajā veidā.

21. pants

Ieguldījumu sabiedrībām prasa uzturēt pašu kapitālu, kas ir vienāds ar ceturto daļu no iepriekšējā gada fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem.

Kompetentas iestādes var pielāgot šo prasību, ja kopš iepriekšējā gada sabiedrības uzņēmējdarbībā ir būtiskas pārmaiņas.

Ja sabiedrība nav pabeigusi gada uzņēmējdarbību, skaitot no tā sākuma dienas, prasības ir ceturtā daļa no fiksētajiem pieskaitāmajiem izdevumiem, kas ir noteikti uzņēmējdarbības plānā, ja vien kompetentās iestādes neprasa šā plāna pielāgojumu.

2. iedaļa

Konsolidēta prasību piemērošana

22. pants

1.   Kompetentās iestādes, kuras veic vai pilnvarotas veikt konsolidētu uzraudzību grupām, uz kurām attiecas 2. pants, atsevišķos gadījumos var atbrīvot no konsolidētas kapitāla prasību piemērošanas ar nosacījumu, ka:

| a) | katra šādas grupas ES ieguldījumu sabiedrība izmanto 16. pantā sniegto pašu kapitāla aprēķinu; |
| --- | --- |

a)

katra šādas grupas ES ieguldījumu sabiedrība izmanto 16. pantā sniegto pašu kapitāla aprēķinu;

| b) | uz visām šādas grupas ieguldījumu sabiedrībām attiecas 20. panta 2. un 3. punkts; |
| --- | --- |

b)

uz visām šādas grupas ieguldījumu sabiedrībām attiecas 20. panta 2. un 3. punkts;

| c) | katra šādas grupas ES ieguldījumu sabiedrība individuāli atbilst 18. un 20. panta prasībām un vienlaicīgi atskaita no pašu kapitāla jebkuras iespējamās saistības par labu ieguldījumu sabiedrībām, finanšu iestādēm, aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumiem, pakalpojumu palīguzņēmumiem, kurus pretējā gadījumā konsolidētu; un |
| --- | --- |

c)

katra šādas grupas ES ieguldījumu sabiedrība individuāli atbilst 18. un 20. panta prasībām un vienlaicīgi atskaita no pašu kapitāla jebkuras iespējamās saistības par labu ieguldījumu sabiedrībām, finanšu iestādēm, aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumiem, pakalpojumu palīguzņēmumiem, kurus pretējā gadījumā konsolidētu; un

| d) | jebkura finanšu kontrolakciju sabiedrība, kura ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas ir mātesuzņēmums dalībvalstī, kādai šādas grupas ieguldījumu sabiedrībai, tur vismaz tik daudz pašu kapitālu, kas šeit definēts kā Direktīvas 2006/.../EK 57. panta a) līdz h) punkta summa, kā summa, kas atbilst pilnai jebkuras līdzdalības, pakārtotu prasījumu un instrumentu, kas norādīti minētās direktīvas 57. pantā, uzskaites vērtībai, attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, finanšu iestādēm aktīvu pārvaldīšanas sabiedrībām, pakalpojumu palīguzņēmumiem, ko pretējā gadījumā konsolidētu, un kopējais neparedzēto izdevumu saistības apjoms par labu ieguldījumu sabiedrībām, finanšu iestādēm, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrībām, pakalpojumu palīguzņēmumiem, ko pretējā gadījumā konsolidētu; |
| --- | --- |

d)

jebkura finanšu kontrolakciju sabiedrība, kura ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, kas ir mātesuzņēmums dalībvalstī, kādai šādas grupas ieguldījumu sabiedrībai, tur vismaz tik daudz pašu kapitālu, kas šeit definēts kā Direktīvas 2006/.../EK 57. panta a) līdz h) punkta summa, kā summa, kas atbilst pilnai jebkuras līdzdalības, pakārtotu prasījumu un instrumentu, kas norādīti minētās direktīvas 57. pantā, uzskaites vērtībai, attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, finanšu iestādēm aktīvu pārvaldīšanas sabiedrībām, pakalpojumu palīguzņēmumiem, ko pretējā gadījumā konsolidētu, un kopējais neparedzēto izdevumu saistības apjoms par labu ieguldījumu sabiedrībām, finanšu iestādēm, aktīvu pārvaldīšanas sabiedrībām, pakalpojumu palīguzņēmumiem, ko pretējā gadījumā konsolidētu;

Ja pirmās daļas nosacījumi ir izpildīti, katrai ES ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir sistēma, lai grupas ietvaros uzraudzītu un kontrolētu visu finanšu līdzdalības sabiedrību, ieguldījumu brokeru sabiedrību, finanšu iestāžu, aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu un pakalpojumu palīguzņēmumu kapitāla avotus un finansējumu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kompetentās iestādes drīkst ļaut finanšu līdzdalības sabiedrībām, kuras ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, kas ir mātesuzņēmumi dalībvalstī, kādai šādas grupas ieguldījumu brokeru sabiedrībai, izmantot vērtību, kas ir zemāka, par 1. punkta d) apakšpunktā aprēķināto, bet ne zemāka par 18. un 20. pantā individuāli uzlikto summu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, finanšu iestādēm aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumiem, pakalpojumu palīguzņēmumiem, ko pretējā gadījumā konsolidētu un kopējais neparedzēto izdevumu saistības apjoms ieguldījumu brokeru sabiedrībām, par labu finanšu iestādēm aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumiem, pakalpojumu palīguzņēmumiem, ko pretējā gadījumā konsolidētu. Šajā punktā trešo valstu ieguldījumu sabiedrību, finanšu institūciju, aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu, pakalpojumu palīguzņēmumu kapitāla prasība ir nosacīta kapitāla prasība.

23. pants

Kompetentajām iestādēm jāprasa, lai grupā esošās ieguldījumu sabiedrības, kuras atbrīvotas no saistībām saskaņā ar 22 punkta noteikumiem, ziņotu par šiem riskiem, ieskaitot riskus, kas saistīti ar to kapitāla struktūru, avotiem un finansējumu, kas varētu apdraudēt to finansiālo stāvokli. Ja kompetentās iestādes pēc tam uzskata, ka šo ieguldījumu sabiedrību finansiālais stāvoklis nav pietiekami aizsargāts, tās pieprasa šīm sabiedrībām veikt pasākumus, vajadzības gadījumā arī ierobežojot kapitāla nodošanu no šādām sabiedrībām grupas dalībniekiem.

Ja kompetentās iestādes neizpilda pienākumu veikt konsolidētu uzraudzību, kas noteikta 22. pantā tām jāveic citi piemēroti pasākumi, lai uzraudzītu visas grupas risku, proti, riska darījumus, ieskaitot visus uzņēmumus, kuri neatrodas dalībvalstī.

Ja kompetentās iestādes nepiemēro konsolidētas pašu kapitāla prasības, kas noteiktas 22. pantā, individuāli piemēro prasības, kas noteiktas Direktīvas 2006/.../EK 123. pantā un V nodaļas 5. iedaļā, un, attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzību, individuāli piemēro minētās direktīvas 124. pantu.

24. pants

1.   Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, kompetentās iestādes var atbrīvot ieguldījumu sabiedrības no minētajā pantā konsolidētās kapitāla prasības ar nosacījumu, ka visas šīs grupas ieguldījumu sabiedrības pieder pie ieguldījumu sabiedrībām, kas minētas 20. panta 2. punktā, un grupā nav iekļautas kredītiestādes.

2.   Ja šā panta pirmās daļas prasības ir izpildītas, ieguldījumu sabiedrības, kas ir mātesuzņēmumi dalībvalstī, uzrāda konsolidēts pašu kapitālu tādā apjomā, kas vienmēr ir lielāks vai vienāds ar augstāko no šādām divām summām, kas aprēķinātas, pamatojoties uz minētā mātesuzņēmuma konsolidēto finanšu stāvokli, un ievērojot šīs nodaļas 3. iedaļu:

| a) | kapitāla prasību summa, kas ietverta Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punktā; un |
| --- | --- |

a)

kapitāla prasību summa, kas ietverta Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punktā; un

| b) | šīs direktīvas 21. pantā noteiktā summa. |
| --- | --- |

b)

šīs direktīvas 21. pantā noteiktā summa.

3.   Ja šā panta pirmās daļas prasības ir izpildītas, finanšu kontrolakciju sabiedrības kontrolētai ieguldījumu sabiedrībai jāuzrāda konsolidētais pašu kapitāls tādā apjomā, kas atbilst vai ir lielāks par lielāko no abām turpmāk minētajām summām, kas aprēķinātas, pamatojoties uz finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli, un atbilst šīs nodaļas 3. iedaļai:

| a) | Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punktā minēto pašu kapitāla prasību summa; un |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punktā minēto pašu kapitāla prasību summa; un

| b) | šīs direktīvas 21. pantā minētā summa. |
| --- | --- |

b)

šīs direktīvas 21. pantā minētā summa.

25. pants

Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, kompetentās iestādes var atbrīvot ieguldījumu sabiedrības no minētajā pantā noteiktās konsolidētās kapitāla prasības, ar nosacījumu, ka visas šīs grupas ieguldījumu sabiedrības pieder pie ieguldījumu sabiedrībām, kas minētas 20. panta 2. un 3. punktā, un grupā nav iekļautas kredītiestādes.

Ja šā panta pirmās daļas prasības ir izpildītas, ieguldījumu sabiedrībai, kas ir mātesuzņēmums kādā dalībvalstī, uzrāda konsolidētu pašu kapitālu tādā apjomā, kas vienmēr ir lielāks vai vienāds par prasību summu, kas iegūta, summējot Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punkta prasības un šīs direktīvas 21. pantā paredzēto summu; turklāt aprēķinus veic, pamatojoties uz ieguldījumu sabiedrības, kas ir mātesuzņēmums, konsolidēto finanšu stāvokli un ievērojot šīs nodaļas 3. iedaļu.

Ja šā panta pirmās daļas prasības ir izpildītas, finanšu kontrolakciju sabiedrības kontrolēta ieguldījumu sabiedrība uzrāda konsolidētu pašu kapitālu tādā apjomā, kas vienmēr ir lielāks vai vienāds par prasību summu, kas iegūta, summējot Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punkta prasības un šīs direktīvas 21. pantā paredzēto summu; turklāt aprēķinus veic, pamatojoties uz finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli un ievērojot šīs nodaļas 3. iedaļu.

3. iedaļa

Konsolidētu prasību aprēķināšana

26. pants

1.   Ja 22. punktā paredzētais atbrīvojums netiek izmantots, kompetentās iestādes tālab, lai aprēķinātu I un V pielikumā norādītās kapitāla normas un konsolidētos riska darījumus klientiem, kas noteikti 28. līdz 32. pantā un VI pielikumā, var atļaut, ka pozīcijas vienas iestādes tirdzniecības portfelī kompensē pozīcijas citas iestādes tirdzniecības portfelī saskaņā ar 28. līdz 32. pantu un I, V un VI pielikuma noteikumiem.

Turklāt kompetentās iestādes var atļaut, ka vienas iestādes ārvalstu valūtas pozīcijas kompensē citas iestādes valūtas pozīcijas saskaņā ar III un/vai V pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Tās var arī atļaut, lai vienas iestādes preču pozīcijas kompensē citas iestādes preču pozīcijas saskaņā ar IV un/vai V pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

2.   Kompetentās iestādes var atļaut trešās valstīs izvietotu uzņēmumu tirdzniecības portfeļu un ārvalstu valūtu vai preču pozīciju kompensēšanu, ja vienlaicīgi tiek izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | šādi uzņēmumi ir atļauti trešā valstī un vai nu atbilst definīcijai par kredītiestādēm, kas izklāstīta Direktīvas 2006/.../EK 4. panta 1. punktā, vai arī ir atzītas trešās valsts ieguldījumu sabiedrības; |
| --- | --- |

a)

šādi uzņēmumi ir atļauti trešā valstī un vai nu atbilst definīcijai par kredītiestādēm, kas izklāstīta Direktīvas 2006/.../EK 4. panta 1. punktā, vai arī ir atzītas trešās valsts ieguldījumu sabiedrības;

| b) | šādi uzņēmumi individuāli izpilda noteikumus par kapitāla pietiekamību, kas līdzīgi šajā direktīvā noteiktajiem; un |
| --- | --- |

b)

šādi uzņēmumi individuāli izpilda noteikumus par kapitāla pietiekamību, kas līdzīgi šajā direktīvā noteiktajiem; un

| c) | attiecīgajās trešās valstīs nav noteikumu, kas varētu būtiski ietekmēt līdzekļu nodošanu grupas iekšienē. |
| --- | --- |

c)

attiecīgajās trešās valstīs nav noteikumu, kas varētu būtiski ietekmēt līdzekļu nodošanu grupas iekšienē.

3.   Kompetentās iestādes var arī atļaut. 1. punktā noteikto kompensēšanu iestāžu starpā grupas iekšienē, ko atļāvusi attiecīgā dalībvalsts, ar nosacījumu, ka:

| a) | grupā ir pietiekama kapitāla piešķiršana; |
| --- | --- |

a)

grupā ir pietiekama kapitāla piešķiršana;

| b) | pārvaldes, juridiskā vai līgumu sistēma, kurā iestādes darbojas, nodrošina savstarpēju finansiālu atbalstu grupas iekšienē. |
| --- | --- |

b)

pārvaldes, juridiskā vai līgumu sistēma, kurā iestādes darbojas, nodrošina savstarpēju finansiālu atbalstu grupas iekšienē.

4.   Tāpat kompetentās iestādes var atļaut 1. punktā noteikto kompensāciju starp iestādēm grupas iekšienē, kas atbilst 3. punkta nosacījumiem, un iestādē, kas ietilpst tajā pašā grupā un ir atļauta citā dalībvalstī, ar nosacījumu, ka šai iestādei ir jāpilda kapitāla pietiekamības prasības, ko individuāli uzliek 18., 20. un 28. pants.

27. pants

1.   Aprēķinot konsolidēto pašu kapitālu, pamatojoties uz kopsavilkumu, piemēro Direktīvas 2006/.../EK 65. pantu.

2.   Kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par konsolidētu uzraudzību, var atzīt par derīgām noteiktas pašu kapitāla definīcijas, kas saskaņā ar IV sadaļu ir piemērojamas iestādēm, veicot to konsolidētā pašu kapitāla aprēķināšanu.

4. iedaļa

Lielu riska darījumu uzraudzība un kontrole

28. pants

1.   Iestādes uzrauga un kontrolē savus riska darījumus saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 106. līdz 118. pantu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, iestādes, kas kapitāla prasības tirdzniecības portfeļa uzņēmējdarbībai aprēķina saskaņā ar I un II pielikumu un vajadzības gadījumā ar šīs direktīvas V pielikumu, uzrauga un kontrolē savus riska darījumus saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 106. līdz 118. pantu, ievērojot šīs direktīvas 29. līdz 32. pantā noteiktos grozījumus.

3.   Komisija līdz 2007. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs nodaļas piemērošanu, pievienojot atbilstošus priekšlikumus.

29. pants

1.   Riska darījumus ar atsevišķiem klientiem, kas ir tirdzniecības portfelī, aprēķina, summējot šādus posteņus:

| a) | iestādes garo pozīciju pārpalikumu, ja tas ir pozitīvs, pār īsajām pozīcijām visos attiecīgā klienta emitētajos finanšu instrumentos ar visu dažādo instrumentu neto pozīciju aprēķina saskaņā ar I pielikumā noteiktajām metodēm; |
| --- | --- |

a)

iestādes garo pozīciju pārpalikumu, ja tas ir pozitīvs, pār īsajām pozīcijām visos attiecīgā klienta emitētajos finanšu instrumentos ar visu dažādo instrumentu neto pozīciju aprēķina saskaņā ar I pielikumā noteiktajām metodēm;

| b) | neto riska darījumi, ja paraksta (garantē) parādu vai pašu kapitāla dokumentu; |
| --- | --- |

b)

neto riska darījumi, ja paraksta (garantē) parādu vai pašu kapitāla dokumentu;

| c) | riska darījumi, kas radušies ar attiecīgo klientu noslēgto tādu darījumu, vienošanos un līgumu dēļ, kas minēti II pielikumā; šādus riska darījumus aprēķina tā, kā noteikts minētajā pielikumā, lai aprēķinātu riska darījumu vērtību. |
| --- | --- |

c)

riska darījumi, kas radušies ar attiecīgo klientu noslēgto tādu darījumu, vienošanos un līgumu dēļ, kas minēti II pielikumā; šādus riska darījumus aprēķina tā, kā noteikts minētajā pielikumā, lai aprēķinātu riska darījumu vērtību.

Šā punkta b) apakšpunkta mērķiem, neto riska darījumus aprēķina, atskaitot tās parakstītās pozīcijas, uz kurām parakstījušās vai kuras otrreiz parakstījušas trešās personas uz formālu līgumu pamata, ko mazina I pielikuma 41. punktā noteiktie faktori.

Šā punkta b) apakšpunkta mērķiem, līdz tālākai saskaņošanai kompetentās iestādes prasa, lai iestādes izveidotu sistēmas, kas uzraudzītu un kontrolētu parakstītos riska darījumus laikā no brīža, kad sākas saistības, līdz pirmajai darba dienai, ņemot vērā attiecīgajos tirgos pastāvošā riska veidu.

Šā punkta c) apakšpunkta mērķiem Direktīvas 2006/.../EK 84. līdz 89. pantu neiekļauj šīs direktīvas II pielikuma6. punkta atsaucē.

2.   Tirdzniecības portfelī savienotu klientu grupu riska darījumus aprēķina, summējot grupas atsevišķu klientu riska darījumus, kā aprēķināts 1. punktā.

30. pants

1.   Kopējos riska darījumus atsevišķiem klientiem vai savienotu klientu grupām aprēķina, summējot riska darījumus, kas rodas tirdzniecības portfelī, un pozīcijas, kas rodas ārpus tirdzniecības portfeļa, ņemot vērā Direktīvas 2006/.../EK 112. līdz 117. pantu.

Lai aprēķinātu riska darījumus, ko veic ārpus tirdzniecības portfeļa, iestādes ņem riska darījumu, kas rodas no aktīviem, kurus atskaita no pašu kapitāla kā nulli, pamatojoties uz 13. panta 2. punkta otrās daļas d) apakšpunktu.

2.   Par iestāžu kopējiem riska darījumiem atsevišķiem klientiem un saistītu klientu grupām, ko aprēķina saskaņā ar 4. punktu, ziņo saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 110. pantu.

Izņemot repo darījumus, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumus, liela riska darījumu aprēķināšanai atsevišķiem klientiem un saistītu klientu grupām ziņojuma sniegšanas mērķiem neiekļauj kredītrisku samazināšanas atzīšanu.

3.   Atsevišķa klienta vai saistītu klientu grupu riska darījumu summu ierobežo saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 111. līdz 117. pantu.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, kompetentās iestādes var atļaut aktīvus, kurus veido prasības un citi riska darījumi pret atzītām trešo valstu ieguldījumu sabiedrībām, atzītām mijieskaita iestādēm un finanšu instrumentu biržām, kas ir pakļautas tādam pašam regulējumam, kas ir noteikts Direktīvas 2006/.../EK 113. panta 3. punkta i) apakšpunktā, 115. panta 2. punktā un 116. pantā.

31. pants

Kompetentās iestādes var atļaut pārsniegt ierobežojumus, kas noteikti Direktīvas 2006/.../EK 111. līdz 117. pantā, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | ārpus tirdzniecības portfeļa klienta vai attiecīgās klientu grupas riska darījumi nepārsniedz ierobežojumus, kas noteikti Direktīvas 2006/.../EK 111. līdz 117. pantā un kas aprēķināti attiecībā uz pašu kapitālu, kā noteikts minētajā direktīvā, tā, ka atlikums rodas vienīgi tirdzniecības portfelī; |
| --- | --- |

a)

ārpus tirdzniecības portfeļa klienta vai attiecīgās klientu grupas riska darījumi nepārsniedz ierobežojumus, kas noteikti Direktīvas 2006/.../EK 111. līdz 117. pantā un kas aprēķināti attiecībā uz pašu kapitālu, kā noteikts minētajā direktīvā, tā, ka atlikums rodas vienīgi tirdzniecības portfelī;

| b) | iestāde atbilst papildu kapitāla prasībām, pārsniedzot ierobežojumus, kas noteikti Direktīvas 2006/.../EK 111. panta 1. un 2. punktā, kas aprēķināti saskaņā ar minētās direktīvas VI pielikumu; |
| --- | --- |

b)

iestāde atbilst papildu kapitāla prasībām, pārsniedzot ierobežojumus, kas noteikti Direktīvas 2006/.../EK 111. panta 1. un 2. punktā, kas aprēķināti saskaņā ar minētās direktīvas VI pielikumu;

| c) | ja kopš brīža, kad pārsniegums parādījies, pagājušas ne vairāk kā 10 dienas, klientu vai attiecīgo saistītu klientu grupu tirdzniecības portfeļu riska darījumi nedrīkst pārsniegt 500 % no iestādes pašu kapitāla; |
| --- | --- |

c)

ja kopš brīža, kad pārsniegums parādījies, pagājušas ne vairāk kā 10 dienas, klientu vai attiecīgo saistītu klientu grupu tirdzniecības portfeļu riska darījumi nedrīkst pārsniegt 500 % no iestādes pašu kapitāla;

| d) | visi pārsniegumi, kas pastāv ilgāk par 10 dienām, kopumā nedrīkst pārsniegt 600 % no iestādes pašu kapitāla; |
| --- | --- |

d)

visi pārsniegumi, kas pastāv ilgāk par 10 dienām, kopumā nedrīkst pārsniegt 600 % no iestādes pašu kapitāla;

| e) | iestādes reizi trijos mēnešos ziņo kompetentajām iestādēm par visiem gadījumiem, kad iepriekšējos trijos mēnešos pārsniegti Direktīvas 2006/.../EK 111. panta 1. un 2. punktā noteiktie ierobežojumi. |
| --- | --- |

e)

iestādes reizi trijos mēnešos ziņo kompetentajām iestādēm par visiem gadījumiem, kad iepriekšējos trijos mēnešos pārsniegti Direktīvas 2006/.../EK 111. panta 1. un 2. punktā noteiktie ierobežojumi.

Attiecībā uz e) apakšpunktu, visos gadījumos, kad pārsniegti ierobežojumi, ziņo par pārsnieguma apjomu un attiecīgā klienta vārdu.

32. pants

1.   Kompetentās iestādes nosaka procedūras, lai novērstu to, ka iestādes tīši izvairās no papildu kapitāla prasībām, kurus pretējā gadījumā tās piemērotu riska darījumiem, kas pārsniedz ierobežojumus, kas noteikti Direktīvas 2006/.../EK 111. panta 1. un 2. punktā, ja šīs pozīcijas ir uzturētas ilgāk par 10 dienām, uz laiku minētas pozīcijas pārsūtot citai sabiedrībai neatkarīgi no tā, vai tā pieder tai pašai grupai vai ne, un/vai veicot mākslīgus darījumus, lai pozīciju uz 10 dienām izslēgtu un radītu jaunu riska darījumu.

Kompetentās iestādes dara zināmas Padomei un Komisijai šīs procedūras.

Iestādes uztur sistēmas, kas nodrošina, ka par visiem pirmajā daļā minētajiem pārsūtījumiem tūlīt tiek ziņots kompetentajām iestādēm.

2.   Kompetentās iestādes var atļaut iestādēm, kurām ļauts izmantot citu pašu kapitāla noteikšanu saskaņā ar 13. panta 2. punktu, izmantot šo noteikšanu 30. panta 2. un 3. punkta un 31. panta vajadzībām ar nosacījumu, ka attiecīgajām iestādēm turklāt pieprasa izpildīt pienākumu, ko uzliek Direktīvas 2006/.../EK 110. līdz 117. pants attiecībā uz riska darījumiem, kuri rodas, izmantojot pašu kapitālu ārpus tirdzniecības portfeļiem, kā noteikts minētajā direktīvā.

5. iedaļa

Pozīciju vērtību noteikšana ziņošanai

33. pants

1.   Visas tirdzniecības portfeļa pozīcijas ir pakļautas piesardzīgas novērtēšanas noteikumiem, kā tas norādīts VII pielikuma B daļā. Šie noteikumi prasa, lai iestādes nodrošinātu to, ka vērtības, kas izmantotas katrai atsevišķai tirdzniecības portfeļa pozīcijai, atbilstoši atspoguļo pašreizējo tirgus vērtību. Šai vērtībai jābūt ar zināmu noteiktības pakāpi, ņemot vērā tirdzniecības portfeļa pozīciju dinamisko raksturu, saprātīgas piesardzības prasības un kapitāla prasību lietošanas veidu un mērķi attiecībā uz tirdzniecības portfeļa pozīcijām.

2.   Vismaz reizi dienā tirdzniecības portfeļa pozīcijas novērtē no jauna.

3.   Ja nav brīvi pieejamu tirgus cenu, kompetentās iestādes var atbrīvot no prasības, ko paredz 1. un 2. punkts, un prasīt, lai vērtības noteikšanai iestādes izmantotu alternatīvas metodes, ar nosacījumu, ka šīs metodes ir pietiekami pārdomātas un kompetento iestāžu apstiprinātas.

6. iedaļa

Riska vadība un kapitāla novērtējums

34. pants

Kompetentās iestādes prasa, lai katra ieguldījumu sabiedrība ievēro Direktīvas 2004/39/EK 13. panta prasības un Direktīvas 2006/.../EK 22. un 123. panta prasības, ņemot vērā minētās direktīvas 68. līdz 73. panta nosacījumus attiecībā uz piemērojamības pakāpēm.

7. iedaļa

Prasība sniegt ziņojumus

35. pants

1.   Dalībvalstis prasa, lai ieguldījumu sabiedrības un kredītiestādes to mītnes dalībvalsts kompetentajām iestādēm sniegtu visas ziņas, kas vajadzīgas, lai novērtētu to atbilstību noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Dalībvalstis arī nodrošina, ka iestāžu iekšējais kontroles mehānisms un administratīvā un grāmatvedības procedūra vienmēr ļauj pārbaudīt iestāžu atbilstību šiem noteikumiem.

2.   Ieguldījumu sabiedrības ziņo kompetentajām iestādēm tā, kā pēdējās nosaka, vismaz reizi mēnesī, ja tās ir sabiedrības, uz kurām attiecas 9. pants, vismaz reizi trīs mēnešos, ja tās ir sabiedrības, uz kurām attiecas 5. panta 1. punkts, un vismaz reizi sešos mēnešos, ja tās ir sabiedrības, uz kurām attiecas 5. panta 3. punkts.

3.   Neskarot 2. punktu, ieguldījumu sabiedrībām, uz kurām attiecas 5. panta 1. un 9. punkts, vienoti vai daļēji vienoti sniedz ziņas tikai reizi sešos mēnešos.

4.   Kredītiestādēm ir pienākums ziņot veidā, kā to noteikušas kompetentās iestādes un tik bieži, cik to paredz Direktīva 2006/.../EK .

5.   Kompetentās iestādes uzliek iestādēm pienākumu tūlīt ziņot par visiem gadījumiem, kuros to darījumu partneri atpirkuma un atpakaļpirkuma līgumos vai vērtspapīru un preču aizdevuma un vērtspapīru vai preču aizņēmuma darījumos nepilda savus pienākumus.

VI NODAĻA

1. iedaļa

Kompetentās iestādes

36. pants

1.   Dalībvalstis nosaka valsts iestādes, kuras ir kompetentas, lai veiktu pienākumus, ko paredz šī direktīva. Par to tās informē Komisiju, norādot visu pienākumu sadalījumu.

2.   Kompetentās iestādes ir publiskas iestādes vai iestādes, ko valstu tiesību akti vai publiskās iestādes oficiāli atzīst par piederīgu pie uzraudzības sistēmas, kas darbojas attiecīgajā dalībvalstī.

3.   Kompetentās iestādes piešķir visas to uzdevumu veikšanai vajadzīgās pilnvaras, jo īpaši tirdzniecības portfeļu struktūras pārraudzīšanu.

2. iedaļa

Uzraudzība

37. pants

1.   Direktīvas 2006/.../EK V daļas 4. iedaļu mutatis mutandis piemēro ieguldījumu sabiedrību uzraudzībai saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | atsauces uz Direktīvas 2006/.../EK 6. pantu uzskata par atsaucēm uz Direktīvas 2004/39/EK 5. pantu; |
| --- | --- |

a)

atsauces uz Direktīvas 2006/.../EK 6. pantu uzskata par atsaucēm uz Direktīvas 2004/39/EK 5. pantu;

| b) | atsauces uz Direktīvas 2006/.../EK 22. un 123. pantu uzskata par atsaucēm uz šīs direktīvas 34. pantu; un |
| --- | --- |

b)

atsauces uz Direktīvas 2006/.../EK 22. un 123. pantu uzskata par atsaucēm uz šīs direktīvas 34. pantu; un

| c) | atsauces uz Direktīvas 2006/.../EK 44. līdz 52. pantu uzskata par atsaucēm uz Direktīvas 2004/39/EK 54. un 58. pantu; |
| --- | --- |

c)

atsauces uz Direktīvas 2006/.../EK 44. līdz 52. pantu uzskata par atsaucēm uz Direktīvas 2004/39/EK 54. un 58. pantu;

Ja ES mātesuzņēmumam, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi ir gan kredītiestādes, gan ieguldījumu sabiedrības, iestāžu uzraudzībai piemēro Direktīvas 2006/.../EK V daļas 4. iedaļu, atsauces uz kredītiestādēm uzskatot par atsaucēm uz iestādēm.

2.   Direktīvas 2006/.../EK 129. panta 2. punktu piemēro arī iestāžu iekšējo modeļu atzīšanai saskaņā ar šīs direktīvas V pielikumu, ja pieteikumu iesniedz ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmums vai ES mātesuzņēmums, kas ir ieguldījumu sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi, vai kopīgi kāda ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi.

Pirmajā apakšpunktā minētā atzīšanas perioda ilgums ir seši mēneši.

38. pants

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, pildot pienākumus, ko paredz šī direktīva, jo īpaši ja ieguldījumu pakalpojumus sniedz kā pakalpojumus vai veidojot filiāles.

Kompetentās iestādes pēc pieprasījuma sniedz viena otrai visas ziņas, kas varētu veicināt iestāžu kapitāla pietiekamības uzraudzību, jo īpaši par pārbaudēm, vai tās atbilst šīs direktīvā noteikumiem.

2.   Uz jebkādu šajā direktīvā paredzētu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm attiecas šādi pienākumi glabāt dienesta noslēpumu:

| a) | attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām — pienākumi, ko uzliek Direktīvas 2004/39/EK 54. un 58. pants; un |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām — pienākumi, ko uzliek Direktīvas 2004/39/EK 54. un 58. pants; un

| b) | attiecībā uz kredītiestādēm — pienākumi, ko uzliek Direktīvas 2006/.../EK 44. līdz 52. pants. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz kredītiestādēm — pienākumi, ko uzliek Direktīvas 2006/.../EK 44. līdz 52. pants.

VII NODAĻA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

39. pants

Uz ieguldījumu sabiedrībām attiecas prasības, kas izklāstītas Direktīvas 2006/.../EK V sadaļas 5. nodaļā.

VIII NODAĻA

1. iedaļa

40. pants

Lai aprēķinātu minimālās kapitāla prasības darījuma partnera riskam saskaņā ar šo direktīvu un lai aprēķinātu minimālās kapitāla prasības kredītriskam saskaņā ar Direktīvu 2006/.../EK, un neskarot minētās direktīvas III pielikuma 2. daļas 6. punktu, riska darījumus ar atzītām trešo valstu ieguldījumu sabiedrībām un riska darījumus ar atzītām mijieskaita iestādēm un biržām uzskata par riska darījumiem ar iestādēm.

2. iedaļa

Izpildes pilnvaras

41. pants

1.   Komisija saskaņā ar 42. panta 2. punktā minēto procedūru lemj par tehniskiem pielāgojumiem attiecībā uz šādām jomām:

| a) | 3. pantā paredzēto definīciju skaidrojumu, lai nodrošinātu šīs direktīvas vienādu piemērošanu; |
| --- | --- |

a)

3. pantā paredzēto definīciju skaidrojumu, lai nodrošinātu šīs direktīvas vienādu piemērošanu;

| b) | 3. pantā paredzēto definīciju skaidrojumu, lai ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību; |
| --- | --- |

b)

3. pantā paredzēto definīciju skaidrojumu, lai ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību;

| c) | pielāgojumiem sākumkapitāla summām, kas noteiktas 5. līdz 9. pantā, un 18. panta 2. punktā minētai summai, lai ņemtu vērā attīstību ekonomikas un monetārajā jomā; |
| --- | --- |

c)

pielāgojumiem sākumkapitāla summām, kas noteiktas 5. līdz 9. pantā, un 18. panta 2. punktā minētai summai, lai ņemtu vērā attīstību ekonomikas un monetārajā jomā;

| d) | pielāgojumiem ieguldījumu sabiedrību kategorijām, kas paredzētas 20 panta 2. un 3. punktā, lai ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību; |
| --- | --- |

d)

pielāgojumiem ieguldījumu sabiedrību kategorijām, kas paredzētas 20 panta 2. un 3. punktā, lai ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību;

| e) | 21. pantā paredzētās prasības skaidrojumu, lai nodrošinātu šīs direktīvas vienādu piemērošanu; |
| --- | --- |

e)

21. pantā paredzētās prasības skaidrojumu, lai nodrošinātu šīs direktīvas vienādu piemērošanu;

| f) | definīcijās lietotās terminoloģijas saskaņošanu un definīciju atbilstīgi turpmākiem aktiem par kredītiestādēm un jautājumiem, kas ar to saistīti; |
| --- | --- |

f)

definīcijās lietotās terminoloģijas saskaņošanu un definīciju atbilstīgi turpmākiem aktiem par kredītiestādēm un jautājumiem, kas ar to saistīti;

| g) | I līdz VII pielikumā paredzēto tehnisko noteikumu pielāgojumiem, kas izriet no attīstības finanšu tirgu, riska aprēķinu un grāmatvedības standartu un prasību jomā, kur ņemti vērā Kopienas tiesību akti, vai uzraudzības metožu konverģence; |
| --- | --- |

g)

I līdz VII pielikumā paredzēto tehnisko noteikumu pielāgojumiem, kas izriet no attīstības finanšu tirgu, riska aprēķinu un grāmatvedības standartu un prasību jomā, kur ņemti vērā Kopienas tiesību akti, vai uzraudzības metožu konverģence;

| h) | tehniskiem pielāgojumiem, lai ņemtu vērā Direktīvas 2004/39/EK 65. panta 3. punktā minētās pārskatīšanas rezultātus. |
| --- | --- |

h)

tehniskiem pielāgojumiem, lai ņemtu vērā Direktīvas 2004/39/EK 65. panta 3. punktā minētās pārskatīšanas rezultātus.

2.   Neviens no ieviestajiem īstenošanas pasākumiem nedrīkst būtiski mainīt šīs direktīvas noteikumus.

42. pants

1.   Komisijai palīdz Eiropas Banku komiteja, kas izveidota ar Komisijas 2003. gada 5. novembra Lēmumu 2004/10/EK (turpmāk “Komiteja”).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. pantu, ņemot vērā tā 7. panta 3. punktu un 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Neskarot jau pieņemtos īstenošanas noteikumus, beidzoties divu gadu termiņam pēc šīs direktīvas pieņemšanas un, vēlākais, 2008. gada 1. aprīlī, pārtrauc piemērot tos šīs direktīvas noteikumus, kas paredz saskaņā ar 2. punktu pieņemt tehniskos noteikumus, grozījumus un lēmumus. Pēc Komisijas priekšlikuma Eiropas Parlaments un Padome var saskaņā ar Līguma 251.pantā noteikto procedūru var atjaunot attiecīgos noteikumus, un tālab minētās iestādes to pārskata pirms termiņa beigām vai pirms šajā punktā minētā datuma, atkarībā no tā, kurš ir agrāk.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

3. iedaļa

Pārejas noteikumi

43. pants

Saskaņā ar šīs direktīvas 2. pantu un V nodaļas 2. un 3. iedaļu Direktīvas 2006/.../EK 152. panta 1. līdz 7. punkts attiecas uz ieguldījumu sabiedrībām, kuras šīs direktīvas II pielikuma nolūkiem riska svērto vērtību aprēķina saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 84. līdz 89. pantu vai kuras darbības riska kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uzlaboto rādītāju pieeju, kas noteikta minētās direktīvas 105. pantā.

44. pants

Līdz 2012. gada 31. decembrim dalībvalstis var piemērot 15 % procentuālo daļu darījumu līnijai “tirdzniecība” ieguldījumu sabiedrībām, kuru attiecīgais indikators tirdzniecības darījumu līnijā ir vismaz 50 % no attiecīgo indikatoru kopsummas visās darījumu līnijās, kurus aprēķina saskaņā ar šīs direktīvas 20. pantu un Direktīvas 2006/.../EK X pielikuma 2. daļas 1. līdz 4. punktu.

45. pants

1.   Kompetentās iestādes var atļaut ieguldījumu sabiedrībām pārsniegt limitus, kas attiecībā uz lieliem riska darījumiem noteikti Direktīvas 2006/.../EK 111. pantā. Ieguldījumu sabiedrībām nav jāiekļauj visus pārsniegumus savos to kapitāla prasību aprēķinos, kas pārsniedz šādus limitus saskaņā ar minētās direktīvas 75. panta b) punktu. Šo iespēju var izmantot līdz 2010. gada 31. decembrim vai datumam, kad stājas spēkā jebkādas izmaiņas, kas izriet no lielu riska darījumu regulējuma saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 119. pantu, atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk. Lai šo iespēju izmantotu, izpilda šādus nosacījumus:

| a) | ieguldījumu sabiedrība sniedz finanšu pakalpojumus vai īsteno ar ieguldījumiem saistītas darbības, kas attiecas uz Direktīvas 2004/39 EK I pielikuma C daļas 5., 6., 7., 9. un 10. punktā minētajiem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumu sabiedrība sniedz finanšu pakalpojumus vai īsteno ar ieguldījumiem saistītas darbības, kas attiecas uz Direktīvas 2004/39 EK I pielikuma C daļas 5., 6., 7., 9. un 10. punktā minētajiem finanšu instrumentiem;

| b) | ieguldījumu sabiedrība nesniedz šādus ar ieguldījumiem saistītus pakalpojumus vai neīsteno šādas ar ieguldījumiem saistītas darbības mazo klientu vārdā vai viņu interesēs; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu sabiedrība nesniedz šādus ar ieguldījumiem saistītus pakalpojumus vai neīsteno šādas ar ieguldījumiem saistītas darbības mazo klientu vārdā vai viņu interesēs;

| c) | šā punkta ievaddaļā minēto limitu pārsniegšana ir saistīta ar riska darījumiem, kas rodas no līgumiem, kas ir finanšu instrumenti saskaņā ar a) apakšpunkta nosacījumiem, un attiecas uz precēm vai pamataktīviem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK (MiFD) I pielikuma C sadaļas 10. punktu, turklāt ir aprēķināti saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK III un IV pielikumu, vai arī saistībā ar riska darījumiem, kas rodas no līgumiem par preču piegādi vai emisijas tiesībām; |
| --- | --- |

c)

šā punkta ievaddaļā minēto limitu pārsniegšana ir saistīta ar riska darījumiem, kas rodas no līgumiem, kas ir finanšu instrumenti saskaņā ar a) apakšpunkta nosacījumiem, un attiecas uz precēm vai pamataktīviem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK (MiFD) I pielikuma C sadaļas 10. punktu, turklāt ir aprēķināti saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK III un IV pielikumu, vai arī saistībā ar riska darījumiem, kas rodas no līgumiem par preču piegādi vai emisijas tiesībām;

| d) | ieguldījumu sabiedrībai ir dokumentēta riska darījumu koncentrācijas radītu risku pārvaldības un jo īpaši kontroles un ierobežošanas stratēģija. Ieguldījumu sabiedrības uzņēmums nekavējoties informē kompetentās iestādes par šo stratēģiju un par visām būtiskajām šīs stratēģijas izmaiņām. Ieguldījumu sabiedrība īsteno vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu nepārtrauktu aizdevuma ņēmēju kredītspējas uzraudzību atkarībā no viņu nozīmes attiecībā uz koncentrācijas risku. Ievērojot šos piesardzības pasākumus, ieguldījumu sabiedrībai jāspēj atbilstīgi un pietiekami savlaicīgi reaģēt uz kredītspējas pasliktināšanos. |
| --- | --- |

d)

ieguldījumu sabiedrībai ir dokumentēta riska darījumu koncentrācijas radītu risku pārvaldības un jo īpaši kontroles un ierobežošanas stratēģija. Ieguldījumu sabiedrības uzņēmums nekavējoties informē kompetentās iestādes par šo stratēģiju un par visām būtiskajām šīs stratēģijas izmaiņām. Ieguldījumu sabiedrība īsteno vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu nepārtrauktu aizdevuma ņēmēju kredītspējas uzraudzību atkarībā no viņu nozīmes attiecībā uz koncentrācijas risku. Ievērojot šos piesardzības pasākumus, ieguldījumu sabiedrībai jāspēj atbilstīgi un pietiekami savlaicīgi reaģēt uz kredītspējas pasliktināšanos.

2.   Ja ieguldījumu sabiedrība pārsniedz iekšējos ierobežojumus, kas noteikti saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu, tā nekavējoties informē kompetento iestādi par šā pārsnieguma veidu un apjomu, un par darījuma partneri.

46. pants

Atkāpjoties no 20. panta 1 punkta, līdz 2011. gada 31. decembrim kompetentās iestādes, atkarībā no konkrētā gadījuma, var izvēlēties nepiemērot kapitāla prasības saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 75. panta d) punktu attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, uz ko neattiecina 20. panta 2. un 3 punktu, kuru tirdzniecības portfeļa kopējie posteņi nekad nav pārsnieguši 50 miljonus euro un kuru atbilstīgais darbinieku skaits finanšu gada laikā nav pārsniedzis 100.

Tā vietā šādām ieguldījumu sabiedrībām minimālā kapitāla prasība ir vismaz mazākais no šādiem lielumiem:

| a) | Direktīvas 2006/.../EK 75. panta d) punktā noteiktās kapitāla prasības; un |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 2006/.../EK 75. panta d) punktā noteiktās kapitāla prasības; un

| b) | 12/88 daļas no augstākās summas no šādām summām:






  i) | kapitāla prasību summa, kas noteikta Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punktā; un |
| --- | --- | --- |

b)

12/88 daļas no augstākās summas no šādām summām:

i)

kapitāla prasību summa, kas noteikta Direktīvas 2006/.../EK 75. panta a) līdz c) punktā; un

| ii) | šīs direktīvas 21. pantā noteiktā summa, neņemot vērā 20. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

ii)

šīs direktīvas 21. pantā noteiktā summa, neņemot vērā 20. panta 5. punktu.

Ja piemēro b) punktu, vismaz reizi gadā piemēro pakāpenisku pieaugumu.

Piemērojot šo atkāpi, kapitāla prasību vispārējais līmenis ieguldījumu sabiedrībai nedrīkst samazināties, salīdzinot ar prasībām uz 2006. gada 31. decembri, ja vien šāds samazinājums nav saprātīgi attaisnojams ar ieguldījumu sabiedrības darījumu apjoma samazinājumu.

47. pants

Līdz 2009. gada 31. decembrim vai kādam agrākam datumam, ko atsevišķos gadījumos noteikušas kompetentās iestādes, iestādes, kas saņēmušas atzinumu par īpašu riska modeli līdz 2007. gada 1. janvārim saskaņā ar V pielikuma 1. punktu šim atzinumam var izmantot Direktīvas 93/6/EEK V pielikuma 4. līdz 8. punktu, kā tā bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim.

48. pants

1.   Šīs direktīvas un Direktīvas 2006/.../EK noteikumus par kapitāla prasībām nepiemēro ieguldījumu sabiedrībām, kuru pamatdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C daļas 5., 6., 7., 9. un 10. punktu un kurām 2006. gada 31. decembrī nepiemēroja Direktīvu 93/22/EEK (13). Šo atbrīvojumu var izmantot līdz 2010. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kad stājas spēkā jebkādas izmaiņas saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks.

2.   Pamatojoties uz sabiedrisko apspriešanos un ņemot vērā pārrunas ar kompetentajām iestādēm, Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei kā daļu no Direktīvas 2004/39/EK 65. panta 3. punktā prasītā pārskata attiecībā uz:

| a) | piemērotu režīmu tādu ieguldījumu sabiedrību apdomīgai uzraudzībai, kuru pamatdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai darbības, kas saistītas ar atvasinātām precēm vai atvasinātiem līgumiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C daļas 5., 6, 7., 9. un 10. punktu; un |
| --- | --- |

a)

piemērotu režīmu tādu ieguldījumu sabiedrību apdomīgai uzraudzībai, kuru pamatdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai darbības, kas saistītas ar atvasinātām precēm vai atvasinātiem līgumiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C daļas 5., 6, 7., 9. un 10. punktu; un

| b) | vajadzību pēc Direktīvas 2004/39/EK labojumiem, lai izveidotu vēl vienu ieguldījumu sabiedrību kategoriju, kuru pamatdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C daļas 5., 6., 7., 9. un 10. punktu attiecībā uz energoresursu piegādēm (tostarp elektrības, ogļu, gāzes un naftas produktu piegādes). |
| --- | --- |

b)

vajadzību pēc Direktīvas 2004/39/EK labojumiem, lai izveidotu vēl vienu ieguldījumu sabiedrību kategoriju, kuru pamatdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C daļas 5., 6., 7., 9. un 10. punktu attiecībā uz energoresursu piegādēm (tostarp elektrības, ogļu, gāzes un naftas produktu piegādes).

3.   Pamatojoties uz 2. punktā minēto ziņojumu, Komisija var iesniegt priekšlikumus par šīs direktīvas un Direktīvas 2006/.../EK grozījumiem.

4. iedaļa

Nobeiguma noteikumi

49. pants

1.   Līdz 2006. gada 31. decembrim dalībvalstis pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību 2., 3., 11., 13., 17., 18., 19., 20., 22., 23., 24., 25., 29., 30., 33., 34., 35., 37., 39., 40., 41., 43., 44., 50. pantam, un I, II, III, V, VII pielikumam. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu un minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Dalībvalstis minētos noteikumus piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Tajos ietver arī norādi, ka pastāvošajos normatīvajos un administratīvajos aktos ietvertās atsauces uz direktīvām, kas atceltas ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu normatīvo un administratīvo aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

50. pants

1.   Direktīvas 2006/.../EK 152. panta 8. līdz 14. punktu mutatis mutandis piemēro šai direktīvai, ja izpildīti turpmāk norādītie noteikumi, ko piemēro, īstenojot Direktīvas 2006/.../EK 152. panta 7. punktā minētās izvēles tiesības:

| a) | atsauces uz Direktīvu 2006/.../EK šīs direktīvas II pielikuma 7. punktā uzskata par atsaucēm uz Direktīvu 2000/12/EK, kā tā bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim; un |
| --- | --- |

a)

atsauces uz Direktīvu 2006/.../EK šīs direktīvas II pielikuma 7. punktā uzskata par atsaucēm uz Direktīvu 2000/12/EK, kā tā bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim; un

| b) | šīs direktīvas II pielikuma 4. punktu piemēro, kā tas bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

b)

šīs direktīvas II pielikuma 4. punktu piemēro, kā tas bija spēkā līdz 2007. gada 1. janvārim.

2.   Direktīvas 2006/.../EK 157. panta 3. punktu mutatis mutandis piemēro šīs direktīvas 18. un 20. panta mērķiem.

51. pants

Komisija līdz 2011. gada 1. janvārim pārskata šīs direktīvas piemērošanu sagatavo par to ziņojumu, iesniedzot to Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar atbilstīgiem priekšlikumiem.

52. pants

Ar šo Direktīva 93/6/EEK, kā tā grozīta ar VIII pielikuma A daļā uzskaitītajām direktīvām, tiek atcelta, neskarot dalībvalstu pienākumus saistībā ar VIII pielikuma B daļā norādīto direktīvu transponēšanas termiņiem.

Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu IX pielikumā.

53. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

54. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 234, 22.9.2005., 8. lpp.

1

(2)  OV C 52, 2.3.2005., 37. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Nostāja.

3

(4)  OV L 141, 11.6.1993., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/1/EK (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.).

4

(5)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

5

(6)  OV L ...

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  OV C 284 E, 21.11.2002., 115. lpp.

8

(9)  OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK

9

(10)  OV L 9, 15.1.2003., 3. lpp.

10

(11)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp., Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

11

(12)  OV L 3, 7.1. 2004., 36.lpp.

12

(13)  Padomes Direktīva 93/22/EEK (1993. gada 10. maijs) par ieguldījumu pakalpojumiem vērtspapīru jomā (OV L 141, 11.6.1993., 27. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/87/EK.

13

I PIELIKUMS

KAPITĀLA PRASĪBAS APRĒĶINĀŠANA POZĪCIJAS RISKAM

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

Ieskaits

| 1. | Iestādes garo (īso) pozīciju pārsvars pār īsajām (garajām) pozīcijām tajā pašā kapitālā, parādos un konvertējamu vērtspapīru emisijās un vienādos termiņa līgumos, iespēju līgumos, galvojumos un nosegtos galvojumos ir šīs iestādes tīrā pozīcija visos šajos atšķirīgajos instrumentos. Aprēķinot tīro pozīciju, kompetentās valsts iestādes atļauj pozīcijas atvasinātajos instrumentos uzskatīt, kā noteikts 4. līdz 7. punktā, par pozīcijām segtajā (vai iedomātajā) vērtspapīrā vai vērtspapīros. Pašas iestādes parāda dokumentus neņem vērā, aprēķinot konkrēto risku saskaņā ar 14. punktu. |
| --- | --- |

1.

Iestādes garo (īso) pozīciju pārsvars pār īsajām (garajām) pozīcijām tajā pašā kapitālā, parādos un konvertējamu vērtspapīru emisijās un vienādos termiņa līgumos, iespēju līgumos, galvojumos un nosegtos galvojumos ir šīs iestādes tīrā pozīcija visos šajos atšķirīgajos instrumentos. Aprēķinot tīro pozīciju, kompetentās valsts iestādes atļauj pozīcijas atvasinātajos instrumentos uzskatīt, kā noteikts 4. līdz 7. punktā, par pozīcijām segtajā (vai iedomātajā) vērtspapīrā vai vērtspapīros. Pašas iestādes parāda dokumentus neņem vērā, aprēķinot konkrēto risku saskaņā ar 14. punktu.

| 2. | Nedrīkst atļaut saldo aprēķinu starp konvertējošo un kompensējošo pozīciju dokumentā, kas to sedz, ja vien kompetentās iestādes nepieņem pieeju, saskaņā ar kuru tiek ņemta vērā iespēja, ka dažus konvertējamus vērtspapīrus konvertē ar aprēķinu vai arī nosaka kapitāla pietiekamības normas, lai segtu visus zaudējumus, ko varētu izraisīt konvertēšana. |
| --- | --- |

2.

Nedrīkst atļaut saldo aprēķinu starp konvertējošo un kompensējošo pozīciju dokumentā, kas to sedz, ja vien kompetentās iestādes nepieņem pieeju, saskaņā ar kuru tiek ņemta vērā iespēja, ka dažus konvertējamus vērtspapīrus konvertē ar aprēķinu vai arī nosaka kapitāla pietiekamības normas, lai segtu visus zaudējumus, ko varētu izraisīt konvertēšana.

| 3. | Visas tīrās pozīcijas, neatkarīgi no to pazīmēm, katru dienu pirms summēšanas jākonvertē iestādes pārskata valūtā pēc dominējošā dienas valūtas maiņas kursa. |
| --- | --- |

3.

Visas tīrās pozīcijas, neatkarīgi no to pazīmēm, katru dienu pirms summēšanas jākonvertē iestādes pārskata valūtā pēc dominējošā dienas valūtas maiņas kursa.

Īpaši instrumenti

| 4. | Procentu termiņa darījumus, iepriekšējas (termiņa) likmes darījumus (FRA) un termiņa saistības par parāda dokumentu pirkšanu vai pārdošanu uzskata par garo un īso pozīciju apvienojumu. Tādējādi garās procentu termiņa darījumu pozīcijas uzskata par apvienotu aizņēmumu, kura termiņš sākas termiņa līguma piegādes dienā, un par aktīvu turēšanu, kuras termiņš līdzinās instrumenta vai iedomātās pozīcijas termiņam, kas pamato attiecīgo termiņa līgumu. Līdzīgi pārdotu FRA līgumu uzskata par garo pozīciju, kuras termiņš atbilst norēķinu dienai, kurai pieskaitīts līguma termiņš, un īso pozīciju, kuras termiņš atbilst norēķinu dienai. Gan aizņēmumu, gan aktīvu turēšana iekļauj 1. tabulas pirmajā kategorijā, kas minēta 14. punktā, lai aprēķinātu kapitālu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātos pret procentu termiņa darījumu un FRA risku. Termiņa saistības pirkt parāda dokumentus uzskata par aizņēmuma, kura termiņš sākas piegādes dienā, un garo (tūlītēju) pozīciju apvienojumu pašā parāda dokumentā. Aizņēmumu iekļauj 1. tabulas pirmajā kategorijā 14. punktā, konkrētā riska dēļ, parāda dokumentu iekļauj tās pašas tabulas tajā ailē, kas tam ir piemērota.
  Kompetentās iestādes var atļaut biržā tirgojamiem termiņa līgumiem kapitāla prasības, kas ir vienādas ar normatīvu, ko prasa birža, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas ir saistīts ar termiņa līgumu, un tas ir vismaz vienāds ar standartizēta nākotnes darījuma kapitāla normatīviem, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta šā pielikuma turpinājumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā. Kompetentās iestādes var atļaut arī kapitāla prasības šajā punktā minētā tipa ārpusbiržas (OTC) atvasinājumu līgumiem, par kuriem norēķinu veic klīringa iestāde, ko tās atzīst par vienādu normatīvam, ko prasa klīringa iestāde, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas saistīts ar atvasinājuma līgumu, un tas ir vismaz vienāds ar konkrētā līguma kapitāla normatīviem, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta šā pielikuma turpinājumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā.
  Šīs direktīvas I pielikuma 4. punktā “garā pozīcija” ir pozīcija, kurā kāda iestāde ir noteikusi procentu likmi, kuru tā saņems kādreiz nākotnē, un “īsā pozīcija” ir pozīcija, kurā tā noteikusi procentu likmi, ko tā izmaksās kādreiz nākotnē; |
| --- | --- |

4.

Procentu termiņa darījumus, iepriekšējas (termiņa) likmes darījumus (FRA) un termiņa saistības par parāda dokumentu pirkšanu vai pārdošanu uzskata par garo un īso pozīciju apvienojumu. Tādējādi garās procentu termiņa darījumu pozīcijas uzskata par apvienotu aizņēmumu, kura termiņš sākas termiņa līguma piegādes dienā, un par aktīvu turēšanu, kuras termiņš līdzinās instrumenta vai iedomātās pozīcijas termiņam, kas pamato attiecīgo termiņa līgumu. Līdzīgi pārdotu FRA līgumu uzskata par garo pozīciju, kuras termiņš atbilst norēķinu dienai, kurai pieskaitīts līguma termiņš, un īso pozīciju, kuras termiņš atbilst norēķinu dienai. Gan aizņēmumu, gan aktīvu turēšana iekļauj 1. tabulas pirmajā kategorijā, kas minēta 14. punktā, lai aprēķinātu kapitālu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātos pret procentu termiņa darījumu un FRA risku. Termiņa saistības pirkt parāda dokumentus uzskata par aizņēmuma, kura termiņš sākas piegādes dienā, un garo (tūlītēju) pozīciju apvienojumu pašā parāda dokumentā. Aizņēmumu iekļauj 1. tabulas pirmajā kategorijā 14. punktā, konkrētā riska dēļ, parāda dokumentu iekļauj tās pašas tabulas tajā ailē, kas tam ir piemērota.

Kompetentās iestādes var atļaut biržā tirgojamiem termiņa līgumiem kapitāla prasības, kas ir vienādas ar normatīvu, ko prasa birža, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas ir saistīts ar termiņa līgumu, un tas ir vismaz vienāds ar standartizēta nākotnes darījuma kapitāla normatīviem, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta šā pielikuma turpinājumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā. Kompetentās iestādes var atļaut arī kapitāla prasības šajā punktā minētā tipa ārpusbiržas (OTC) atvasinājumu līgumiem, par kuriem norēķinu veic klīringa iestāde, ko tās atzīst par vienādu normatīvam, ko prasa klīringa iestāde, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas saistīts ar atvasinājuma līgumu, un tas ir vismaz vienāds ar konkrētā līguma kapitāla normatīviem, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta šā pielikuma turpinājumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā.

Šīs direktīvas I pielikuma 4. punktā “garā pozīcija” ir pozīcija, kurā kāda iestāde ir noteikusi procentu likmi, kuru tā saņems kādreiz nākotnē, un “īsā pozīcija” ir pozīcija, kurā tā noteikusi procentu likmi, ko tā izmaksās kādreiz nākotnē;

| 5. | Procentu likmju izvēles, parāda dokumentus, pašu kapitālu, pašu kapitāla rādītājus, finanšu termiņa līgumus, apmaiņu un ārvalstu valūtas uzskata par pozīcijām, ja to vērtība atbilst seguma dokumenta summai, uz kuru iespēju līgums attiecas, kuru šā pielikuma nolūkos reizina ar tā delta koeficientu. Pēdējās var tikt aprēķinātas pret visām kompensējošām pozīcijām, kas attiecas uz identiskiem seguma vērtspapīriem vai atvasinājumiem. Izmanto attiecīgās biržas delta koeficientu, ko aprēķina kompetentas iestādes vai, ja tas nav pieejams, kā arī ārpusbiržas iespēju līgumos, delta koeficientu, ko aprēķina pati iestāde, ja kompetentā iestāde atzīst, ka iestādes izmantotais modelis ir pamatots.
  Tomēr kompetentās iestādes var noteikt, ka iestādes pašas aprēķina to delta koeficientus, izmantojot metodoloģiju, ko nosaka kompetentās iestādes.
  Pārējais risks, izņemot delta koeficientu, kas ir saistīts ar izvēli līgumiem, ir nodrošināts. Kompetentās iestādes var atļaut, ka kapitāla pietiekamības prasības biržās termiņa darījumiem atbilst normatīvam, kuru pieprasa birža, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tiek sniegts ar termiņu saistīts riska precīzs aprēķins, un tas ir vismaz vienāds ar iespēju līguma kapitāla prasībām, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta šā pielikuma turpinājumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā. Kompetentās iestādes var atļaut arī kapitāla prasības ārpusbiržas iespēju līgumiem, par kuriem norēķinu veic klīringa iestāde, ko tās atzīst par vienādu normatīvam, ko prasa klīringa iestāde, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas saistīts ar attiecīgu iespēju līgumu un tas ir vismaz vienāds ar konkrētā iespēju līguma kapitāla prasībām, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta turpmāk šajā pielikumā vai, piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā. Bez tam tās var atļaut iegādāta biržā tirgojama vai ārpusbiržas iespēju līguma kapitāla prasības, kas ir vienādas ar tā pamatojuma instrumenta kapitāla prasībām, ar nosacījumu, ka tie nepārsniedz iespēju līguma tirgus vērtību. Rakstīta ārpusbiržas iespēju līguma kapitāla normatīvus nosaka atbilstīgi instrumentam, kas to pamato (sedz). |
| --- | --- |

5.

Procentu likmju izvēles, parāda dokumentus, pašu kapitālu, pašu kapitāla rādītājus, finanšu termiņa līgumus, apmaiņu un ārvalstu valūtas uzskata par pozīcijām, ja to vērtība atbilst seguma dokumenta summai, uz kuru iespēju līgums attiecas, kuru šā pielikuma nolūkos reizina ar tā delta koeficientu. Pēdējās var tikt aprēķinātas pret visām kompensējošām pozīcijām, kas attiecas uz identiskiem seguma vērtspapīriem vai atvasinājumiem. Izmanto attiecīgās biržas delta koeficientu, ko aprēķina kompetentas iestādes vai, ja tas nav pieejams, kā arī ārpusbiržas iespēju līgumos, delta koeficientu, ko aprēķina pati iestāde, ja kompetentā iestāde atzīst, ka iestādes izmantotais modelis ir pamatots.

Tomēr kompetentās iestādes var noteikt, ka iestādes pašas aprēķina to delta koeficientus, izmantojot metodoloģiju, ko nosaka kompetentās iestādes.

Pārējais risks, izņemot delta koeficientu, kas ir saistīts ar izvēli līgumiem, ir nodrošināts. Kompetentās iestādes var atļaut, ka kapitāla pietiekamības prasības biržās termiņa darījumiem atbilst normatīvam, kuru pieprasa birža, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tiek sniegts ar termiņu saistīts riska precīzs aprēķins, un tas ir vismaz vienāds ar iespēju līguma kapitāla prasībām, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta šā pielikuma turpinājumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā. Kompetentās iestādes var atļaut arī kapitāla prasības ārpusbiržas iespēju līgumiem, par kuriem norēķinu veic klīringa iestāde, ko tās atzīst par vienādu normatīvam, ko prasa klīringa iestāde, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas saistīts ar attiecīgu iespēju līgumu un tas ir vismaz vienāds ar konkrētā iespēju līguma kapitāla prasībām, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta turpmāk šajā pielikumā vai, piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā. Bez tam tās var atļaut iegādāta biržā tirgojama vai ārpusbiržas iespēju līguma kapitāla prasības, kas ir vienādas ar tā pamatojuma instrumenta kapitāla prasībām, ar nosacījumu, ka tie nepārsniedz iespēju līguma tirgus vērtību. Rakstīta ārpusbiržas iespēju līguma kapitāla normatīvus nosaka atbilstīgi instrumentam, kas to pamato (sedz).

| 6. | Ar parāda instrumentu un akciju garantijām rīkojas tāpat kā ar iespēju līgumiem saskaņā ar 5. punktu. |
| --- | --- |

6.

Ar parāda instrumentu un akciju garantijām rīkojas tāpat kā ar iespēju līgumiem saskaņā ar 5. punktu.

| 7. | Apmaiņu procentu likmju riska nolūkiem novērtē tāpat kā bilances instrumentus. Tādējādi uzskata, ka procentu likmes apmaiņā, kurā iestāde saņem mainīgas procentu likmes un maksā noteiktas procentu likmes, līdzinās garajai pozīcijai mainīgas procentu likmes instrumentā, kura termiņš atbilst laikam līdz nākošajai procentu likmes noteikšanai, kā arī īsajai pozīcijai noteiktas procentu likmes instrumentā, kura termiņš atbilst paša apmaiņas darījuma termiņam. |
| --- | --- |

7.

Apmaiņu procentu likmju riska nolūkiem novērtē tāpat kā bilances instrumentus. Tādējādi uzskata, ka procentu likmes apmaiņā, kurā iestāde saņem mainīgas procentu likmes un maksā noteiktas procentu likmes, līdzinās garajai pozīcijai mainīgas procentu likmes instrumentā, kura termiņš atbilst laikam līdz nākošajai procentu likmes noteikšanai, kā arī īsajai pozīcijai noteiktas procentu likmes instrumentā, kura termiņš atbilst paša apmaiņas darījuma termiņam.

A.   Rīcība attiecībā pret aizsardzības pārdevēju

| 8. | Aprēķinot tirgus riska kapitāla prasību pusei, kura uzņemas kredītrisku (“nodrošinājuma devējs”), ja nav norādīts citādi, izmanto atvasinātā kredīta līguma nosacīto summu. Aprēķinot specifiskā riska nodrošinājumu, izņemot kopējās peļņas mijmaiņas darījumiem, finansiālo saistību termiņa vietā ir piemērojams kredītu atvasinātā instrumenta līguma termiņš. Pozīcijas nosaka šādi:






  i) | kopējās peļņas mijmaiņas darījums rada atsauces saistības vispārējā tirgus riska garo pozīciju un valsts obligācijas ar termiņu, kas atbilst periodam līdz nākamajam procentu aprēķinam, vispārējā tirgus riska īso pozīciju, kurai saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VI pielikumu piešķir 0 % riska svērumu. Turklāt tiek radīta garā pozīcija attiecībā uz noteiktās saistības specifisko risku; |
| --- | --- | --- |

8.

Aprēķinot tirgus riska kapitāla prasību pusei, kura uzņemas kredītrisku (“nodrošinājuma devējs”), ja nav norādīts citādi, izmanto atvasinātā kredīta līguma nosacīto summu. Aprēķinot specifiskā riska nodrošinājumu, izņemot kopējās peļņas mijmaiņas darījumiem, finansiālo saistību termiņa vietā ir piemērojams kredītu atvasinātā instrumenta līguma termiņš. Pozīcijas nosaka šādi:

i)

kopējās peļņas mijmaiņas darījums rada atsauces saistības vispārējā tirgus riska garo pozīciju un valsts obligācijas ar termiņu, kas atbilst periodam līdz nākamajam procentu aprēķinam, vispārējā tirgus riska īso pozīciju, kurai saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VI pielikumu piešķir 0 % riska svērumu. Turklāt tiek radīta garā pozīcija attiecībā uz noteiktās saistības specifisko risku;

| ii) | kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgums nerada vispārējā tirgus riska pozīciju. Specifisko risku dēļ, iestādei ir jāatzīmē, sintētiskā, garā pozīcija finansiālo saistību atsauces vienībā, izņemot gadījumus, kad atvasinājuma instrumentam ir ārējais novērtējums un tas atbilst parāda posteņa nosacījumiem un kad tiek atzīmēta garā pozīcija atvasinājuma instrumentā. Ja saistībā ar produktu veicami prēmiju vai procentu maksājumi, šīs naudas plūsmas valsts obligācijās ir jāapzīmē kā nosacītās pozīcijas; |
| --- | --- |

ii)

kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgums nerada vispārējā tirgus riska pozīciju. Specifisko risku dēļ, iestādei ir jāatzīmē, sintētiskā, garā pozīcija finansiālo saistību atsauces vienībā, izņemot gadījumus, kad atvasinājuma instrumentam ir ārējais novērtējums un tas atbilst parāda posteņa nosacījumiem un kad tiek atzīmēta garā pozīcija atvasinājuma instrumentā. Ja saistībā ar produktu veicami prēmiju vai procentu maksājumi, šīs naudas plūsmas valsts obligācijās ir jāapzīmē kā nosacītās pozīcijas;

| iii) | viena nosaukuma kredītriskam piesaistītā parādzīme rada parādzīmes vispārējā tirgus riska garo pozīciju, kā procentu likmes produktu. Attiecībā uz specifisko risku izveido sintētisko garo pozīciju finansiālo saistību atsauces vienībā. Papildu garo pozīciju izveido parādzīmes emitents. Ja kredītriskam piesaistītai parādzīmei ir ārējais novērtējums un tas atbilst parāda posteņa nosacījumiem, tad jāuzrāda tikai viena parādzīmes garā pozīcija ar specifisko risku; |
| --- | --- |

iii)

viena nosaukuma kredītriskam piesaistītā parādzīme rada parādzīmes vispārējā tirgus riska garo pozīciju, kā procentu likmes produktu. Attiecībā uz specifisko risku izveido sintētisko garo pozīciju finansiālo saistību atsauces vienībā. Papildu garo pozīciju izveido parādzīmes emitents. Ja kredītriskam piesaistītai parādzīmei ir ārējais novērtējums un tas atbilst parāda posteņa nosacījumiem, tad jāuzrāda tikai viena parādzīmes garā pozīcija ar specifisko risku;

| iv) | papildus parādzīmes emitenta garajai pozīcijai ar specifisko risku, kopējā nosaukuma kredītriskam piesaistītā parādzīme, kas piedāvā proporcionālu aizsardzību, katrā atsauces vienībā rada pozīciju, kur kopējā pieņēmuma summa līgumā par visām pozīcijām un kas ir atbilstoša katra atsevišķa atsauces vērtības riska proporcionālai daļai no kopējās pieņēmuma summas. Ja var izvēlēties vairāk kā vienu atsauces vienības finansiālo saistību, specifisko risku nosaka saistībā ar augstāko riska svērumu.
  Ja kopējā nosaukuma kredītriskam piesaistītai parādzīmei ir ārējais novērtējums un tas atbilst parāda posteņa nosacījumiem, tad jāuzrāda tikai viena parādzīmes emitenta garā pozīcija ar specifisko risku; |
| --- | --- |

iv)

papildus parādzīmes emitenta garajai pozīcijai ar specifisko risku, kopējā nosaukuma kredītriskam piesaistītā parādzīme, kas piedāvā proporcionālu aizsardzību, katrā atsauces vienībā rada pozīciju, kur kopējā pieņēmuma summa līgumā par visām pozīcijām un kas ir atbilstoša katra atsevišķa atsauces vērtības riska proporcionālai daļai no kopējās pieņēmuma summas. Ja var izvēlēties vairāk kā vienu atsauces vienības finansiālo saistību, specifisko risku nosaka saistībā ar augstāko riska svērumu.

Ja kopējā nosaukuma kredītriskam piesaistītai parādzīmei ir ārējais novērtējums un tas atbilst parāda posteņa nosacījumiem, tad jāuzrāda tikai viena parādzīmes emitenta garā pozīcija ar specifisko risku;

| v) | saistību nepildīšanas zaudējumu segšanai noteiktais pirmās kārtas aktīvu kredītu atvasinātais instruments rada pieņēmuma summas pozīciju finansiālajās saistībās katrā atsauces vienībā. Ja maksimālais maksājums kredīta notikuma gadījumā ir mazāks par kapitāla prasību saskaņā ar pirmās daļas pirmajā teikumā norādīto metodi, tad maksimālo maksājuma apjomu var uzskatīt par specifiskā riska kapitāla prasību.
  Saistību nepildīšanas zaudējumu segšanai noteiktais otrās kārtas aktīvu kredītu atvasinātais instruments rada nosacītās summas pozīciju attiecībā uz parādprasību, kas ir spēkā attiecībā uz katru atsauces vienību, no kuras atņem zemāko specifiskā riska kapitāla prasību. Ja maksimālais maksājums kredīta notikuma gadījumā ir mazāks par kapitāla prasību saskaņā ar pirmās daļas pirmajā teikumā norādīto metodi, tad šo summu var uzskatīt par specifiskā riska kapitāla prasību.
  Ja saistību nepildīšanas zaudējumu segšanai noteiktais pirmās vai otrās kārtas aktīvu atvasinātais instrumentam ir ārējais novērtējums un tas atbilst parāda posteņa nosacījumiem, tad nodrošinājuma devējam jāaprēķina tikai viens specifiskā riska nodrošinājums, kas atspoguļo atvasinājuma instrumenta novērtējumu. |
| --- | --- |

v)

saistību nepildīšanas zaudējumu segšanai noteiktais pirmās kārtas aktīvu kredītu atvasinātais instruments rada pieņēmuma summas pozīciju finansiālajās saistībās katrā atsauces vienībā. Ja maksimālais maksājums kredīta notikuma gadījumā ir mazāks par kapitāla prasību saskaņā ar pirmās daļas pirmajā teikumā norādīto metodi, tad maksimālo maksājuma apjomu var uzskatīt par specifiskā riska kapitāla prasību.

Saistību nepildīšanas zaudējumu segšanai noteiktais otrās kārtas aktīvu kredītu atvasinātais instruments rada nosacītās summas pozīciju attiecībā uz parādprasību, kas ir spēkā attiecībā uz katru atsauces vienību, no kuras atņem zemāko specifiskā riska kapitāla prasību. Ja maksimālais maksājums kredīta notikuma gadījumā ir mazāks par kapitāla prasību saskaņā ar pirmās daļas pirmajā teikumā norādīto metodi, tad šo summu var uzskatīt par specifiskā riska kapitāla prasību.

Ja saistību nepildīšanas zaudējumu segšanai noteiktais pirmās vai otrās kārtas aktīvu atvasinātais instrumentam ir ārējais novērtējums un tas atbilst parāda posteņa nosacījumiem, tad nodrošinājuma devējam jāaprēķina tikai viens specifiskā riska nodrošinājums, kas atspoguļo atvasinājuma instrumenta novērtējumu.

B.   Rīcība attiecībā pret aizsardzības pircēju

Pusei, kas pārņem kredītrisku, (“aizsardzības pret kredītrisku pircējs”) pozīcijas ir noteiktas kā aizsardzības pret kredītrisku pārdevēja spoguļattēls, izņemot kredītriskam piesaistīto parādzīmi (kas attiecībā uz emitentu nerada īso pozīciju). Ja kādā noteiktā laika posmā rodas pirkšanas iespējas līgums apvienojumā ar uzkrāšanu, tad šis laika posms tiek uzskatīts par aizsardzības termiņu. N-to saistību nepildīšanas gadījumā attiecībā uz kredītu atvasināto instrumentu, aizsardzības pret kredītrisku pircējiem ir atļauts pārrēķināt specifiskā riska n-1 bāzes aktīvus (t.i., n-1 ar viszemāko specifiskā riska apgrūtinājumu).

| 9. | Iestādes, kas tirgū nosaka un uztur atvasināto instrumentu procentu likmes risku saskaņā ar 4. līdz 7. punktu, pamatojoties uz diskontētu naudas plūsmu, tomēr var izmantot jutīguma modeļus, lai aprēķinātu iepriekš minētās pozīcijas, un var tos izmantot visām obligācijām, kas dzēstas to termiņa laikā, nevis veicot vienu galīgo pamatsummas atmaksu. Gan modeli, gan tā izmantošanu iestādei jāapstiprina kompetentā iestādē. Šiem modeļiem jārada pozīcijas, kuras ir tikpat jutīgas pret izmaiņām procentu likmēs kā naudas plūsma, kas tās pamato. Šo jutīgumu jānovērtē ar atsauci uz parauga likmju neatkarīgām kustībām ienākumu līknē, lai katrā termiņa intervālā, kas noteikts 20 punktā minētajā 2. tabulā, būtu vismaz viens jutīguma punkts. Pozīcijas iekļauj kapitāla pietiekamības prasību aprēķinos saskaņā ar noteikumiem, kas minēti 17.līdz 32. punktā. |
| --- | --- |

9.

Iestādes, kas tirgū nosaka un uztur atvasināto instrumentu procentu likmes risku saskaņā ar 4. līdz 7. punktu, pamatojoties uz diskontētu naudas plūsmu, tomēr var izmantot jutīguma modeļus, lai aprēķinātu iepriekš minētās pozīcijas, un var tos izmantot visām obligācijām, kas dzēstas to termiņa laikā, nevis veicot vienu galīgo pamatsummas atmaksu. Gan modeli, gan tā izmantošanu iestādei jāapstiprina kompetentā iestādē. Šiem modeļiem jārada pozīcijas, kuras ir tikpat jutīgas pret izmaiņām procentu likmēs kā naudas plūsma, kas tās pamato. Šo jutīgumu jānovērtē ar atsauci uz parauga likmju neatkarīgām kustībām ienākumu līknē, lai katrā termiņa intervālā, kas noteikts 20 punktā minētajā 2. tabulā, būtu vismaz viens jutīguma punkts. Pozīcijas iekļauj kapitāla pietiekamības prasību aprēķinos saskaņā ar noteikumiem, kas minēti 17.līdz 32. punktā.

| 10. | Iestādes, kuras neizmanto 9. punktā minētos modeļus, ar kompetento iestāžu atļauju var uzskatīt par pilnīgi kompensējošām visas atvasināto instrumentu pozīcijas, kas minētas 4. līdz 7. punktā un atbilst vismaz šādiem nosacījumiem:






  a) | pozīciju vērtība ir vienāda un tās ir izteiktas tajā pašā valūtā; |
| --- | --- | --- |

10.

Iestādes, kuras neizmanto 9. punktā minētos modeļus, ar kompetento iestāžu atļauju var uzskatīt par pilnīgi kompensējošām visas atvasināto instrumentu pozīcijas, kas minētas 4. līdz 7. punktā un atbilst vismaz šādiem nosacījumiem:

a)

pozīciju vērtība ir vienāda un tās ir izteiktas tajā pašā valūtā;

| b) | atsauces likme (mainīgas likmes pozīcijām) vai kupons (noteiktas likmes pozīcijām) ir cieši saistīti; un |
| --- | --- |

b)

atsauces likme (mainīgas likmes pozīcijām) vai kupons (noteiktas likmes pozīcijām) ir cieši saistīti; un

| c) | nākamā procentu likmes noteikšanas diena vai, noteiktām kupona pozīcijām, atlikušais termiņš atbilst šādiem termiņiem:






  i) | mazāk par mēnesi kopš šā brīža: tajā pašā dienā; |
| --- | --- | --- |

c)

nākamā procentu likmes noteikšanas diena vai, noteiktām kupona pozīcijām, atlikušais termiņš atbilst šādiem termiņiem:

i)

mazāk par mēnesi kopš šā brīža: tajā pašā dienā;

| ii) | no viena mēneša līdz vienam gadam kopš šā brīža: septiņu dienu laikā; un |
| --- | --- |

ii)

no viena mēneša līdz vienam gadam kopš šā brīža: septiņu dienu laikā; un

| iii) | vairāk par gadu kopš šā brīža: 30 dienu laikā. |
| --- | --- |

iii)

vairāk par gadu kopš šā brīža: 30 dienu laikā.

| 11. | Vērtspapīru vai garantētu tiesību atdevējs attiecībā uz īpašuma tiesībām uz vērtspapīriem atpirkuma līgumā un vērtspapīru aizdevējs vērtspapīru aizdevumā šos vērtspapīrus iekļauj kapitāla prasību aprēķinā saskaņā ar šo pielikumu, ar nosacījumu, ka šādi vērtspapīri atbilst kritērijiem, kas noteikti 11. pantā. |
| --- | --- |

11.

Vērtspapīru vai garantētu tiesību atdevējs attiecībā uz īpašuma tiesībām uz vērtspapīriem atpirkuma līgumā un vērtspapīru aizdevējs vērtspapīru aizdevumā šos vērtspapīrus iekļauj kapitāla prasību aprēķinā saskaņā ar šo pielikumu, ar nosacījumu, ka šādi vērtspapīri atbilst kritērijiem, kas noteikti 11. pantā.

Konkrēti un vispārīgi riski

| 12. | Tirgojama parāda dokumenta vai pašu kapitāla (vai parāda vai pašu kapitāla atvasinājuma) pozīcijas risku sadala divās daļās, lai aprēķinātu kapitālu, kas pret to vajadzīgs. Pirmā ir pozīcijas konkrētā riska daļa - risks, kura cēlonis ir cenu izmaiņas attiecīgajā instrumentā tā emitenta dēļ, vai, atvasinājuma gadījumā, to pamatseguma instrumenta emitenta dēļ. Otrā daļa ir pozīcijas vispārējais risks - risks, kura cēlonis ir cenu izmaiņas instrumentā procentu likmju līmeņa maiņu dēļ (ja tas ir tirgojams parāda dokuments vai parāda atvasinājums), vai lielu kapitāla tirgus pārmaiņu dēļ (ja tas ir pašu kapitāls vai kapitāla atvasinājums), kas nav saistīts ar atsevišķu vērtspapīru īpašām iezīmēm. |
| --- | --- |

12.

Tirgojama parāda dokumenta vai pašu kapitāla (vai parāda vai pašu kapitāla atvasinājuma) pozīcijas risku sadala divās daļās, lai aprēķinātu kapitālu, kas pret to vajadzīgs. Pirmā ir pozīcijas konkrētā riska daļa - risks, kura cēlonis ir cenu izmaiņas attiecīgajā instrumentā tā emitenta dēļ, vai, atvasinājuma gadījumā, to pamatseguma instrumenta emitenta dēļ. Otrā daļa ir pozīcijas vispārējais risks - risks, kura cēlonis ir cenu izmaiņas instrumentā procentu likmju līmeņa maiņu dēļ (ja tas ir tirgojams parāda dokuments vai parāda atvasinājums), vai lielu kapitāla tirgus pārmaiņu dēļ (ja tas ir pašu kapitāls vai kapitāla atvasinājums), kas nav saistīts ar atsevišķu vērtspapīru īpašām iezīmēm.

TIRGOJAMI PARĀDA DOKUMENTI

| 13. | Neto pozīcijas klasificē pēc valūtas, kādā tās izteiktas, un katrā valūtā atsevišķi aprēķina vispārējā un konkrētā riska kapitāla pietiekamības prasības normu. |
| --- | --- |

13.

Neto pozīcijas klasificē pēc valūtas, kādā tās izteiktas, un katrā valūtā atsevišķi aprēķina vispārējā un konkrētā riska kapitāla pietiekamības prasības normu.

Konkrētais risks

| 14. | Iestāde savas neto pozīcijas norāda tirdzniecības portfelī, kas ir aprēķinātas saskaņā ar 1. punktu, 1. tabulas atbilstošajās iedaļās, pamatojoties uz to emitenta/debitora iekšējo vai ārējo kredīta novērtējumu un atlikušo termiņu, un reizinot tos ar minētajā tabulā norādītajiem svērumiem. Svērtās pozīcijas saskaita, (neatkarīgi no tā, vai tās ir garas vai īsas), lai aprēķinātu specifiskā riska kapitāla prasību.
  1. tabula






  Kategorijas | Specifiskā riska kapitāla prasība |
| --- | --- | --- |
| Parāda vērtspapīri, ko ir emitējušas vai garantējušas centrālās valdības, ko izdevušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģiona pašvaldības, vai vietējās varas iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 1. pakāpi vai 0 % riska svērumu atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu. | 0 % |
| Parāda vērtspapīri, ko ir emitējušas vai garantējušas centrālās valdības, ko izdevušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģionālās valdības, vai pašvaldības, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 2. vai 3. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas iestādes, kas varētu kvalificēties, lai saņemtu kredīta kvalitātes 1. vai 2. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas iestādes, kas varētu kvalificēties, lai saņemtu kredīta kvalitātes 3. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VI pielikuma 1. daļas 28. punkta, un parāda vērtspapīri, ko emitējuši vai garantējuši korporatīvi, kas varētu kvalificēties, lai saņemtu kredīta kvalitātes 1. vai 2. soli pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu.
  Citi kvalificēti posteņi, kā definēts zemāk 15. punktā. | 0,25 % (atlikušais laiks līdz beigu termiņam seši mēneši vai mazāk)
  1,00 % (atlikušais laiks līdz beigu termiņam ir lielāks par sešiem mēnešiem līdz 24 mēnešiem, ieskaitot)
  1,60 % (atlikušais laiks līdz termiņam pārsniedz 24 mēnešus) |
| Parāda vērtspapīri, ko ir emitējušas vai garantējušas centrālās valdības, ko izdevušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģiona pašvaldības, vai vietējās varas iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 4. vai 5. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas iestādes, kas varētu kvalificēties, lai saņemtu kredīta kvalitātes 3. pakāpi atbilstīgi riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VI pielikuma 1 daļas 26. punktu, un parāda vērtspapīri, ko ir emitējuši vai garantējuši korporatīvi, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 3. vai 4. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu.
  Riska darījumi, kuriem norīkotas ĀKNI kredīta novērtējums nav pieejams. | 8 % |
| Parāda vērtspapīri, ko ir emitējušas vai garantējušas centrālās valdības, ko izdevušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģiona pašvaldības, vai vietējās varas iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 6. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko ir emitējuši vai garantējuši korporatīvi, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 5. vai 6. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu. | 12 % |

14.

Iestāde savas neto pozīcijas norāda tirdzniecības portfelī, kas ir aprēķinātas saskaņā ar 1. punktu, 1. tabulas atbilstošajās iedaļās, pamatojoties uz to emitenta/debitora iekšējo vai ārējo kredīta novērtējumu un atlikušo termiņu, un reizinot tos ar minētajā tabulā norādītajiem svērumiem. Svērtās pozīcijas saskaita, (neatkarīgi no tā, vai tās ir garas vai īsas), lai aprēķinātu specifiskā riska kapitāla prasību.

1. tabula

Kategorijas

Specifiskā riska kapitāla prasība

Parāda vērtspapīri, ko ir emitējušas vai garantējušas centrālās valdības, ko izdevušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģiona pašvaldības, vai vietējās varas iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 1. pakāpi vai 0 % riska svērumu atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu.

0 %

Parāda vērtspapīri, ko ir emitējušas vai garantējušas centrālās valdības, ko izdevušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģionālās valdības, vai pašvaldības, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 2. vai 3. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas iestādes, kas varētu kvalificēties, lai saņemtu kredīta kvalitātes 1. vai 2. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas iestādes, kas varētu kvalificēties, lai saņemtu kredīta kvalitātes 3. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VI pielikuma 1. daļas 28. punkta, un parāda vērtspapīri, ko emitējuši vai garantējuši korporatīvi, kas varētu kvalificēties, lai saņemtu kredīta kvalitātes 1. vai 2. soli pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu.

Citi kvalificēti posteņi, kā definēts zemāk 15. punktā.

0,25 % (atlikušais laiks līdz beigu termiņam seši mēneši vai mazāk)

1,00 % (atlikušais laiks līdz beigu termiņam ir lielāks par sešiem mēnešiem līdz 24 mēnešiem, ieskaitot)

1,60 % (atlikušais laiks līdz termiņam pārsniedz 24 mēnešus)

Parāda vērtspapīri, ko ir emitējušas vai garantējušas centrālās valdības, ko izdevušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģiona pašvaldības, vai vietējās varas iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 4. vai 5. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas iestādes, kas varētu kvalificēties, lai saņemtu kredīta kvalitātes 3. pakāpi atbilstīgi riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VI pielikuma 1 daļas 26. punktu, un parāda vērtspapīri, ko ir emitējuši vai garantējuši korporatīvi, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 3. vai 4. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu.

Riska darījumi, kuriem norīkotas ĀKNI kredīta novērtējums nav pieejams.

8 %

Parāda vērtspapīri, ko ir emitējušas vai garantējušas centrālās valdības, ko izdevušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģiona pašvaldības, vai vietējās varas iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 6. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko ir emitējuši vai garantējuši korporatīvi, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 5. vai 6. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantu.

12 %

Iestādēm, kas piemēro noteikumus par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK 84. līdz 89. pantu, lai kvalificētos kredīta kvalitātes pakāpei, riska darījuma debitoram piemēro iekšzemes nodokļus ar PD, kas ir vienādi ar vai zemāki par tiem, kas saistīti ar atbilstošo kredīta kvalitātes pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījuma riska svērumu attiecībā uz riska darījumiem ar uzņēmumiem saskaņā ar minētās direktīvas 78. līdz 83. pantu.

Instrumenti, ko emitējuši nekvalificēti emitenti, saņem īpašu riska kapitāla samazinājumu 8 % vai 12 % saskaņā ar 1. tabulu. Kompetentās iestādes var iestādēm pieprasīt šādiem instrumentiem piemērot augstāku īpaša riska maksājumu un/vai nepieļaut to ieskaitīšanu tādu iemeslu dēļ kā vispārējā tirgus riska pakāpes definēšanas starp šādiem instrumentiem un jebkuriem citiem parāda instrumentiem.

Pārvēršanas vērtspapīros riska darījumi, uz ko attiektos uz atskaitījumu piemērošana, kā izklāstīts Direktīvas 2006/.../EK 66. panta 2. punktā, vai kam būtu 1 250 % riska svērums, kā izklāstīts minētās direktīvas IX pielikuma 4. daļā, piemēro kapitāla samazinājumu, kas nav mazāks par to, kas noteikts saskaņā ar minētajiem noteikumiem. Nenorādītās likvidācijas iespējas ir saskaņotas ar kapitāla samazinājumu, kas ir ne mazāks par Direktīvas 2006/.../EK IX pielikuma 4. daļā norādīto.

| 15. | Šā pielikuma 14. punkta vajadzībām kvalificētajos posteņos ietilpst:






  a) | garās un īsās pozīcijas aktīvos, kas kvalificējas kredīta kvalitātes pakāpei, kura atbilst vismaz investīciju kategorijai saskaņā ar samērošanas procesu, kas izklāstīts Direktīvas 2006/.../EK V sadaļas 2. nodaļas 2. un 3. iedaļas 1. apakšiedaļā; |
| --- | --- | --- |

15.

Šā pielikuma 14. punkta vajadzībām kvalificētajos posteņos ietilpst:

a)

garās un īsās pozīcijas aktīvos, kas kvalificējas kredīta kvalitātes pakāpei, kura atbilst vismaz investīciju kategorijai saskaņā ar samērošanas procesu, kas izklāstīts Direktīvas 2006/.../EK V sadaļas 2. nodaļas 2. un 3. iedaļas 1. apakšiedaļā;

| b) | garās un īsās pozīcijas aktīvos, kuru saistību nepildīšanas varbūtība emitenta maksātspējas dēļ, nav augstāka kā aktīviem, kas uzskaitīti a) punktā, saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V sadaļas 2. nodaļas 2. un 3. iedaļas 2. apakšiedaļā aprakstīto pieeju; |
| --- | --- |

b)

garās un īsās pozīcijas aktīvos, kuru saistību nepildīšanas varbūtība emitenta maksātspējas dēļ, nav augstāka kā aktīviem, kas uzskaitīti a) punktā, saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V sadaļas 2. nodaļas 2. un 3. iedaļas 2. apakšiedaļā aprakstīto pieeju;

| c) | garās un īsās pozīcijas aktīvos, kurām ārējas kredīta vērtēšanas iestādes nevar veikt kredīta novērtējumu un kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | attiecīgās iestādes uzskata, ka tās ir pietiekami likvīdas; |
| --- | --- | --- |

c)

garās un īsās pozīcijas aktīvos, kurām ārējas kredīta vērtēšanas iestādes nevar veikt kredīta novērtējumu un kas atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

attiecīgās iestādes uzskata, ka tās ir pietiekami likvīdas;

| ii) | to ieguldījumu kvalitāte, pēc pašas iestādes ieskata, ir vismaz vienāda ar a) punktā uzskaitītajiem aktīviem; un |
| --- | --- |

ii)

to ieguldījumu kvalitāte, pēc pašas iestādes ieskata, ir vismaz vienāda ar a) punktā uzskaitītajiem aktīviem; un

| iii) | tie ir iekļauti vismaz vienā, kādas dalībvalsts regulētā tirgus sarakstā, vai trešās valsts biržas sarakstā, ar nosacījumu, ka šo biržu atzinušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

iii)

tie ir iekļauti vismaz vienā, kādas dalībvalsts regulētā tirgus sarakstā, vai trešās valsts biržas sarakstā, ar nosacījumu, ka šo biržu atzinušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes;

| d) | garās un īsās pozīcijas aktīvos, ko emitējušas iestādes, atbilstīgi kapitāla pietiekamības prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2006/.../EK; ko iesaistītās iestādes uzskata par pietiekami likvīdām un kuru ieguldījumu kvalitāte, saskaņā ar iestādes ieskatiem, ir vismaz vienlīdzīga aktīviem, kas minēti a) punktā; |
| --- | --- |

d)

garās un īsās pozīcijas aktīvos, ko emitējušas iestādes, atbilstīgi kapitāla pietiekamības prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2006/.../EK; ko iesaistītās iestādes uzskata par pietiekami likvīdām un kuru ieguldījumu kvalitāte, saskaņā ar iestādes ieskatiem, ir vismaz vienlīdzīga aktīviem, kas minēti a) punktā;

| e) | vērtspapīri, ko emitējušas iestādes, kuras uzskata par līdzvērtīgām vai vērtīgākām kredīta kvalitātes ziņā nekā tās, kas saistītas ar kredīta kvalitātes 2. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu iestādēm, kas izklāstīti Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantā, un kas ir saistītas ar uzraudzības un pašu pasākumiem, kuri salīdzināmi ar šajā direktīvā minētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

e)

vērtspapīri, ko emitējušas iestādes, kuras uzskata par līdzvērtīgām vai vērtīgākām kredīta kvalitātes ziņā nekā tās, kas saistītas ar kredīta kvalitātes 2. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu iestādēm, kas izklāstīti Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantā, un kas ir saistītas ar uzraudzības un pašu pasākumiem, kuri salīdzināmi ar šajā direktīvā minētajiem pasākumiem.

Parāda dokumentu vērtēšanas metodes jāpārbauda kompetentām iestādēm, kas atceļ iestādes doto vērtējumu, ja uzskata, ka attiecīgie dokumenti pakļauti pārāk augstam specifiskam riskam un tādēļ nevar būt kvalificējami posteņi;

| 16. | Kompetentajām iestādēm jāprasa, lai iestādes piemērotu maksimālu svērumu, kas parādīts 1. tabulā 14. punktā, attiecībā uz instrumentiem, kuriem ir paaugstināta riska pakāpe emitenta nepietiekamas maksātspējas dēļ. |
| --- | --- |

16.

Kompetentajām iestādēm jāprasa, lai iestādes piemērotu maksimālu svērumu, kas parādīts 1. tabulā 14. punktā, attiecībā uz instrumentiem, kuriem ir paaugstināta riska pakāpe emitenta nepietiekamas maksātspējas dēļ.

Vispārējais risks

a)   Pamatojoties uz termiņu

| 17. | Procedūrai, ar kuru aprēķina kapitāla pietiekamības normas pret vispārēju risku, ir divas pamatfāzes. Pirmkārt, visas pozīcijas sver saskaņā ar to termiņu (kā paskaidrots 18. punktā), lai aprēķinātu kapitāla summu, kas vajadzīga, lai nodrošinātos pret to. Otrkārt, jāņem vērā, ka šīs prasības var samazināt, ja vienā termiņa intervālā atrodas svērta pozīcija kopā ar pretēju svērtu pozīciju. Prasību samazināšana pieļaujama arī tad, ja pretēji svērtas pozīcijas atrodas dažādos termiņa intervālos, šīs samazināšanas apjoms ir atkarīgs gan no tā, vai divas pozīcijas iekļaujas vienā zonā, gan arī no tā, kādās zonās tās iekļaujas. Pavisam ir trīs zonas (termiņa intervālu grupas). |
| --- | --- |

17.

Procedūrai, ar kuru aprēķina kapitāla pietiekamības normas pret vispārēju risku, ir divas pamatfāzes. Pirmkārt, visas pozīcijas sver saskaņā ar to termiņu (kā paskaidrots 18. punktā), lai aprēķinātu kapitāla summu, kas vajadzīga, lai nodrošinātos pret to. Otrkārt, jāņem vērā, ka šīs prasības var samazināt, ja vienā termiņa intervālā atrodas svērta pozīcija kopā ar pretēju svērtu pozīciju. Prasību samazināšana pieļaujama arī tad, ja pretēji svērtas pozīcijas atrodas dažādos termiņa intervālos, šīs samazināšanas apjoms ir atkarīgs gan no tā, vai divas pozīcijas iekļaujas vienā zonā, gan arī no tā, kādās zonās tās iekļaujas. Pavisam ir trīs zonas (termiņa intervālu grupas).

| 18. | Iestāde savas neto pozīcijas ievieto 2. tabulas attiecīgajos termiņa intervālos 2. vai 3. slejā, 20. punktā. Tas jādara, pamatojoties uz atlikušo termiņu gadījumā, ja tie ir noteiktas procentu likmes dokumenti, un pamatojoties uz laiku, kamēr nosaka nākamo procentu likmi, ja tie ir dokumenti, kuru procentu likme pirms beigu termiņa mainās. Iestāde šķiro parāda dokumentus, kuru kupons ir 3 % vai vairāk, un dokumentus, kuru kupons ir mazāk par 3 %, un tādējādi ievieto tos 2. tabulas 2. vai 3. slejā. Pēc tam tā katru no tiem reizina ar attiecīgā termiņa intervāla svērumu, kas atrodas 2. tabulas 4. slejā. |
| --- | --- |

18.

Iestāde savas neto pozīcijas ievieto 2. tabulas attiecīgajos termiņa intervālos 2. vai 3. slejā, 20. punktā. Tas jādara, pamatojoties uz atlikušo termiņu gadījumā, ja tie ir noteiktas procentu likmes dokumenti, un pamatojoties uz laiku, kamēr nosaka nākamo procentu likmi, ja tie ir dokumenti, kuru procentu likme pirms beigu termiņa mainās. Iestāde šķiro parāda dokumentus, kuru kupons ir 3 % vai vairāk, un dokumentus, kuru kupons ir mazāk par 3 %, un tādējādi ievieto tos 2. tabulas 2. vai 3. slejā. Pēc tam tā katru no tiem reizina ar attiecīgā termiņa intervāla svērumu, kas atrodas 2. tabulas 4. slejā.

| 19. | Pēc tam iestādes summē svērtās garās pozīcijas un svērtās īsās pozīcijas katrā termiņa intervālā. Garo pozīciju summa, kas ir saskaņota ar īso pozīciju summu konkrētā termiņa intervālā, ir saskaņotas svērtās pozīcijas šajā intervālā, kamēr pārējās garās vai īsās pozīcijas ir tā paša intervāla nesaskaņotās svērtās pozīcijas. Tad aprēķina visu intervālu saskaņoto svērto pozīciju kopsummu. |
| --- | --- |

19.

Pēc tam iestādes summē svērtās garās pozīcijas un svērtās īsās pozīcijas katrā termiņa intervālā. Garo pozīciju summa, kas ir saskaņota ar īso pozīciju summu konkrētā termiņa intervālā, ir saskaņotas svērtās pozīcijas šajā intervālā, kamēr pārējās garās vai īsās pozīcijas ir tā paša intervāla nesaskaņotās svērtās pozīcijas. Tad aprēķina visu intervālu saskaņoto svērto pozīciju kopsummu.

| 20. | Iestāde aprēķina nesaskaņoto svērto garo pozīciju kopsummu intervāliem, kas iekļauti visās 2. tabulas zonās, lai atvasinātu katras zonas nesaskaņoto svērto garo pozīciju. Arī nesaskaņotu svērtu īso pozīciju summu visos intervālos attiecīgajā zonā summē, lai minētajai zonai aprēķinātu nesaskaņotu svērto īso pozīciju. Minētās zonas nesaskaņotās svērtās garās pozīcijas daļa, kas saskaņota ar tās pašas zonas nesaskaņotu svērto īso pozīciju, ir minētās zonas svērtā pozīcija. Zonas nesaskaņotās garās vai nesaskaņotās īsās pozīcijas daļa, ko nevar šādi saskaņot, ir šīs zonas nesaskaņotā svērtā pozīcija.
  2. tabula









  Zona | Termiņa intervāls | Svērums
  (%) | Pieņemtās izmaiņas
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kupons ir 3 % vai vairāk | Kupons ir mazāk par 3 % |
| Viens | 0 ≤ 1 mēneši | 0 ≤ 1 mēneši | 0,00 | — |
| > 1 ≤ 3 mēnešiem | > 1 ≤ 3 mēnešiem | 0,20 | 1,00 |
| > 3 ≤ 6 mēnešiem | > 3 ≤ 6 mēnešiem | 0,40 | 1,00 |
| > 6 ≤ 12 mēnešiem | > 6 ≤ 12 mēnešiem | 0,70 | 1,00 |
| Divi | > 1 ≤ 2 gadi | > 1,0 ≤ 1,9 gadi | 1,25 | 0,90 |
| > 2 ≤ 3 gadi | > 1,9 ≤ 2,8 gadi | 1,75 | 0,80 |
| > 3 ≤ 4 gadi | > 2,8 ≤ 3,6 gadi | 2,25 | 0,75 |
| Trīs | > 4 ≤ 5 gadi | > 3,6 ≤ 4,3 gadi | 2,75 | 0,75 |
| > 5 ≤ 7 gadi | > 4,3 ≤ 5,7 gadi | 3,25 | 0,70 |
| > 7 ≤ 10 gadi | > 5,7 ≤ 7,3 gadi | 3,75 | 0,65 |
| > 10 ≤ 15 gadi | > 7,3 ≤ 9,3 gadi | 4,50 | 0,60 |
| > 15 ≤ 20 gadi | > 9,3 ≤ 10,6 gadi | 5,25 | 0,60 |
| > 20 gadiem | > 10,6 ≤ 12,0 gadi | 6,00 | 0,60 |
| | > 12,0 ≤ 20,0 gadi | 8,00 | 0,60 |
| | > 20 gadiem | 12,50 | 0,60 |

20.

Iestāde aprēķina nesaskaņoto svērto garo pozīciju kopsummu intervāliem, kas iekļauti visās 2. tabulas zonās, lai atvasinātu katras zonas nesaskaņoto svērto garo pozīciju. Arī nesaskaņotu svērtu īso pozīciju summu visos intervālos attiecīgajā zonā summē, lai minētajai zonai aprēķinātu nesaskaņotu svērto īso pozīciju. Minētās zonas nesaskaņotās svērtās garās pozīcijas daļa, kas saskaņota ar tās pašas zonas nesaskaņotu svērto īso pozīciju, ir minētās zonas svērtā pozīcija. Zonas nesaskaņotās garās vai nesaskaņotās īsās pozīcijas daļa, ko nevar šādi saskaņot, ir šīs zonas nesaskaņotā svērtā pozīcija.

2. tabula

Zona

Termiņa intervāls

Svērums

(%)

Pieņemtās izmaiņas

(%)

Kupons ir 3 % vai vairāk

Kupons ir mazāk par 3 %

Viens

0 ≤ 1 mēneši

0 ≤ 1 mēneši

0,00

—

> 1 ≤ 3 mēnešiem

> 1 ≤ 3 mēnešiem

0,20

1,00

> 3 ≤ 6 mēnešiem

> 3 ≤ 6 mēnešiem

0,40

1,00

> 6 ≤ 12 mēnešiem

> 6 ≤ 12 mēnešiem

0,70

1,00

Divi

> 1 ≤ 2 gadi

> 1,0 ≤ 1,9 gadi

1,25

0,90

> 2 ≤ 3 gadi

> 1,9 ≤ 2,8 gadi

1,75

0,80

> 3 ≤ 4 gadi

> 2,8 ≤ 3,6 gadi

2,25

0,75

Trīs

> 4 ≤ 5 gadi

> 3,6 ≤ 4,3 gadi

2,75

0,75

> 5 ≤ 7 gadi

> 4,3 ≤ 5,7 gadi

3,25

0,70

> 7 ≤ 10 gadi

> 5,7 ≤ 7,3 gadi

3,75

0,65

> 10 ≤ 15 gadi

> 7,3 ≤ 9,3 gadi

4,50

0,60

> 15 ≤ 20 gadi

> 9,3 ≤ 10,6 gadi

5,25

0,60

> 20 gadiem

> 10,6 ≤ 12,0 gadi

6,00

0,60

> 12,0 ≤ 20,0 gadi

8,00

0,60

> 20 gadiem

12,50

0,60

| 21. | Nesaskaņotas svērtās garās (īsās) pozīcijas apjoms pirmajā zonā, kas saskaņota ar nesaskaņotu svērto īso (garo) pozīciju otrajā zonā pēc tam tiek aprēķināts. To 25. punktā dēvē par saskaņotu svērtu pozīciju starp pirmo un otro zonu. To pašu aprēķinu veic attiecībā uz nesaskaņotas svērtās pozīcijas atlikušo daļu otrajā zonā un nesaskaņotu svērtu pozīciju trešajā zonā, lai aprēķinātu saskaņotu svērto pozīciju starp otro un trešo zonu. |
| --- | --- |

21.

Nesaskaņotas svērtās garās (īsās) pozīcijas apjoms pirmajā zonā, kas saskaņota ar nesaskaņotu svērto īso (garo) pozīciju otrajā zonā pēc tam tiek aprēķināts. To 25. punktā dēvē par saskaņotu svērtu pozīciju starp pirmo un otro zonu. To pašu aprēķinu veic attiecībā uz nesaskaņotas svērtās pozīcijas atlikušo daļu otrajā zonā un nesaskaņotu svērtu pozīciju trešajā zonā, lai aprēķinātu saskaņotu svērto pozīciju starp otro un trešo zonu.

| 22. | Iestāde pēc savas vēlēšanās var pretēji mainīt 21. punkta noteikto kārtību, lai aprēķinātu saskaņoto svērto pozīciju starp otro un trešo zonu, pirms šo pozīciju aprēķina starp pirmo un otro zonu. |
| --- | --- |

22.

Iestāde pēc savas vēlēšanās var pretēji mainīt 21. punkta noteikto kārtību, lai aprēķinātu saskaņoto svērto pozīciju starp otro un trešo zonu, pirms šo pozīciju aprēķina starp pirmo un otro zonu.

| 23. | Atlikušo nesaskaņotas svērtās pozīcijas daļu pirmajā zonā saskaņo ar trešajā zonā atlikušo pēc pēdējās saskaņošanas ar otro zonu, lai iegūtu saskaņotu svērto pozīciju starp pirmo un trešo zonu. |
| --- | --- |

23.

Atlikušo nesaskaņotas svērtās pozīcijas daļu pirmajā zonā saskaņo ar trešajā zonā atlikušo pēc pēdējās saskaņošanas ar otro zonu, lai iegūtu saskaņotu svērto pozīciju starp pirmo un trešo zonu.

| 24. | Pozīcijas, kas paliek pāri pēc trim atsevišķiem saskaņošanas aprēķiniem 21., 22. un 23. punktā, summē. |
| --- | --- |

24.

Pozīcijas, kas paliek pāri pēc trim atsevišķiem saskaņošanas aprēķiniem 21., 22. un 23. punktā, summē.

| 25. | Iestādes kapitāla pietiekamības normas aprēķina, summējot:






  a) | 10 % no saskaņotu svērtu pozīciju summas visos termiņu intervālos; |
| --- | --- | --- |

25.

Iestādes kapitāla pietiekamības normas aprēķina, summējot:

a)

10 % no saskaņotu svērtu pozīciju summas visos termiņu intervālos;

| b) | 40 % saskaņoto svērto pozīciju pirmajā zonā; |
| --- | --- |

b)

40 % saskaņoto svērto pozīciju pirmajā zonā;

| c) | 30 % saskaņoto svērto pozīciju otrajā zonā; |
| --- | --- |

c)

30 % saskaņoto svērto pozīciju otrajā zonā;

| d) | 30 % saskaņoto svērto pozīciju trešajā zonā; |
| --- | --- |

d)

30 % saskaņoto svērto pozīciju trešajā zonā;

| e) | 40 % saskaņotu svērto pozīciju starp pirmo un otro zonu un starp otro un trešo zonu (sk. 21. punktu); |
| --- | --- |

e)

40 % saskaņotu svērto pozīciju starp pirmo un otro zonu un starp otro un trešo zonu (sk. 21. punktu);

| f) | 150 % saskaņotas svērtās pozīcijas starp pirmo un trešo zonu; un |
| --- | --- |

f)

150 % saskaņotas svērtās pozīcijas starp pirmo un trešo zonu; un

| g) | 100 % atlikušo nesaskaņoto svērto pozīciju. |
| --- | --- |

g)

100 % atlikušo nesaskaņoto svērto pozīciju.

b)   Pamatojoties uz ilgumu (noilgumu)

| 26. | Kompetentās iestādes var ļaut iestādēm vispārēji vai individuāli izmantot tirgojamu parāda dokumentu vispārējā riska kapitāla prasību aprēķina sistēmu, kas atspoguļo ilgumu, tās sistēmas vietā, kas noteikta 17. līdz 25. punktā, ar nosacījumu, ka šī iestāde to dara konsekventi. |
| --- | --- |

26.

Kompetentās iestādes var ļaut iestādēm vispārēji vai individuāli izmantot tirgojamu parāda dokumentu vispārējā riska kapitāla prasību aprēķina sistēmu, kas atspoguļo ilgumu, tās sistēmas vietā, kas noteikta 17. līdz 25. punktā, ar nosacījumu, ka šī iestāde to dara konsekventi.

| 27. | Lietojot šādu sistēmu, kas minēta 26. punktā, iestādei jāizmanto katra noteiktas likmes parāda dokumenta tirgus vērtība un tad jāaprēķina ienākums, ko var gūt līdz termiņa beigām, kas šim dokumentam ir piemērotā diskonta likme. Mainīgas likmes dokumentiem iestāde ņem katra dokumenta tirgus vērtību un tad aprēķina tā ienākumu, pieņemot, ka pamatsumma ir pietiekama tad, kad nākamo reizi var mainīt procentu likmi. |
| --- | --- |

27.

Lietojot šādu sistēmu, kas minēta 26. punktā, iestādei jāizmanto katra noteiktas likmes parāda dokumenta tirgus vērtība un tad jāaprēķina ienākums, ko var gūt līdz termiņa beigām, kas šim dokumentam ir piemērotā diskonta likme. Mainīgas likmes dokumentiem iestāde ņem katra dokumenta tirgus vērtību un tad aprēķina tā ienākumu, pieņemot, ka pamatsumma ir pietiekama tad, kad nākamo reizi var mainīt procentu likmi.

| 28. | Iestāde pēc tam aprēķina katra parāda dokumenta mainīto termiņu, pamatojoties uz šādu formulu: mainītais termiņš = ((ilgums(D))/(1 + r)), kur:







  D | = | ((Σt = 1
  m((t Ct)/((1 + r)t)))/(Σt = 1
  m((Ct)/((1 + r)t)))) |
| --- | --- | --- | --- |

28.

Iestāde pēc tam aprēķina katra parāda dokumenta mainīto termiņu, pamatojoties uz šādu formulu: mainītais termiņš = ((ilgums(D))/(1 + r)), kur:

D

=

((Σt = 1
  m((t Ct)/((1 + r)t)))/(Σt = 1
  m((Ct)/((1 + r)t))))

kur

| R | = | ienākumi, ko var gūt līdz termiņa beigām (sk. 25. punktu), |
| --- | --- | --- |
| Ct | = | naudas maksājums laikā t, |
| M | = | kopējais termiņš (sk. 25. punktu) |

R

=

ienākumi, ko var gūt līdz termiņa beigām (sk. 25. punktu),

Ct

=

naudas maksājums laikā t,

M

=

kopējais termiņš (sk. 25. punktu)

| 29. | Iestāde katru parāda dokumentu iedala attiecīgajā 3. tabulas zonā. To veic, pamatojoties uz katra dokumenta mainītu termiņu.
  3. tabula







  Zona | Mainītais termiņš
  (gados) | Pieņemtā procentu likme
  (izmaiņas %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens | > 0 ≤ 1,0 | 1,0 |
| Divi | > 1,0 ≤ 3,6 | 0,85 |
| Trīs | > 3,6 | 0,7 |

29.

Iestāde katru parāda dokumentu iedala attiecīgajā 3. tabulas zonā. To veic, pamatojoties uz katra dokumenta mainītu termiņu.

3. tabula

Zona

Mainītais termiņš

(gados)

Pieņemtā procentu likme

(izmaiņas %)

Viens

> 0 ≤ 1,0

1,0

Divi

> 1,0 ≤ 3,6

0,85

Trīs

> 3,6

0,7

| 30. | Iestāde pēc tam katram dokumentam aprēķina pozīciju, kas svērta, pamatojoties uz tās ilgumu, reizinot tā tirgus cenu ar tā mainīto termiņu un ar pieņemtās procentu likmes izmaiņām instrumentam ar šādi mainītu termiņu (sk. 3. tabulas 3. sleju). |
| --- | --- |

30.

Iestāde pēc tam katram dokumentam aprēķina pozīciju, kas svērta, pamatojoties uz tās ilgumu, reizinot tā tirgus cenu ar tā mainīto termiņu un ar pieņemtās procentu likmes izmaiņām instrumentam ar šādi mainītu termiņu (sk. 3. tabulas 3. sleju).

| 31. | Iestāde katrai zonai aprēķina garās pozīcijas, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu, un īsās pozīcijas, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu. Pirmo apjoms, kas katrā zonā saskaņotas ar pēdējo, ir attiecīgās zonas pozīcija, kas svērta, pamatojoties uz tās ilgumu.
  Iestāde pēc tam katrai zonai aprēķina nesaskaņotās pozīcijas, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu. Tā ievēro procedūru, kas noteikta nesaskaņotām svērtām pozīcijām 21. līdz 24. punktā. |
| --- | --- |

31.

Iestāde katrai zonai aprēķina garās pozīcijas, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu, un īsās pozīcijas, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu. Pirmo apjoms, kas katrā zonā saskaņotas ar pēdējo, ir attiecīgās zonas pozīcija, kas svērta, pamatojoties uz tās ilgumu.

Iestāde pēc tam katrai zonai aprēķina nesaskaņotās pozīcijas, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu. Tā ievēro procedūru, kas noteikta nesaskaņotām svērtām pozīcijām 21. līdz 24. punktā.

| 32. | Iestādes kapitāla pietiekamības normas aprēķina, summējot:






  a) | 2 % saskaņoto pozīciju katrā zonā, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu; |
| --- | --- | --- |

32.

Iestādes kapitāla pietiekamības normas aprēķina, summējot:

a)

2 % saskaņoto pozīciju katrā zonā, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu;

| b) | 40 % saskaņoto pozīciju starp pirmo un otro zonu un otro un trešo zonu, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu; |
| --- | --- |

b)

40 % saskaņoto pozīciju starp pirmo un otro zonu un otro un trešo zonu, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu;

| c) | 150 % saskaņotas svērtas pozīcijas starp pirmo un trešo zonu; un |
| --- | --- |

c)

150 % saskaņotas svērtas pozīcijas starp pirmo un trešo zonu; un

| d) | 100 % atlikušo nesaskaņoto svērto pozīciju. |
| --- | --- |

d)

100 % atlikušo nesaskaņoto svērto pozīciju.

KAPITĀLS

| 33. | Iestādes summē tās neto garās pozīcijas un visas neto īsās pozīcijas saskaņā ar 1. punktu. Divu skaitļu summa veido tās kopējo bruto pozīciju. To starpība veido tās kopējo neto pozīciju. |
| --- | --- |

33.

Iestādes summē tās neto garās pozīcijas un visas neto īsās pozīcijas saskaņā ar 1. punktu. Divu skaitļu summa veido tās kopējo bruto pozīciju. To starpība veido tās kopējo neto pozīciju.

Konkrētais risks

| 34. | Iestāde skaita kopā visas garās neto pozīcijas un visas īsās neto pozīcijas saskaņa ar 1. punktu. Tā reizina kopējo bruto pozīciju ar 4 %, lai sarēķinātu tās kapitāla prasību attiecībā pret konkrētu risku. |
| --- | --- |

34.

Iestāde skaita kopā visas garās neto pozīcijas un visas īsās neto pozīcijas saskaņa ar 1. punktu. Tā reizina kopējo bruto pozīciju ar 4 %, lai sarēķinātu tās kapitāla prasību attiecībā pret konkrētu risku.

| 35. | Atkāpjoties no 34. punkta, kompetentās iestādes 4 % vietā var atļaut 2 % kapitāla pietiekamības normu pret konkrēto risku tiem iestādes pašu kapitāla portfeļiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | pašu kapitāls nepieder emitentam, kas ir izlaidis tikai tirgojamus parāda instrumentus, kas piesaista 8 % vai 12 % normatīvu 1. tabulā 14. punktā vai zemākus normatīvus tikai tāpēc, ka tie ir garantēti vai nodrošināti; |
| --- | --- | --- |

35.

Atkāpjoties no 34. punkta, kompetentās iestādes 4 % vietā var atļaut 2 % kapitāla pietiekamības normu pret konkrēto risku tiem iestādes pašu kapitāla portfeļiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

pašu kapitāls nepieder emitentam, kas ir izlaidis tikai tirgojamus parāda instrumentus, kas piesaista 8 % vai 12 % normatīvu 1. tabulā 14. punktā vai zemākus normatīvus tikai tāpēc, ka tie ir garantēti vai nodrošināti;

| b) | kompetentās iestādes, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, pašu kapitālu atzīst par ļoti likvīdu; un |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, pašu kapitālu atzīst par ļoti likvīdu; un

| c) | neviena atsevišķa pozīcijas vērtība nav lielāka par 5 % no visa iestādes pašu kapitāla portfeļa. |
| --- | --- |

c)

neviena atsevišķa pozīcijas vērtība nav lielāka par 5 % no visa iestādes pašu kapitāla portfeļa.

Apakšpunkta c) nozīmē, kompetentās iestādes var atļaut atsevišķas pozīcijas, kuru vērtība ir līdz 10 %, ar nosacījumu, ka šādu pozīciju kopējā vērtība nepārsniedz 50 % portfeļa vērtības.

Vispārējais risks

| 36. | Iestādes kapitāla pietiekamības prasības pret vispārēju risku ir tās kopējā neto pozīcija, kas reizināta ar 8 %. |
| --- | --- |

36.

Iestādes kapitāla pietiekamības prasības pret vispārēju risku ir tās kopējā neto pozīcija, kas reizināta ar 8 %.

Akciju indeksa termiņa darījumi

| 37. | Akciju indeksa termiņa darījumus ar delta koeficentu svērtās izvēles ekvivalentus, akciju indeksa termiņa darījumus un akciju indeksus, turpmāk kopā sauktus par “akciju indeksa termiņa darījumiem”, var sadalīt pozīcijās visā tajos ietilpstošajā pašu kapitālā. Šīs pozīcijas var uzskatīt par seguma pozīcijām minētajā pašu kapitālā un var kompensēt pret pretējām pozīcijām pašu kapitālā, ko tās sedz, ja to apstiprina kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

37.

Akciju indeksa termiņa darījumus ar delta koeficentu svērtās izvēles ekvivalentus, akciju indeksa termiņa darījumus un akciju indeksus, turpmāk kopā sauktus par “akciju indeksa termiņa darījumiem”, var sadalīt pozīcijās visā tajos ietilpstošajā pašu kapitālā. Šīs pozīcijas var uzskatīt par seguma pozīcijām minētajā pašu kapitālā un var kompensēt pret pretējām pozīcijām pašu kapitālā, ko tās sedz, ja to apstiprina kompetentās iestādes.

| 38. | Kompetentās iestādes nodrošina, ka visām iestādēm, kas kompensējušas savas pozīcijas vienā vai vairākos pašu kapitālos, ko veido akciju indeksa termiņa darījumi pret vienu vai vairākām pozīcijām pašā akciju indeksa termiņa darījumā, ir pietiekams kapitāla daudzums, lai segtu zaudējumu risku, kas rodas, ja termiņa darījumu vērtība pilnībā neveidojas vienādi ar to veidojošā pašu kapitāla vērtību; tām tāpat jānodrošina pietiekams kapitāla daudzums, ja kāda iestāde uztur pretējās pozīcijas akciju indeksa termiņa darījumos, kuriem atšķiras termiņi, sastāvs vai abi šie faktori kopā. |
| --- | --- |

38.

Kompetentās iestādes nodrošina, ka visām iestādēm, kas kompensējušas savas pozīcijas vienā vai vairākos pašu kapitālos, ko veido akciju indeksa termiņa darījumi pret vienu vai vairākām pozīcijām pašā akciju indeksa termiņa darījumā, ir pietiekams kapitāla daudzums, lai segtu zaudējumu risku, kas rodas, ja termiņa darījumu vērtība pilnībā neveidojas vienādi ar to veidojošā pašu kapitāla vērtību; tām tāpat jānodrošina pietiekams kapitāla daudzums, ja kāda iestāde uztur pretējās pozīcijas akciju indeksa termiņa darījumos, kuriem atšķiras termiņi, sastāvs vai abi šie faktori kopā.

| 39. | Atkāpjoties no 37. un 38. punkta, akciju indeksa termiņa darījumiem, kurus tirgo biržā un kuri pēc kompetento iestāžu atzinuma pārstāv stipri atšķirīgus indeksus, jāpiesaista kapitāla pietiekamības prasības 8 % apjomā pret vispārēju risku, taču kapitāla pietiekamības prasības nav jāpiesaista pret konkrētu risku. Šādus akciju indeksa termiņa darījumus iekļauj, aprēķinot kopējo neto pozīciju, kas minēta 33. punktā, bet neņem vērā, aprēķinot kopējo bruto pozīciju, kas minēta tajā pašā punktā. |
| --- | --- |

39.

Atkāpjoties no 37. un 38. punkta, akciju indeksa termiņa darījumiem, kurus tirgo biržā un kuri pēc kompetento iestāžu atzinuma pārstāv stipri atšķirīgus indeksus, jāpiesaista kapitāla pietiekamības prasības 8 % apjomā pret vispārēju risku, taču kapitāla pietiekamības prasības nav jāpiesaista pret konkrētu risku. Šādus akciju indeksa termiņa darījumus iekļauj, aprēķinot kopējo neto pozīciju, kas minēta 33. punktā, bet neņem vērā, aprēķinot kopējo bruto pozīciju, kas minēta tajā pašā punktā.

| 40. | Ja akciju indeksa termiņa darījumus nesadala seguma pozīcijās, tos uzskata par atsevišķu pašu kapitālu. Konkrēto risku šim atsevišķajam pašu kapitālam var neņemt vērā, ja minēto akciju indeksa termiņa darījumu tirgo biržā un pēc kompetento iestāžu atzinuma tas pārstāv ļoti daudzveidīgu indeksu. |
| --- | --- |

40.

Ja akciju indeksa termiņa darījumus nesadala seguma pozīcijās, tos uzskata par atsevišķu pašu kapitālu. Konkrēto risku šim atsevišķajam pašu kapitālam var neņemt vērā, ja minēto akciju indeksa termiņa darījumu tirgo biržā un pēc kompetento iestāžu atzinuma tas pārstāv ļoti daudzveidīgu indeksu.

PARAKSTĪŠANĀS

| 41. | Ja parakstīšanas (garantēšanas) gadījumā notiek parāda un pašu kapitāla parakstīšana (garantēšana), kompetentās iestādes var ļaut iestādei izmantot šādu procedūru, lai aprēķinātu sava kapitāla normas. Pirmkārt, jāaprēķina neto pozīcija, atskaitot parakstītās pozīcijas, uz kurām parakstījušās vai kuras otrreiz parakstījušas trešās puses uz formālu līgumu pamata. Otrkārt, jāsamazina neto pozīcijas pēc 4. tabulas samazināšanas faktoriem.
  4. tabula












  — | darba dienā 0: |
| --- | --- | --- |

41.

Ja parakstīšanas (garantēšanas) gadījumā notiek parāda un pašu kapitāla parakstīšana (garantēšana), kompetentās iestādes var ļaut iestādei izmantot šādu procedūru, lai aprēķinātu sava kapitāla normas. Pirmkārt, jāaprēķina neto pozīcija, atskaitot parakstītās pozīcijas, uz kurām parakstījušās vai kuras otrreiz parakstījušas trešās puses uz formālu līgumu pamata. Otrkārt, jāsamazina neto pozīcijas pēc 4. tabulas samazināšanas faktoriem.

4. tabula

—

darba dienā 0:

100 %

| — | darba dienā 1: |
| --- | --- |

—

darba dienā 1:

90 %

| — | darba dienās no 2 līdz 3: |
| --- | --- |

—

darba dienās no 2 līdz 3:

75 %

| — | darba dienā 4: |
| --- | --- |

—

darba dienā 4:

50 %

| — | darba dienā 5: |
| --- | --- |

—

darba dienā 5:

25 %

| — | pēc darba dienas 5: |
| --- | --- |

—

pēc darba dienas 5:

0 %

Nulles darba diena ir tā darba diena, kurā iestādei bez nosacījumiem jāpieņem zināms vērtspapīru apjoms par norunātu cenu.

Treškārt, jāaprēķina kapitāla pietiekamības prasības, izmantojot samazinātas parakstīšanas pozīcijas.

Kompetentās iestādes nodrošina to, ka iestādei ir pietiekams kapitāla daudzums pret zaudējuma risku, kas pastāv starp laiku, kad sākas saistības, un pirmo darba dienu.

SPECIFISKA RISKA KAPITĀLA PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ TIRDZNIECĪBAS PORTFEĻA POZĪCIJĀM, KAS NODROŠINĀTAS AR KREDĪTU ATVASINĀTAJIEM INSTRUMENTIEM

| 42. | Saskaņā ar principiem, kas noteikti 43. līdz 46. punktā, aizsardzība, ko sniedz kredītu atvasinātie instrumenti, ir atzīta. |
| --- | --- |

42.

Saskaņā ar principiem, kas noteikti 43. līdz 46. punktā, aizsardzība, ko sniedz kredītu atvasinātie instrumenti, ir atzīta.

| 43. | Pilnīgu atļauju dod tādos gadījumos, ja abu pozīcijas pušu vērtība vienmēr pārvietojas pretējā virzienā un visumā vienmērīgi. Tas notiek šādos gadījumos:






  a) | abas pozīcijas puses sastāv no pilnīgi identiskiem instrumentiem; vai |
| --- | --- | --- |

43.

Pilnīgu atļauju dod tādos gadījumos, ja abu pozīcijas pušu vērtība vienmēr pārvietojas pretējā virzienā un visumā vienmērīgi. Tas notiek šādos gadījumos:

a)

abas pozīcijas puses sastāv no pilnīgi identiskiem instrumentiem; vai

| b) | garo naudas pozīciju nodrošina kopējais peļņas mijmaiņas darījums (vai otrādi) un starp noteikto saistību un pamata riskiem (proti, naudas pozīciju) ir precīza atbilsme. Paša mijmaiņas darījuma termiņš var atšķirties no pamata riska termiņa. |
| --- | --- |

b)

garo naudas pozīciju nodrošina kopējais peļņas mijmaiņas darījums (vai otrādi) un starp noteikto saistību un pamata riskiem (proti, naudas pozīciju) ir precīza atbilsme. Paša mijmaiņas darījuma termiņš var atšķirties no pamata riska termiņa.

Šādos gadījumos specifiskā riska kapitāla prasību nedrīkst izmantot nevienā no pozīcijām.

| 44. | Ja abu pozīciju pušu vērtība vienmēr pārvietojas pretējā virzienā un pastāv precīza atbilsme starp noteikto saistību, noteiktās saistības termiņu un kredītu atvasinātā instrumenta termiņu un pamata risku valūtas termiņu, piemēro 80 % mijieskaitu. Bez tam, kredīta atvasinātā instrumenta līguma pamatprincipi nedrīkst izraisīt kredīta atvasinātā instrumenta cenu svārstību būtisku atšķiršanos no naudas pozīcijas cenu svārstībām. Tādā pat mērā kā šis darījums pārnes risku, piemēro 80 % specifiskā riska savstarpējo ieskaiti, tai darījuma pusei, kurai ir lielākas kapitāla prasības, savukārt specifiskā riska prasības otrajā pusē ir nulle. |
| --- | --- |

44.

Ja abu pozīciju pušu vērtība vienmēr pārvietojas pretējā virzienā un pastāv precīza atbilsme starp noteikto saistību, noteiktās saistības termiņu un kredītu atvasinātā instrumenta termiņu un pamata risku valūtas termiņu, piemēro 80 % mijieskaitu. Bez tam, kredīta atvasinātā instrumenta līguma pamatprincipi nedrīkst izraisīt kredīta atvasinātā instrumenta cenu svārstību būtisku atšķiršanos no naudas pozīcijas cenu svārstībām. Tādā pat mērā kā šis darījums pārnes risku, piemēro 80 % specifiskā riska savstarpējo ieskaiti, tai darījuma pusei, kurai ir lielākas kapitāla prasības, savukārt specifiskā riska prasības otrajā pusē ir nulle.

| 45. | Daļēju atbrīvojumu dod tādos gadījumos, ja abu pozīciju pušu vērtība vienmēr pārvietojas pretējā virzienā: Tas notiek šādos gadījumos:






  a) | uz pozīciju attiecas 43. punkta b) apakšpunkts, bet pastāv neatbilstība starp noteikto saistību un pamata risku. Tomēr pozīcijas atbilst šādām prasībām:






  i) | noteiktā saistība pēc hierarhijas ir līdzvērtīga bāzes saistībai vai ierindojas aiz tās; un |
| --- | --- | --- | --- |

45.

Daļēju atbrīvojumu dod tādos gadījumos, ja abu pozīciju pušu vērtība vienmēr pārvietojas pretējā virzienā: Tas notiek šādos gadījumos:

a)

uz pozīciju attiecas 43. punkta b) apakšpunkts, bet pastāv neatbilstība starp noteikto saistību un pamata risku. Tomēr pozīcijas atbilst šādām prasībām:

i)

noteiktā saistība pēc hierarhijas ir līdzvērtīga bāzes saistībai vai ierindojas aiz tās; un

| ii) | bāzes saistībai un noteiktai saistībai ir viens un tas pats debitors un ir juridiski pielietojamas nenotikšanas vai negadījuma klauzulas; |
| --- | --- |

ii)

bāzes saistībai un noteiktai saistībai ir viens un tas pats debitors un ir juridiski pielietojamas nenotikšanas vai negadījuma klauzulas;

| b) | uz pozīciju attiecas 43. punkta a) apakšpunkts vai 44. punkts, bet pastāv valūtas vai termiņu neatbilstība kredīta aizsardzības un bāzes aktīva starpā (par valūtu neatbilstību ziņo parastā kārtībā, ziņojot par ārvalstu valūtas risku, atbilstīgi III pielikumam); vai |
| --- | --- |

b)

uz pozīciju attiecas 43. punkta a) apakšpunkts vai 44. punkts, bet pastāv valūtas vai termiņu neatbilstība kredīta aizsardzības un bāzes aktīva starpā (par valūtu neatbilstību ziņo parastā kārtībā, ziņojot par ārvalstu valūtas risku, atbilstīgi III pielikumam); vai

| c) | uz pozīciju attiecas 44. punkts, bet pastāv aktīva neatbilstība starp naudas pozīciju un kredītu atvasināto instrumentu. Tomēr bāzes aktīvs ir iekļauts kredītu atvasinātā instrumenta dokumentācijas (īstenojamās) saistībās. |
| --- | --- |

c)

uz pozīciju attiecas 44. punkts, bet pastāv aktīva neatbilstība starp naudas pozīciju un kredītu atvasināto instrumentu. Tomēr bāzes aktīvs ir iekļauts kredītu atvasinātā instrumenta dokumentācijas (īstenojamās) saistībās.

Katrā no šiem gadījumiem, tā vietā lai summētu ar specifisko risku kapitāla prasībām saistītās pašu kapitāla prasības katrā darījumu pusē, piemēro tikai augstāko no abām kapitāla prasībām.

| 46. | Visos pārējos gadījumos, uz ko neattiecas 43. līdz 45. punkts, abām pozīciju pusēm pārbauda specifiskā riska kapitāla prasības. |
| --- | --- |

46.

Visos pārējos gadījumos, uz ko neattiecas 43. līdz 45. punkts, abām pozīciju pusēm pārbauda specifiskā riska kapitāla prasības.

KOPĒJO IEGULDĪJUMU UZŅĒMUMU PAŠU KAPITĀLA PRASĪBA TIRDZNIECĪBAS GRĀMATĀ

| 47. | Kapitāla prasības CIU pozīcijām, kas atbilst 11. pantā norādītajiem nosacījumiem par tirdzniecības portfeļa kapitāla prasības noteikšanu, aprēķina saskaņā ar metodēm, kas izklāstītas no 48. līdz 56. punktam. |
| --- | --- |

47.

Kapitāla prasības CIU pozīcijām, kas atbilst 11. pantā norādītajiem nosacījumiem par tirdzniecības portfeļa kapitāla prasības noteikšanu, aprēķina saskaņā ar metodēm, kas izklāstītas no 48. līdz 56. punktam.

| 48. | Neierobežojot citus šīs nodaļas noteikumus, CIU pozīcijām piemēro pozīcijas riska (konkrētā un vispārīgā) paša kapitāla prasību 32 %. Neierobežojot noteikumus, kas izklāstīti III pielikuma 2.1. punkta ceturtajā daļā vai V pielikuma 12. punkta sestajā daļā (preču risks) kopā ar III pielikuma 2.1. punkta ceturto daļu, kuros izmantota šajos punktos paredzētā modificētā zelta apstrāde, CIU pozīcijas ir atkarīgas no pozīcijas riska kapitāla prasības (konkrētās un vispārīgās) un valūtas maiņas likmes riska, kas ir ne lielāks kā 40 %. |
| --- | --- |

48.

Neierobežojot citus šīs nodaļas noteikumus, CIU pozīcijām piemēro pozīcijas riska (konkrētā un vispārīgā) paša kapitāla prasību 32 %. Neierobežojot noteikumus, kas izklāstīti III pielikuma 2.1. punkta ceturtajā daļā vai V pielikuma 12. punkta sestajā daļā (preču risks) kopā ar III pielikuma 2.1. punkta ceturto daļu, kuros izmantota šajos punktos paredzētā modificētā zelta apstrāde, CIU pozīcijas ir atkarīgas no pozīcijas riska kapitāla prasības (konkrētās un vispārīgās) un valūtas maiņas likmes riska, kas ir ne lielāks kā 40 %.

| 49. | Iestādes var noteikt pašu kapitāla prasību CIU pozīcijām, kas atbilst 51. punktā noteiktajiem kritērijiem, izmantojot no 53. līdz 56. punktam izklāstītās metodes. |
| --- | --- |

49.

Iestādes var noteikt pašu kapitāla prasību CIU pozīcijām, kas atbilst 51. punktā noteiktajiem kritērijiem, izmantojot no 53. līdz 56. punktam izklāstītās metodes.

| 50. | Ja vien nav norādīts citādi, nav atļauts ieskaits starp CIU bāzes ieguldījumiem un citām institūcijām piederošām pozīcijām. |
| --- | --- |

50.

Ja vien nav norādīts citādi, nav atļauts ieskaits starp CIU bāzes ieguldījumiem un citām institūcijām piederošām pozīcijām.

VISPĀRĪGIE KRITĒRIJI

| 51. | Vispārīgie atbilstības kritēriji 53. līdz 56. punktos paredzēto metožu izmantošanai attiecībā uz CIU, ko izdevušas iestādes, kas atrodas Kopienas pārraudzībā vai ir reģistrētas Kopienā, ir šādi:






  a) | CIU prospektā vai līdzvērtīgā dokumentā iekļauj:






  i) | aktīvu kategorijas, kurās CIU ir atļauts ieguldīt; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

Vispārīgie atbilstības kritēriji 53. līdz 56. punktos paredzēto metožu izmantošanai attiecībā uz CIU, ko izdevušas iestādes, kas atrodas Kopienas pārraudzībā vai ir reģistrētas Kopienā, ir šādi:

a)

CIU prospektā vai līdzvērtīgā dokumentā iekļauj:

i)

aktīvu kategorijas, kurās CIU ir atļauts ieguldīt;

| ii) | ieguldījumu ierobežojumu gadījumos, attiecīgie ierobežojumi un to aprēķināšanas metodes; |
| --- | --- |

ii)

ieguldījumu ierobežojumu gadījumos, attiecīgie ierobežojumi un to aprēķināšanas metodes;

| iii) | ja atļauts parādsaistību koeficients, tā maksimālais lielums; |
| --- | --- |

iii)

ja atļauts parādsaistību koeficients, tā maksimālais lielums;

| iv) | ja atļauts ieguldīt ārpusbiržas atvasinātajos finanšu instrumentos vai atļauti pārdošanas ar atpirkšanu veida darījumi, darbības plāns, darījuma partnera riska ierobežošanai, ko rada šādi darījumi; |
| --- | --- |

iv)

ja atļauts ieguldīt ārpusbiržas atvasinātajos finanšu instrumentos vai atļauti pārdošanas ar atpirkšanu veida darījumi, darbības plāns, darījuma partnera riska ierobežošanai, ko rada šādi darījumi;

| b) | par CIU darbību tiek sniegts pusgada un gada ziņojums, lai novērtētu aktīvus un pasīvus, ienākumus un darījumus pārskata perioda laikā; |
| --- | --- |

b)

par CIU darbību tiek sniegts pusgada un gada ziņojums, lai novērtētu aktīvus un pasīvus, ienākumus un darījumus pārskata perioda laikā;

| c) | CIU ieguldījumu fondi, akcijas/vienības ir atmaksājamas skaidrā naudā, no uzņēmuma aktīviem, katru dienu, pēc vienību turētāja pieprasījuma; |
| --- | --- |

c)

CIU ieguldījumu fondi, akcijas/vienības ir atmaksājamas skaidrā naudā, no uzņēmuma aktīviem, katru dienu, pēc vienību turētāja pieprasījuma;

| d) | ieguldījumus CIU atdala no CIU pārvaldes aktīviem; |
| --- | --- |

d)

ieguldījumus CIU atdala no CIU pārvaldes aktīviem;

| e) | ieguldītājiestāde veic atbilstošu CIU riska novērtējumu. |
| --- | --- |

e)

ieguldītājiestāde veic atbilstošu CIU riska novērtējumu.

| 52. | Trešo valstu CIU ir atļauti, ja izpildīti 51. punkta a) līdz e) apakšpunkta noteikumi un, ja par iestādi atbildīgā kompetentā iestāde ir devusi atļauju. |
| --- | --- |

52.

Trešo valstu CIU ir atļauti, ja izpildīti 51. punkta a) līdz e) apakšpunkta noteikumi un, ja par iestādi atbildīgā kompetentā iestāde ir devusi atļauju.

īpašas metodes

| 53. | Ja iestādei ir zināms par CIU ikdienas bāzes ieguldījumiem, iestāde var izskatīt šos bāzes ieguldījumus, lai aprēķinātu pozīcijas riska (vispārējā un konkrētā) kapitāla prasību šīm pozīcijām, atbilstīgi metodēm, kas izklāstītas šajā pielikumā vai, ja ir dota atļauja, atbilstīgi metodēm, kas izklāstītas V pielikumā. Saskaņā ar šo pieeju CIU pozīcijas uzskata par pozīcijām CIU bāzes ieguldījumos. Ieskaits starp CIU bāzes ieguldījumiem un citām iestādei piederošām pozīcijām ir atļauts, ja vien iestādei ir pietiekams daudzums vienību, lai atļautu izpirkšanu/radīšanu apmaiņā pret bāzes ieguldījumiem. |
| --- | --- |

53.

Ja iestādei ir zināms par CIU ikdienas bāzes ieguldījumiem, iestāde var izskatīt šos bāzes ieguldījumus, lai aprēķinātu pozīcijas riska (vispārējā un konkrētā) kapitāla prasību šīm pozīcijām, atbilstīgi metodēm, kas izklāstītas šajā pielikumā vai, ja ir dota atļauja, atbilstīgi metodēm, kas izklāstītas V pielikumā. Saskaņā ar šo pieeju CIU pozīcijas uzskata par pozīcijām CIU bāzes ieguldījumos. Ieskaits starp CIU bāzes ieguldījumiem un citām iestādei piederošām pozīcijām ir atļauts, ja vien iestādei ir pietiekams daudzums vienību, lai atļautu izpirkšanu/radīšanu apmaiņā pret bāzes ieguldījumiem.

| 54. | Iestāde var aprēķināt CIU pozīcijas riska (vispārējā un konkrētā) kapitāla prasību, atbilstīgi šajā pielikumā izklāstītajām metodēm, vai, ja ir dota atļauja, atbilstīgi metodēm, kas izklāstītas V pielikumā, pieņemtajām pozīcijām, kas pārstāv tās, kas ir nepieciešamas, lai reproducētu ārēji radīta indeksa vai fiksētā akciju groza vai parāda vērtspapīru, kas minēti a) punktā, sastāvu un darbību, ja ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | CIU pilnvaras mērķis ir reproducēt ārēji radīta indeksa vai fiksētā akciju groza, vai parāda vērtspapīru sastāvu un darbību; |
| --- | --- | --- |

54.

Iestāde var aprēķināt CIU pozīcijas riska (vispārējā un konkrētā) kapitāla prasību, atbilstīgi šajā pielikumā izklāstītajām metodēm, vai, ja ir dota atļauja, atbilstīgi metodēm, kas izklāstītas V pielikumā, pieņemtajām pozīcijām, kas pārstāv tās, kas ir nepieciešamas, lai reproducētu ārēji radīta indeksa vai fiksētā akciju groza vai parāda vērtspapīru, kas minēti a) punktā, sastāvu un darbību, ja ievēroti šādi nosacījumi:

a)

CIU pilnvaras mērķis ir reproducēt ārēji radīta indeksa vai fiksētā akciju groza, vai parāda vērtspapīru sastāvu un darbību;

| b) | minimālo korelāciju 0,9 starp CIU un indeksu vai akciju grozu, vai parāda vērtspapīriem, ikdienas cenu svārstībām var skaidri noteikt minimālā laika posmā, kas ir seši mēneši. “Korelācija” šajā kontekstā nozīmē korelācijas koeficientu starp dienas peļņu no CIU un indeksu vai akciju grozu vai parāda vērtspapīriem, ko tas attēlo; |
| --- | --- |

b)

minimālo korelāciju 0,9 starp CIU un indeksu vai akciju grozu, vai parāda vērtspapīriem, ikdienas cenu svārstībām var skaidri noteikt minimālā laika posmā, kas ir seši mēneši. “Korelācija” šajā kontekstā nozīmē korelācijas koeficientu starp dienas peļņu no CIU un indeksu vai akciju grozu vai parāda vērtspapīriem, ko tas attēlo;

| 55. | Ja iestādei nav zināms par CIU ikdienas bāzes ieguldījumiem, iestāde var aprēķināt pozīcijas riska kapitāla prasību (vispārējo un konkrēto) atbilstīgi šajā pielikumā izklāstītajām metodēm, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | pieņem, ka CIU sākumā iegulda ar šo pilnvaru atļauto maksimālo lielumu aktīvu kategorijās, kas piesaista pozīcijas riska (vispārējā un konkrētā) augstāko kapitāla prasību, un pēc tam turpina ieguldīt dilstošā secībā līdz ir sasniegts maksimālais kopējais ieguldījumu ierobežojums. Pozīciju CIU uzskata par tiešu līdzdalību ieņemtajās pozīcijās; |
| --- | --- | --- |

55.

Ja iestādei nav zināms par CIU ikdienas bāzes ieguldījumiem, iestāde var aprēķināt pozīcijas riska kapitāla prasību (vispārējo un konkrēto) atbilstīgi šajā pielikumā izklāstītajām metodēm, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:

a)

pieņem, ka CIU sākumā iegulda ar šo pilnvaru atļauto maksimālo lielumu aktīvu kategorijās, kas piesaista pozīcijas riska (vispārējā un konkrētā) augstāko kapitāla prasību, un pēc tam turpina ieguldīt dilstošā secībā līdz ir sasniegts maksimālais kopējais ieguldījumu ierobežojums. Pozīciju CIU uzskata par tiešu līdzdalību ieņemtajās pozīcijās;

| b) | aprēķinot savu kapitāla prasību pozīciju riskam, iestādes ņem vērā maksimālo netiešo risku, ko tās var uzņemties, ja tās ar CIU pozīciju starpniecību izmanto sviras efektu, proporcionāli palielinot pozīcijas CIU līdz maksimālajam riskam, attiecībā uz bāzes ieguldījumu posteņiem, kas izriet no šīs ieguldījumu pilnvaras; |
| --- | --- |

b)

aprēķinot savu kapitāla prasību pozīciju riskam, iestādes ņem vērā maksimālo netiešo risku, ko tās var uzņemties, ja tās ar CIU pozīciju starpniecību izmanto sviras efektu, proporcionāli palielinot pozīcijas CIU līdz maksimālajam riskam, attiecībā uz bāzes ieguldījumu posteņiem, kas izriet no šīs ieguldījumu pilnvaras;

| c) | ja saskaņā ar šo punktu pozīcijas risku (vispārējo un konkrēto) kapitāla prasība pārsniedz 48. punktā paredzēto, kapitāla prasību nosaka šajā līmenī. |
| --- | --- |

c)

ja saskaņā ar šo punktu pozīcijas risku (vispārējo un konkrēto) kapitāla prasība pārsniedz 48. punktā paredzēto, kapitāla prasību nosaka šajā līmenī.

| 56. | Iestādes var paļauties uz trešo personu attiecībā uz aprēķinu un ziņojumu sniegšanu par pozīcijas riska (vispārējā un konkrētā) kapitāla prasībām, CIU pozīcijām, uz kurām attiecas šā pielikuma 53. un 55. punktā minētās metodes, ar nosacījumu, ka aprēķinu un ziņojuma pareizība ir atbilstoši nodrošināta. |
| --- | --- |

56.

Iestādes var paļauties uz trešo personu attiecībā uz aprēķinu un ziņojumu sniegšanu par pozīcijas riska (vispārējā un konkrētā) kapitāla prasībām, CIU pozīcijām, uz kurām attiecas šā pielikuma 53. un 55. punktā minētās metodes, ar nosacījumu, ka aprēķinu un ziņojuma pareizība ir atbilstoši nodrošināta.

II PIELIKUMS

KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA NORĒĶINU UN OTRAS PUSES KREDĪTRISKAM

NORĒĶINU/PIEGĀDES RISKS

| 1. | Attiecībā uz darījumiem, kuros pēc attiecīgā piegādes datuma nav nokārtots norēķins attiecībā uz parāda instrumentiem, akcijām, ārvalstu valūtām un precēm (izņemot atpirkuma un atpakaļpirkuma līgumus un vērtspapīru vai preču aizdevumu, un vērtspapīru vai preču aizņēmumu), iestādei jāaprēķina cenas atšķirība, kam tā ir pakļauta. Šī ir atšķirība starp konkrētā parāda instrumenta, akcijas, ārvalstu valūtas vai preces līgto norēķinu cenu un tās pašreizējo tirgus vērtību, ja atšķirība varētu radīt iestādei zaudējumu. Šo starpību reizina ar attiecīgu 1. tabulas A slejas faktoru, lai aprēķinātu savu kapitāla normu.
  1. tabula






  Darba dienu skaits pēc noteiktās norēķinu dienas | (%) |
| --- | --- | --- |
| 5-15 | 8 |
| 16-30 | 50 |
| 31-45 | 75 |
| 46 un vairāk | 100 |

1.

Attiecībā uz darījumiem, kuros pēc attiecīgā piegādes datuma nav nokārtots norēķins attiecībā uz parāda instrumentiem, akcijām, ārvalstu valūtām un precēm (izņemot atpirkuma un atpakaļpirkuma līgumus un vērtspapīru vai preču aizdevumu, un vērtspapīru vai preču aizņēmumu), iestādei jāaprēķina cenas atšķirība, kam tā ir pakļauta. Šī ir atšķirība starp konkrētā parāda instrumenta, akcijas, ārvalstu valūtas vai preces līgto norēķinu cenu un tās pašreizējo tirgus vērtību, ja atšķirība varētu radīt iestādei zaudējumu. Šo starpību reizina ar attiecīgu 1. tabulas A slejas faktoru, lai aprēķinātu savu kapitāla normu.

1. tabula

Darba dienu skaits pēc noteiktās norēķinu dienas

(%)

5-15

8

16-30

50

31-45

75

46 un vairāk

100

BRĪVĀS PIEGĀDES

| 2. | Iestādei jātur pašu kapitāls, kā tas noteikts 2. tabulā, ja:






  a) | tā ir samaksājusi par vērtspapīriem, ārvalstu valūtām vai precēm, pirms saņēmusi tās, vai ir nodevusi vērtspapīrus, ārvalstu valūtas vai preces, pirms saņēmusi samaksu par tām; un |
| --- | --- | --- |

2.

Iestādei jātur pašu kapitāls, kā tas noteikts 2. tabulā, ja:

a)

tā ir samaksājusi par vērtspapīriem, ārvalstu valūtām vai precēm, pirms saņēmusi tās, vai ir nodevusi vērtspapīrus, ārvalstu valūtas vai preces, pirms saņēmusi samaksu par tām; un

| b) | pārrobežu darījumu gadījumā ir pagājusi viena vai vairākas dienas, kopš tā ir veikusi samaksu vai piegādi. |
| --- | --- |

b)

pārrobežu darījumu gadījumā ir pagājusi viena vai vairākas dienas, kopš tā ir veikusi samaksu vai piegādi.

2. tabula: Rīcība ar kapitālu attiecība uz brīvām piegādēm

| Darījuma veids | Līdz pirmajam līguma maksājumam vai piegādei | No pirmā līguma maksājuma vai piegādes līdz četrām dienām pēc otrā līguma maksājuma vai piegādes | No 5 darba dienām pēc otrā līguma maksājuma vai piegādes izsūtīšanas līdz darbības izbeigšanai |
| --- | --- | --- | --- |
| Brīvā piegāde | Nav kapitāla maksājuma | Izmantot kā riska darījumu | Atlikusī pārskaitāmā vērtība plus pašreizējais pozitīvais darījums no pašu kapitāla |

Darījuma veids

Līdz pirmajam līguma maksājumam vai piegādei

No pirmā līguma maksājuma vai piegādes līdz četrām dienām pēc otrā līguma maksājuma vai piegādes

No 5 darba dienām pēc otrā līguma maksājuma vai piegādes izsūtīšanas līdz darbības izbeigšanai

Brīvā piegāde

Nav kapitāla maksājuma

Izmantot kā riska darījumu

Atlikusī pārskaitāmā vērtība plus pašreizējais pozitīvais darījums no pašu kapitāla

| 3. | Piemērojot riska svērumu brīvās piegādes darījumiem, kas veikti saskaņā ar 2. tabulas 3. sleju, iestādes, izmantojot pieeju, kas noteikta Direktīvas 2006/.../EK 84. līdz 89. pantā, var piešķirt PD darījumu partneriem, kuriem viņiem nav citu tirdzniecības portfeļa darījumu, pamatojoties uz darījumu partneru ārējām likmēm. Iestādes, kas izmanto pašu LGD kalkulācijas, var piemērot LGD, kas noteikts Direktīvas 2006/.../EK VII pielikuma 2. daļas 8. punktā, brīvajiem piegādes darījumiem, ko veic saskaņā ar 2. tabulas 3. sleju, nodrošinot, ka to piemēro visiem šāda veida darījumiem. Iestādes, kas izmanto pieeju, kas noteikta Direktīvas 2006/.../EK 84. līdz 89. pantā, kā alternatīvu var piemērot riska svērumus, kā tas noteikts minētās direktīvas 78. līdz 83. pantā, nodrošinot, ka tos piemēro visiem šāda veida darījumiem vai var piešķirt 100 % riska svērumu visiem šāda veida darījumiem.
  Ja pozitīva darījuma apjoms, veicot piegādi, nav materiāls, iestādes šiem darījumiem var piešķirt 100 % riska svērumu. |
| --- | --- |

3.

Piemērojot riska svērumu brīvās piegādes darījumiem, kas veikti saskaņā ar 2. tabulas 3. sleju, iestādes, izmantojot pieeju, kas noteikta Direktīvas 2006/.../EK 84. līdz 89. pantā, var piešķirt PD darījumu partneriem, kuriem viņiem nav citu tirdzniecības portfeļa darījumu, pamatojoties uz darījumu partneru ārējām likmēm. Iestādes, kas izmanto pašu LGD kalkulācijas, var piemērot LGD, kas noteikts Direktīvas 2006/.../EK VII pielikuma 2. daļas 8. punktā, brīvajiem piegādes darījumiem, ko veic saskaņā ar 2. tabulas 3. sleju, nodrošinot, ka to piemēro visiem šāda veida darījumiem. Iestādes, kas izmanto pieeju, kas noteikta Direktīvas 2006/.../EK 84. līdz 89. pantā, kā alternatīvu var piemērot riska svērumus, kā tas noteikts minētās direktīvas 78. līdz 83. pantā, nodrošinot, ka tos piemēro visiem šāda veida darījumiem vai var piešķirt 100 % riska svērumu visiem šāda veida darījumiem.

Ja pozitīva darījuma apjoms, veicot piegādi, nav materiāls, iestādes šiem darījumiem var piešķirt 100 % riska svērumu.

| 4. | Plašu bojājumu gadījumā norēķinu vai muitas sistēmā, kompetentās iestādes var atteikties no kapitāla prasībām, ko aprēķina, kā tas noteikts 1. un 2. punktā līdz brīdim, kad situācija tiek nostabilizēta. Šajā gadījumā darījumu partneru nespēju veikt tirdzniecības darījumu neuzskata par kredītriska saistību nepildīšanu. |
| --- | --- |

4.

Plašu bojājumu gadījumā norēķinu vai muitas sistēmā, kompetentās iestādes var atteikties no kapitāla prasībām, ko aprēķina, kā tas noteikts 1. un 2. punktā līdz brīdim, kad situācija tiek nostabilizēta. Šajā gadījumā darījumu partneru nespēju veikt tirdzniecības darījumu neuzskata par kredītriska saistību nepildīšanu.

OTRAS PUSES KREDĪTRISKS (OPKR)

| 5. | Iestādes prasa turēt kapitālu pret OPKR, ja tas rodas no riskiem, kuriem ir šāds iemesls:






  a) | ārpusbiržas atvasinātie instrumenti un kredītu atvasinātie instrumenti; |
| --- | --- | --- |

5.

Iestādes prasa turēt kapitālu pret OPKR, ja tas rodas no riskiem, kuriem ir šāds iemesls:

a)

ārpusbiržas atvasinātie instrumenti un kredītu atvasinātie instrumenti;

| b) | pārdošanas ar atpirkšanu līgumi, pirkuma ar atpārdevumu līgumi, vērtspapīru vai preču aizdevumi vai aizņēmumi, kas ir pamatoti ar tirdzniecības grāmatā iekļautajiem vērtspapīriem vai precēm; |
| --- | --- |

b)

pārdošanas ar atpirkšanu līgumi, pirkuma ar atpārdevumu līgumi, vērtspapīru vai preču aizdevumi vai aizņēmumi, kas ir pamatoti ar tirdzniecības grāmatā iekļautajiem vērtspapīriem vai precēm;

| c) | drošības depozīta aizdevumu darījumi, pamatojoties uz vērtspapīriem un precēm; |
| --- | --- |

c)

drošības depozīta aizdevumu darījumi, pamatojoties uz vērtspapīriem un precēm;

| d) | ilgo norēķinu darījumi. |
| --- | --- |

d)

ilgo norēķinu darījumi.

| 6. | Ievērojot 7. līdz 10. punktu, šādu risku riska vērtību un riska svērto vērtību, aprēķina saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V daļas 2. nodaļas 3. iedaļas noteikumiem, pie kam atsauces uz “kredītiestādēm” šajā iedaļā, interpretē kā atsauces uz “iestādēm”, atsauces uz “mātes kredītiestādēm” interpretē kā atsauces uz “mātes iestādēm” atbilstoši interpretējot saistīto terminoloģiju. |
| --- | --- |

6.

Ievērojot 7. līdz 10. punktu, šādu risku riska vērtību un riska svērto vērtību, aprēķina saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V daļas 2. nodaļas 3. iedaļas noteikumiem, pie kam atsauces uz “kredītiestādēm” šajā iedaļā, interpretē kā atsauces uz “iestādēm”, atsauces uz “mātes kredītiestādēm” interpretē kā atsauces uz “mātes iestādēm” atbilstoši interpretējot saistīto terminoloģiju.

| 7. | Šā pielikuma 6. punkta vajadzībām:
  Uzskata, ka Direktīvas 2006/.../EK IV pielikums ir grozīts, ietverot Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C daļas 8. punktu;
  Uzskata, ka Direktīvas 2006/.../EK III pielikums ir grozīts, pēc 1. tabulas zemsvītras piezīmēm iekļaujot šādu tekstu:
  Lai iegūtu varbūtējā nākotnes kredītriska skaitli, kopējās peļņas mijmaiņas darījuma gadījumā, kredīta atvasināto instrumentu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līguma atvasināto instrumentu, instrumenta nominālsummu reizina ar šādiem procentiem:






  — | ja noteiktā saistība ir tā, kas izraisa iestādei tiešu risku, tad kvalificēts postenis I pielikuma nozīmē ir — 5 %; un |
| --- | --- | --- |

7.

Šā pielikuma 6. punkta vajadzībām:

Uzskata, ka Direktīvas 2006/.../EK IV pielikums ir grozīts, ietverot Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C daļas 8. punktu;

Uzskata, ka Direktīvas 2006/.../EK III pielikums ir grozīts, pēc 1. tabulas zemsvītras piezīmēm iekļaujot šādu tekstu:

Lai iegūtu varbūtējā nākotnes kredītriska skaitli, kopējās peļņas mijmaiņas darījuma gadījumā, kredīta atvasināto instrumentu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līguma atvasināto instrumentu, instrumenta nominālsummu reizina ar šādiem procentiem:

—

ja noteiktā saistība ir tā, kas izraisa iestādei tiešu risku, tad kvalificēts postenis I pielikuma nozīmē ir — 5 %; un

| — | ja noteiktā saistība ir tā, kas izraisa iestādei tiešu risku, tad tā nav kvalificēts postenis I pielikuma nozīmē ir — 10 %. |
| --- | --- |

—

ja noteiktā saistība ir tā, kas izraisa iestādei tiešu risku, tad tā nav kvalificēts postenis I pielikuma nozīmē ir — 10 %.

Tomēr, gadījumā ar kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu, iestādei, kuras riski rodas no mijmaiņas un atspoguļo garo pozīciju attiecībā uz posteni, kas ir tā pamatā, ir atļauts varbūtējam nākotnes kredītriskam izmantot 0 %, ja kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgums ir atkarīgs no iestādes slēgšanas maksātnespējas dēļ, risks, kas rodas no mijmaiņas atbilst pamatpozīcijas īsajai pozīcijai, pat ja pamatpozīcija nav atkritusi.

Ja kredīta atvasinātais instruments sniedz aizsardzību saistībā ar “n-to saistību nepildīšanas gadījumu” bāzes saistību virknē, augstāk norādītos procentu skaitļus nosaka saistībā ar n-to zemāko, noteikto kredīta kvalitāti, ko savukārt nosaka, nosakot vai tā, ja tai ir pakļauta iestāde, ir kvalificēts postenis I pielikuma nozīmē.

| 8. | Šā pielikuma 6. punkta vajadzībām, aprēķinot riska svērto vērtību, iestādēm nav atļauts izmantot finanšu nodrošinājuma vienkāršo metodi, kas izklāstīta Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 3. sadaļas 24. līdz 29. punktā, lai atzītu finanšu nodrošinājuma ietekmi. |
| --- | --- |

8.

Šā pielikuma 6. punkta vajadzībām, aprēķinot riska svērto vērtību, iestādēm nav atļauts izmantot finanšu nodrošinājuma vienkāršo metodi, kas izklāstīta Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 3. sadaļas 24. līdz 29. punktā, lai atzītu finanšu nodrošinājuma ietekmi.

| 9. | Šā pielikuma 6. punkta vajadzībām pārdošanas ar atpirkšanu darījumus un vērtspapīrus vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumus, kas iegrāmatoti tirdzniecības portfelī, visus finanšu instrumentus un preces, kas ir piemērotas iekļaušanai tirdzniecības portfelī, var uzskatīt par piemērotu nodrošinājumu. Riskiem, kas radušies ārpusbiržas atvasināto instrumentu dēļ un ir iegrāmatoti tirdzniecības portfelī, tās preces, kas ir piemērotas iekļaušanai tirdzniecības portfelī, var uzskatīt par piemērotu nodrošinājumu. Lai aprēķinātu no svārstīguma izrietošas korekcijas, ja finanšu instrumenti vai preces, kas saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikumu nav uzskatāmas par piemērotām, ir aizdotas, pārdotas vai nodrošinātas, vai aizņemtas, pirktas vai saņemtas ar nodrošinājumu vai citādi ar šāda darījuma starpniecību, pie tam iestāde piemēro uzraudzības svārstību korekciju pieeju, kas paredzēta minētās direktīvas VIII pielikuma 3. daļā, ar šādiem instrumentiem un precēm rīkojas tāpat kā ar blakusindeksa akcijām no atzītas biržas saraksta.
  Ja iestādes izmanto uz pašu aplēsēm balstītu no svārstīguma izrietošo korekciju metodi saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 3. daļu attiecībā uz finanšu instrumentiem vai precēm, kas saskaņā ar minētās direktīvas VIII pielikumu nav uzskatāmas par piemērotām, tad no svārstīguma izrietošās korekcijas aprēķina atsevišķi. Ja iestādes izmanto ar iekšējiem modeļiem pamatotu pieeju, kas definēta Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 3. daļā, tad tās var piemērot šo pieeju arī tirdzniecības portfelī. |
| --- | --- |

9.

Šā pielikuma 6. punkta vajadzībām pārdošanas ar atpirkšanu darījumus un vērtspapīrus vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumus, kas iegrāmatoti tirdzniecības portfelī, visus finanšu instrumentus un preces, kas ir piemērotas iekļaušanai tirdzniecības portfelī, var uzskatīt par piemērotu nodrošinājumu. Riskiem, kas radušies ārpusbiržas atvasināto instrumentu dēļ un ir iegrāmatoti tirdzniecības portfelī, tās preces, kas ir piemērotas iekļaušanai tirdzniecības portfelī, var uzskatīt par piemērotu nodrošinājumu. Lai aprēķinātu no svārstīguma izrietošas korekcijas, ja finanšu instrumenti vai preces, kas saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikumu nav uzskatāmas par piemērotām, ir aizdotas, pārdotas vai nodrošinātas, vai aizņemtas, pirktas vai saņemtas ar nodrošinājumu vai citādi ar šāda darījuma starpniecību, pie tam iestāde piemēro uzraudzības svārstību korekciju pieeju, kas paredzēta minētās direktīvas VIII pielikuma 3. daļā, ar šādiem instrumentiem un precēm rīkojas tāpat kā ar blakusindeksa akcijām no atzītas biržas saraksta.

Ja iestādes izmanto uz pašu aplēsēm balstītu no svārstīguma izrietošo korekciju metodi saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 3. daļu attiecībā uz finanšu instrumentiem vai precēm, kas saskaņā ar minētās direktīvas VIII pielikumu nav uzskatāmas par piemērotām, tad no svārstīguma izrietošās korekcijas aprēķina atsevišķi. Ja iestādes izmanto ar iekšējiem modeļiem pamatotu pieeju, kas definēta Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 3. daļā, tad tās var piemērot šo pieeju arī tirdzniecības portfelī.

| 10. | Šā pielikuma 6. punkta vajadzībām saistībā ar vispārējo nolīgumu par savstarpējo prasījumu dzēšanas atzīšanu, attiecībā uz pārdošanu ar atpirkšanu un/vai vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumiem un/vai citiem tirgus nosacītiem darījumiem ar kapitālu, ieskaits starp tirdzniecības portfeļa pozīcijām un pozīcijām ārpus tirdzniecības portfeļa, tiks atzīts vienīgi tad, ja ieskaitītie darījumi atbilst turpmāk norādītiem nosacījumiem:






  a) | visi darījumi ik dienas tiek novērtēti pēc pēdējā biržas kursa; |
| --- | --- | --- |

10.

Šā pielikuma 6. punkta vajadzībām saistībā ar vispārējo nolīgumu par savstarpējo prasījumu dzēšanas atzīšanu, attiecībā uz pārdošanu ar atpirkšanu un/vai vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumiem un/vai citiem tirgus nosacītiem darījumiem ar kapitālu, ieskaits starp tirdzniecības portfeļa pozīcijām un pozīcijām ārpus tirdzniecības portfeļa, tiks atzīts vienīgi tad, ja ieskaitītie darījumi atbilst turpmāk norādītiem nosacījumiem:

a)

visi darījumi ik dienas tiek novērtēti pēc pēdējā biržas kursa;

| b) | jebkurš postenis, kas darījumu ietvaros ir aizdots, pirkts vai saņemts, ir uzskatāms par atbilstošu finanšu nodrošinājumu, saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V sadaļas 2. nodaļas 3. iedaļas 3. punktu, nepiemērojot šā pielikuma 9. punktu. |
| --- | --- |

b)

jebkurš postenis, kas darījumu ietvaros ir aizdots, pirkts vai saņemts, ir uzskatāms par atbilstošu finanšu nodrošinājumu, saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK V sadaļas 2. nodaļas 3. iedaļas 3. punktu, nepiemērojot šā pielikuma 9. punktu.

| 11. | Ja kredītu atvasinātais instruments, kas iekļauts tirdzniecības portfelī, veido daļu no iekšējā riska ierobežošana darījuma un kredīta aizsardzība saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK ir atzīta, uzskata, ka nepastāv darījuma partnera risks, kura iemesls ir kredītu atvasinātais instruments. |
| --- | --- |

11.

Ja kredītu atvasinātais instruments, kas iekļauts tirdzniecības portfelī, veido daļu no iekšējā riska ierobežošana darījuma un kredīta aizsardzība saskaņā ar Direktīvas 2006/.../EK ir atzīta, uzskata, ka nepastāv darījuma partnera risks, kura iemesls ir kredītu atvasinātais instruments.

| 12. | Kapitāla prasība ir 8 % no kopējās riska svērtās vērtības. |
| --- | --- |

12.

Kapitāla prasība ir 8 % no kopējās riska svērtās vērtības.

III PIELIKUMS

KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA ĀRVALSTU VALŪTAS RISKAM

| 1. | Ja iestādes kopējā neto ārvalstu valūtas pozīciju un neto zelta pozīciju summa, ko aprēķina saskaņā ar 2. punktā izklāstīto procedūru, pārsniedz 2 % no tās kopējā pašu kapitāla, tad, lai aprēķinātu tās pašu kapitāla normatīvus attiecībā uz ārvalstu valūtas risku, to reizina ar 8 % tās neto ārvalstu valūtas pozīcijas un tās neto zelta pozīcijas summu. |
| --- | --- |

1.

Ja iestādes kopējā neto ārvalstu valūtas pozīciju un neto zelta pozīciju summa, ko aprēķina saskaņā ar 2. punktā izklāstīto procedūru, pārsniedz 2 % no tās kopējā pašu kapitāla, tad, lai aprēķinātu tās pašu kapitāla normatīvus attiecībā uz ārvalstu valūtas risku, to reizina ar 8 % tās neto ārvalstu valūtas pozīcijas un tās neto zelta pozīcijas summu.

| 2. | Izmanto divu pakāpju aprēķinu ārvalstu valūtas riska kapitāla prasībai. |
| --- | --- |

2.

Izmanto divu pakāpju aprēķinu ārvalstu valūtas riska kapitāla prasībai.

| 2.1. | Pirmkārt, aprēķina iestādes neto atklāto pozīciju visās valūtās (ieskaitot pārskata valūtu) un zeltā.
  Šī neto atklātā pozīcija sastāv no šādu elementu summas (pozitīvu vai negatīvu):






  a) | neto tūlītējā pozīcija (t. i., visi aktīvu posteņi, no tiem atņem visus pasīvu posteņus, ieskaitot konkrētajā valūtā uzkrātos procentu maksājumus), vai — zeltam — neto tūlītējā pozīcija zeltā); |
| --- | --- | --- |

2.1.

Pirmkārt, aprēķina iestādes neto atklāto pozīciju visās valūtās (ieskaitot pārskata valūtu) un zeltā.

Šī neto atklātā pozīcija sastāv no šādu elementu summas (pozitīvu vai negatīvu):

a)

neto tūlītējā pozīcija (t. i., visi aktīvu posteņi, no tiem atņem visus pasīvu posteņus, ieskaitot konkrētajā valūtā uzkrātos procentu maksājumus), vai — zeltam — neto tūlītējā pozīcija zeltā);

| b) | neto termiņa (nākotnes) pozīcija (t. i., visas summas, kas būs jāsaņem, atskaitot visas summas, kas būs jāsamaksā, saskaņā ar standartizētiem valūtas un zelta maiņas darījumiem, ieskaitot valūtas un zelta standartizētus nākotnes darījumus un valūtas apmaiņas pamatkapitālu, kas nav iekļauts tūlītējā pozīcijā); |
| --- | --- |

b)

neto termiņa (nākotnes) pozīcija (t. i., visas summas, kas būs jāsaņem, atskaitot visas summas, kas būs jāsamaksā, saskaņā ar standartizētiem valūtas un zelta maiņas darījumiem, ieskaitot valūtas un zelta standartizētus nākotnes darījumus un valūtas apmaiņas pamatkapitālu, kas nav iekļauts tūlītējā pozīcijā);

| c) | neatsaucami galvojumi (un līdzīgi instrumenti), kas noteikti tiks nosaukti, un ko, iespējams, nevar atsaukt; |
| --- | --- |

c)

neatsaucami galvojumi (un līdzīgi instrumenti), kas noteikti tiks nosaukti, un ko, iespējams, nevar atsaukt;

| d) | neto standartizēto līgumu ienākumi/izdevumi, kas vēl nav uzkrāti, bet jau pilnībā nodrošināti (termiņa līgumu neto ienākumi/izdevumi, kas vēl nav iekļauti grāmatvedības reģistros, bet ir pilnībā nodrošināti ar nestandartizētiem nākotnes valūtas darījumiem, var tikt iekļauti šeit, pārskata iestādei neatkarīgi pieņemot lēmumu, un ar kompetento iestāžu iepriekšēju piekrišanu); |
| --- | --- |

d)

neto standartizēto līgumu ienākumi/izdevumi, kas vēl nav uzkrāti, bet jau pilnībā nodrošināti (termiņa līgumu neto ienākumi/izdevumi, kas vēl nav iekļauti grāmatvedības reģistros, bet ir pilnībā nodrošināti ar nestandartizētiem nākotnes valūtas darījumiem, var tikt iekļauti šeit, pārskata iestādei neatkarīgi pieņemot lēmumu, un ar kompetento iestāžu iepriekšēju piekrišanu);

| e) | neto delta (vai ar delta pamatots) ekvivalents ārvalstu valūtas un zelta iespēju darījumu kopējai uzskaitei; |
| --- | --- |

e)

neto delta (vai ar delta pamatots) ekvivalents ārvalstu valūtas un zelta iespēju darījumu kopējai uzskaitei;

| f) | pārējo iespēju darījumu tirgus vērtība (kas nav ārvalstu valūtas un zelta iespēju darījumi). |
| --- | --- |

f)

pārējo iespēju darījumu tirgus vērtība (kas nav ārvalstu valūtas un zelta iespēju darījumi).

Visas pozīcijas, ko iestāde ir apzināti pieņēmusi, lai nodrošinātos pret negatīvām sekām, ko rada maiņas kurss tās kapitāla proporcijai, var izslēgt no neto valūtas risku aprēķina. Šādām pozīcijām jābūt netirgojamām vai strukturālām, un, lai tās izslēgtu, visām izmaiņām to izslēguma noteikumos vajag kompetento iestāžu piekrišanu. To pašu režīmu, ievērojot tos pašus nosacījumus kā iepriekš, var piemērot iestādes pozīcijām, kas attiecas uz posteņiem, kas ir jau atskaitīti, aprēķinot pašu kapitālu.

Lai veiktu pirmajā daļā minētos aprēķinus attiecībā uz CIU, ņem vērā CIU aktuālās ārvalstu valūtas pozīcijas. Ziņojumu sniegšanā par CIU ārvalstu valūtas pozīcijām, iestādes var paļauties uz trešo personu, ja ir atbilstoši nodrošināta šā ziņojuma pareizība. Ja iestādei nav zināmas CIU ārvalstu valūtas pozīcijas, pieņem, ka CIU līdz CIU pilnvarā atļautai maksimālajai robežai ārvalstu valūtā, un iestādes, aprēķinot savu kapitāla prasību ārvalstu valūtas riskam, tirdzniecības portfeļa pozīcijām, ņem vērā maksimālo netiešo risku, ko tās var uzņemties, izmantojot sviras efektu ar CIU pozīciju starpniecību. To panāk proporcionāli palielinot CIU pozīciju līdz maksimālajam riskam bāzes ieguldījumu posteņos, kas izriet no šīs ieguldījumu pilnvaras. CIU pieņemto pozīciju ārvalstu valūtā uzskata par atsevišķu valūtu, tāpat kā ieguldījumus zeltā, ievērojot pārveidojumu, ka, ja iespējams virzīt CIU ieguldījumu, kopējo garo pozīciju var pieskaitīt kopējai garajai atvērtai ārvalstu valūtas pozīcijai un kopējo īso pozīciju var pieskaitīt kopējai īsajai atvērtajai ārzemju valūtas pozīcijai. Šādu pozīciju starpā ieskaits netiks atļauts pirms aprēķinu veikšanas.

Kompetentās iestādes pēc saviem ieskatiem var ļaut iestādēm izmantot neto pašreizējo vērtību, aprēķinot neto atklāto pozīciju visās valūtās un zeltā.

| 2.2. | Otrkārt, visu valūtu neto īsās un garās pozīcijas, izņemot pārskata valūtu un neto garās vai īsās pozīcijas zeltā, konvertē pārskata valūtā atbilstoši dienas kursam. Lielākā no kopsummām ir iestādes kopējā neto ārvalstu valūtas pozīcija. |
| --- | --- |

2.2.

Otrkārt, visu valūtu neto īsās un garās pozīcijas, izņemot pārskata valūtu un neto garās vai īsās pozīcijas zeltā, konvertē pārskata valūtā atbilstoši dienas kursam. Lielākā no kopsummām ir iestādes kopējā neto ārvalstu valūtas pozīcija.

| 3. | Šā pielikuma nolūkiem, atkāpjoties no 1. punkta, un līdz turpmākai koordinācijai kompetentās iestādes var noteikt vai ļaut iestādēm izmantot šādas procedūras. |
| --- | --- |

3.

Šā pielikuma nolūkiem, atkāpjoties no 1. punkta, un līdz turpmākai koordinācijai kompetentās iestādes var noteikt vai ļaut iestādēm izmantot šādas procedūras.

| 3.1. | Kompetentās iestādes var ļaut iestādēm paredzēt zemākas kapitāla prasības pret pozīcijām cieši savstarpēji saistītās valūtās, kas ir zemākas par tām, kas izriet no 1. un 2. punkta piemērošanas. Kompetentas iestādes var uzskatīt valūtu pāri par cieši saistītu tikai tad, ja zaudējuma iespējai, kas aprēķināta uz pēdējo trīs vai piecu gadu dienas kursu datu pamata, attiecībā uz vienādām vai pretējām pozīcijām šajās valūtās turpmākās 10 darba dienās, kas ir 4 % no konkrētās saskaņotās pozīcijas vērtības vai mazāk (vērtība noteikta pārskata valūtā), ir vismaz 99 %, ja izmanto trīs gadu pārskata periodu, vai 95 %, ja izmanto piecu gadu pārskata periodu. Pašu kapitāla prasības saskaņotām pozīcijām divās cieši saistītās valūtās ir 4 %, ko reizina ar saskaņotās pozīcijas vērtību. Kapitāla prasības nesaskaņotām pozīcijām cieši saistītās valūtās un visām pozīcijām citās valūtās ir 8 %, kas reizināti ar lielāko no neto īso vai neto garo pozīciju summas šajās valūtās, pirms tam atskaitot saskaņotās pozīcijas cieši saistītas valūtās. |
| --- | --- |

3.1.

Kompetentās iestādes var ļaut iestādēm paredzēt zemākas kapitāla prasības pret pozīcijām cieši savstarpēji saistītās valūtās, kas ir zemākas par tām, kas izriet no 1. un 2. punkta piemērošanas. Kompetentas iestādes var uzskatīt valūtu pāri par cieši saistītu tikai tad, ja zaudējuma iespējai, kas aprēķināta uz pēdējo trīs vai piecu gadu dienas kursu datu pamata, attiecībā uz vienādām vai pretējām pozīcijām šajās valūtās turpmākās 10 darba dienās, kas ir 4 % no konkrētās saskaņotās pozīcijas vērtības vai mazāk (vērtība noteikta pārskata valūtā), ir vismaz 99 %, ja izmanto trīs gadu pārskata periodu, vai 95 %, ja izmanto piecu gadu pārskata periodu. Pašu kapitāla prasības saskaņotām pozīcijām divās cieši saistītās valūtās ir 4 %, ko reizina ar saskaņotās pozīcijas vērtību. Kapitāla prasības nesaskaņotām pozīcijām cieši saistītās valūtās un visām pozīcijām citās valūtās ir 8 %, kas reizināti ar lielāko no neto īso vai neto garo pozīciju summas šajās valūtās, pirms tam atskaitot saskaņotās pozīcijas cieši saistītas valūtās.

| 3.2. | Kompetentās iestādes var ļaut iestādēm no jebkuras no 1., 2., un 3. punkta 1. apakšpunkta aprakstītajām metodēm, ko tās piemēro, izslēgt pozīcijas jebkurā valūtā, kura pakļauta juridiski saistošam starpvaldību nolīgumam ierobežot to atšķirības, attiecībā uz citām valūtām, ko aptver tas pats nolīgums. Iestādes aprēķina to saskaņotās pozīcijas šajās valūtās un attiecina uz tām kapitāla pietiekamības prasības tā, lai maksimāli pieļaujamā atšķirība, kas noteikta konkrētā starpvaldību nolīgumā attiecībā uz aplūkojamo valūtu, nebūtu zemāka par pusi. Ar nesaskaņotām pozīcijām šajās valūtas rīkojas tāpat kā ar citām valūtām.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, kompetentās iestādes var ļaut kapitāla pietiekamības prasības saskaņotām pozīcijām to dalībvalstu valūtās, kas piedalās ekonomikas un monetārās savienības otrajā posmā, aprēķināt, reizinot šādu saskaņotu pozīciju vērtību ar 1,6 %. |
| --- | --- |

3.2.

Kompetentās iestādes var ļaut iestādēm no jebkuras no 1., 2., un 3. punkta 1. apakšpunkta aprakstītajām metodēm, ko tās piemēro, izslēgt pozīcijas jebkurā valūtā, kura pakļauta juridiski saistošam starpvaldību nolīgumam ierobežot to atšķirības, attiecībā uz citām valūtām, ko aptver tas pats nolīgums. Iestādes aprēķina to saskaņotās pozīcijas šajās valūtās un attiecina uz tām kapitāla pietiekamības prasības tā, lai maksimāli pieļaujamā atšķirība, kas noteikta konkrētā starpvaldību nolīgumā attiecībā uz aplūkojamo valūtu, nebūtu zemāka par pusi. Ar nesaskaņotām pozīcijām šajās valūtas rīkojas tāpat kā ar citām valūtām.

Atkāpjoties no pirmās daļas, kompetentās iestādes var ļaut kapitāla pietiekamības prasības saskaņotām pozīcijām to dalībvalstu valūtās, kas piedalās ekonomikas un monetārās savienības otrajā posmā, aprēķināt, reizinot šādu saskaņotu pozīciju vērtību ar 1,6 %.

| 4. | Neto pozīcijas saliktās valūtās var sadalīt sastāva valūtās saskaņā ar spēkā esošajām kvotām. |
| --- | --- |

4.

Neto pozīcijas saliktās valūtās var sadalīt sastāva valūtās saskaņā ar spēkā esošajām kvotām.

IV PIELIKUMS

PREČU RISKA KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA

| 1. | Visas preču vai preču atvasinājumu pozīcijas jāizsaka mērījumu standartvienībās. Katrai precei tūlītējo cenu izsaka pārskata valūtā. |
| --- | --- |

1.

Visas preču vai preču atvasinājumu pozīcijas jāizsaka mērījumu standartvienībās. Katrai precei tūlītējo cenu izsaka pārskata valūtā.

| 2. | Zelta vai zelta atvasinājumu pozīcijas uzskata par tādām, kas pakļautas ārvalstu valūtas riskam, un, lai aprēķinātu tirgus risku, ar tām rīkojas attiecīgi saskaņā ar III vai V pielikumu. |
| --- | --- |

2.

Zelta vai zelta atvasinājumu pozīcijas uzskata par tādām, kas pakļautas ārvalstu valūtas riskam, un, lai aprēķinātu tirgus risku, ar tām rīkojas attiecīgi saskaņā ar III vai V pielikumu.

| 3. | Šā pielikuma vajadzībām pozīcijas, kas ir tikai krājumu finansējums, var izslēgt tikai no preču riska aprēķina. |
| --- | --- |

3.

Šā pielikuma vajadzībām pozīcijas, kas ir tikai krājumu finansējums, var izslēgt tikai no preču riska aprēķina.

| 4. | Procentu likmes un ārvalstu valūtas risku, uz ko neattiecas šā pielikuma pārējie noteikumi, iekļauj tirgojamu parāda instrumentu vispārējā riska aprēķinā un ārvalstu valūtas riska aprēķinā. |
| --- | --- |

4.

Procentu likmes un ārvalstu valūtas risku, uz ko neattiecas šā pielikuma pārējie noteikumi, iekļauj tirgojamu parāda instrumentu vispārējā riska aprēķinā un ārvalstu valūtas riska aprēķinā.

| 5. | Ja īsā pozīcija pazeminās pret garo pozīciju, iestādes aizsargājas arī pret likviditātes deficīta risku, kas var būt dažos tirgos. |
| --- | --- |

5.

Ja īsā pozīcija pazeminās pret garo pozīciju, iestādes aizsargājas arī pret likviditātes deficīta risku, kas var būt dažos tirgos.

| 6. | Saskaņā ar 19. punktu lielums, par kuru iestādes garās (īsās) pozīcijas pārsniedz tās īsās (garās) pozīcijas attiecībā uz to pašu preci un tās pašas preces standartizētiem līgumiem, iespēju līgumiem un garantijām, ir tās neto pozīcija katrai precei.
  Kompetentās iestādes ļauj ar atvasinātu instrumentu pozīcijām rīkoties kā ar preces pamatpozīcijām, kā noteikts 8., 9. un 10. punktā. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar 19. punktu lielums, par kuru iestādes garās (īsās) pozīcijas pārsniedz tās īsās (garās) pozīcijas attiecībā uz to pašu preci un tās pašas preces standartizētiem līgumiem, iespēju līgumiem un garantijām, ir tās neto pozīcija katrai precei.

Kompetentās iestādes ļauj ar atvasinātu instrumentu pozīcijām rīkoties kā ar preces pamatpozīcijām, kā noteikts 8., 9. un 10. punktā.

| 7. | Kompetentās iestādes šādas pozīcijas var uzskatīt par tās pašas preces pozīcijām:






  a) | atšķirīgu apakšgrupu preču pozīcijas gadījumos, ja apakšgrupas ir savstarpēji piegādājamas; |
| --- | --- | --- |

7.

Kompetentās iestādes šādas pozīcijas var uzskatīt par tās pašas preces pozīcijām:

a)

atšķirīgu apakšgrupu preču pozīcijas gadījumos, ja apakšgrupas ir savstarpēji piegādājamas;

| b) | līdzīgu preču pozīcijas, ja tās ir tieši aizstājamas cita ar citu un ja var skaidri noteikt minimālo korelāciju 0,9 starp cenas svārstībām ne mazāk kā viena gada laikā. |
| --- | --- |

b)

līdzīgu preču pozīcijas, ja tās ir tieši aizstājamas cita ar citu un ja var skaidri noteikt minimālo korelāciju 0,9 starp cenas svārstībām ne mazāk kā viena gada laikā.

Īpaši instrumenti

| 8. | Preču standartizētu nākotnes līgumu un termiņa saistības pirkt vai pārdot atsevišķas preces iekļauj mērījumu sistēmā kā nosacītus lielumus standarta mērvienībās un nosaka termiņu ar atsauci uz beigu datumu.
  Kompetentās iestādes var atļaut biržā tirgojamiem termiņa līgumiem kapitāla prasības, kas ir vienādas ar normatīvu, ko prasa birža, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas ir saistīts ar termiņa līgumu, un tas ir vismaz vienāds ar standartizēta nākotnes darījuma kapitāla normatīviem, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta šā pielikuma turpinājumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā.
  Kompetentās iestādes var atļaut arī kapitāla prasības šajā punktā minētā tipa ārpusbiržas (OTC) atvasinājumu līgumiem, par kuriem norēķinu veic klīringa iestāde, ko tās atzīst par vienādu normatīvam, ko prasa klīringa iestāde, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas saistīts ar atvasinājuma līgumu, un tas ir vismaz vienāds ar konkrētā līguma kapitāla normatīviem, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta šā pielikuma turpinājumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā. |
| --- | --- |

8.

Preču standartizētu nākotnes līgumu un termiņa saistības pirkt vai pārdot atsevišķas preces iekļauj mērījumu sistēmā kā nosacītus lielumus standarta mērvienībās un nosaka termiņu ar atsauci uz beigu datumu.

Kompetentās iestādes var atļaut biržā tirgojamiem termiņa līgumiem kapitāla prasības, kas ir vienādas ar normatīvu, ko prasa birža, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas ir saistīts ar termiņa līgumu, un tas ir vismaz vienāds ar standartizēta nākotnes darījuma kapitāla normatīviem, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta šā pielikuma turpinājumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā.

Kompetentās iestādes var atļaut arī kapitāla prasības šajā punktā minētā tipa ārpusbiržas (OTC) atvasinājumu līgumiem, par kuriem norēķinu veic klīringa iestāde, ko tās atzīst par vienādu normatīvam, ko prasa klīringa iestāde, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas saistīts ar atvasinājuma līgumu, un tas ir vismaz vienāds ar konkrētā līguma kapitāla normatīviem, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta šā pielikuma turpinājumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā.

| 9. | Preču apmaiņas, kur darījumam no vienas puses ir fiksēta cena un no otras puses - pašreizējā tirgus cena, ievieto termiņa sadalījumā, kā tas paredzēts no 13. līdz 18. punktam, kā pozīciju virkni, kas ir vienādas ar līguma domāto apmēru, kur viena pozīcija atbilst katram maksājumam apmaiņā un ir ievietota termiņa sadalījumā, ko nosaka 1. tabula pie 13. punkta. Pozīcijas ir garās pozīcijas, ja iestāde maksā fiksētu cenu un saņem mainīgu cenu, un īsās pozīcijas, ja iestāde saņem fiksētu cenu un maksā mainīgu cenu.
  Par preču apmaiņām, kur darījuma objekti ir dažādas preces, jāziņo attiecīgā pārskata sadaļā par termiņu sadalījumu. |
| --- | --- |

9.

Preču apmaiņas, kur darījumam no vienas puses ir fiksēta cena un no otras puses - pašreizējā tirgus cena, ievieto termiņa sadalījumā, kā tas paredzēts no 13. līdz 18. punktam, kā pozīciju virkni, kas ir vienādas ar līguma domāto apmēru, kur viena pozīcija atbilst katram maksājumam apmaiņā un ir ievietota termiņa sadalījumā, ko nosaka 1. tabula pie 13. punkta. Pozīcijas ir garās pozīcijas, ja iestāde maksā fiksētu cenu un saņem mainīgu cenu, un īsās pozīcijas, ja iestāde saņem fiksētu cenu un maksā mainīgu cenu.

Par preču apmaiņām, kur darījuma objekti ir dažādas preces, jāziņo attiecīgā pārskata sadaļā par termiņu sadalījumu.

| 10. | Ar preču vai preču atvasinājumu iespēju līgumiem rīkojas tā, it kā tie būtu pozīcijas, kuru vērtība ir vienāda ar tā pamatdokumenta vērtību, uz ko iespēju līgums attiecas, kas šā pielikuma mērķiem ir reizināta ar tā delta koeficientu. Pēdējās pozīcijas var tikt kompensētas pret visām kompensējošām pozīcijām, kas ir identiskas pamata precēm vai preces atvasinājumiem. Izmanto attiecīgās biržas delta koeficientu, ko aprēķina kompetentās iestādes vai, ja neviena no minētajām nav pieejama vai ārpusbiržas iespēju līgumiem, delta koeficientu, ko aprēķina pati iestāde, ja kompetentā iestāde atzīst, ka modelis, ko izmanto iestāde, ir pamatots.
  Tomēr kompetentās iestādes var noteikt, ka iestādes pašas aprēķina to delta koeficientus, izmantojot metodoloģiju, ko nosaka kompetentās iestādes.
  Pārējais risks, izņemot delta koeficientu, kas ir saistīts ar izvēli līgumiem, ir nodrošināts.
  Kompetentās iestādes var atļaut rakstītiem biržā tirgojamiem iespēju līgumiem kapitāla prasības, kas ir vienādas ar normatīviem, ko prasa birža, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas ir saistīts ar iespēju līgumu, un tas ir vismaz vienāds ar iespēju līguma kapitāla prasībām, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta turpmāk šajā pielikumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā.
  Kompetentās iestādes var atļaut arī kapitāla prasības ārpusbiržas iespēju līgumiem, par kuriem norēķinu veic klīringa iestāde, ko tās atzīst par vienādu normatīvam, ko prasa klīringa iestāde, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas saistīts ar attiecīgu iespēju līgumu un tas ir vismaz vienāds ar konkrētā iespēju līguma kapitāla prasībām, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta turpmāk šajā pielikumā vai, piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā.
  Bez tam tās var atļaut iegādāta biržā tirgojama ārpusbiržas iespēju līguma kapitāla prasības, kas ir vienādas ar tā pamatdokumenta kapitāla prasībām, ar nosacījumu, ka tie nepārsniedz iespēju līguma tirgus vērtību. Rakstīta ārpusbiržas iespēju līguma kapitāla prasības nosaka attiecībā uz preci, kas ir tā pamatā. |
| --- | --- |

10.

Ar preču vai preču atvasinājumu iespēju līgumiem rīkojas tā, it kā tie būtu pozīcijas, kuru vērtība ir vienāda ar tā pamatdokumenta vērtību, uz ko iespēju līgums attiecas, kas šā pielikuma mērķiem ir reizināta ar tā delta koeficientu. Pēdējās pozīcijas var tikt kompensētas pret visām kompensējošām pozīcijām, kas ir identiskas pamata precēm vai preces atvasinājumiem. Izmanto attiecīgās biržas delta koeficientu, ko aprēķina kompetentās iestādes vai, ja neviena no minētajām nav pieejama vai ārpusbiržas iespēju līgumiem, delta koeficientu, ko aprēķina pati iestāde, ja kompetentā iestāde atzīst, ka modelis, ko izmanto iestāde, ir pamatots.

Tomēr kompetentās iestādes var noteikt, ka iestādes pašas aprēķina to delta koeficientus, izmantojot metodoloģiju, ko nosaka kompetentās iestādes.

Pārējais risks, izņemot delta koeficientu, kas ir saistīts ar izvēli līgumiem, ir nodrošināts.

Kompetentās iestādes var atļaut rakstītiem biržā tirgojamiem iespēju līgumiem kapitāla prasības, kas ir vienādas ar normatīviem, ko prasa birža, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas ir saistīts ar iespēju līgumu, un tas ir vismaz vienāds ar iespēju līguma kapitāla prasībām, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta turpmāk šajā pielikumā, vai piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā.

Kompetentās iestādes var atļaut arī kapitāla prasības ārpusbiržas iespēju līgumiem, par kuriem norēķinu veic klīringa iestāde, ko tās atzīst par vienādu normatīvam, ko prasa klīringa iestāde, ja tās pilnībā apmierina tas, ka tā veic precīzu riska aprēķinu, kas saistīts ar attiecīgu iespēju līgumu un tas ir vismaz vienāds ar konkrētā iespēju līguma kapitāla prasībām, ko aprēķina pēc metodes, kas izklāstīta turpmāk šajā pielikumā vai, piemērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakstīta V pielikumā.

Bez tam tās var atļaut iegādāta biržā tirgojama ārpusbiržas iespēju līguma kapitāla prasības, kas ir vienādas ar tā pamatdokumenta kapitāla prasībām, ar nosacījumu, ka tie nepārsniedz iespēju līguma tirgus vērtību. Rakstīta ārpusbiržas iespēju līguma kapitāla prasības nosaka attiecībā uz preci, kas ir tā pamatā.

| 11. | Ar garantijām attiecībā uz precēm rīkojas tāpat, kā ar preču iespēju līgumiem kas minēti 10. punktā. |
| --- | --- |

11.

Ar garantijām attiecībā uz precēm rīkojas tāpat, kā ar preču iespēju līgumiem kas minēti 10. punktā.

| 12. | Persona, kas nodod preces vai garantētas tiesības, kas attiecas uz preču īpašumtiesībām atpirkuma līgumā, un persona, kas aizdod preces preču aizdevuma līgumā, iekļauj šādas preces tā kapitāla normatīvu aprēķinā saskaņā ar šo pielikumu. |
| --- | --- |

12.

Persona, kas nodod preces vai garantētas tiesības, kas attiecas uz preču īpašumtiesībām atpirkuma līgumā, un persona, kas aizdod preces preču aizdevuma līgumā, iekļauj šādas preces tā kapitāla normatīvu aprēķinā saskaņā ar šo pielikumu.

a)   Termiņa sadalījums

| 13. | Katrai precei attiecīgās iestādes izmanto atsevišķu termiņa sadalījuma izkārtojumu saskaņā ar 1. tabulu. Visas šīs preces pozīcijas un visas pozīcijas, ko uzskata par tās pašas preces pozīcijām saskaņā ar 7. punktu, ievieto attiecīgos termiņa intervālos. Fiziskus krājumus ievieto pirmajā termiņu intervālā. |
| --- | --- |

13.

Katrai precei attiecīgās iestādes izmanto atsevišķu termiņa sadalījuma izkārtojumu saskaņā ar 1. tabulu. Visas šīs preces pozīcijas un visas pozīcijas, ko uzskata par tās pašas preces pozīcijām saskaņā ar 7. punktu, ievieto attiecīgos termiņa intervālos. Fiziskus krājumus ievieto pirmajā termiņu intervālā.

1. tabula

| Termiņa intervāls
  (1) | Izplatīšanas likme
  (%)
  (2) |
| --- | --- |
| 0 ≤ 1 mēnesi | 1,50 |
| > 1 ≤ 3 mēnešiem | 1,50 |
| > 3 ≤ 6 mēnešiem | 1,50 |
| > 6 ≤ 12 mēnešiem | 1,50 |
| > 1 ≤ 2 gadi | 1,50 |
| > 2 ≤ 3 gadi | 1,50 |
| > 3 gadiem | 1,50 |

Termiņa intervāls

(1)

Izplatīšanas likme

(%)

(2)

0 ≤ 1 mēnesi

1,50

> 1 ≤ 3 mēnešiem

1,50

> 3 ≤ 6 mēnešiem

1,50

> 6 ≤ 12 mēnešiem

1,50

> 1 ≤ 2 gadi

1,50

> 2 ≤ 3 gadi

1,50

> 3 gadiem

1,50

| 14. | Kompetentās iestādes var ļaut kompensēt pozīcijas, kas ir tās pašas preces pozīcijas, vai ko tās saskaņā ar 7. punktu uzskata par tādām, un ievietot tās attiecīgā termiņa intervālā, pamatojoties uz neto pamata vērtību, ja:






  a) | tās ir tādu līgumu pozīcijas, kuru termiņš beidzas tajā pašā dienā, |
| --- | --- | --- |

14.

Kompetentās iestādes var ļaut kompensēt pozīcijas, kas ir tās pašas preces pozīcijas, vai ko tās saskaņā ar 7. punktu uzskata par tādām, un ievietot tās attiecīgā termiņa intervālā, pamatojoties uz neto pamata vērtību, ja:

a)

tās ir tādu līgumu pozīcijas, kuru termiņš beidzas tajā pašā dienā,

| b) | tās ir tādu līgumu pozīcijas, kuru termiņš beidzas 10 dienās pēc otras pozīcijas termiņa beigām, ja līgumus tirgo tirgos, kam ir ikdienas piegādes datumi. |
| --- | --- |

b)

tās ir tādu līgumu pozīcijas, kuru termiņš beidzas 10 dienās pēc otras pozīcijas termiņa beigām, ja līgumus tirgo tirgos, kam ir ikdienas piegādes datumi.

| 15. | Iestāde pēc tam summē garās pozīcijas un īsās pozīcijas katrā termiņa intervālā. Garās (īsās) pozīcijas, kas ir saskaņotas ar īsām (garām) pozīcijām konkrētā termiņa intervālā, ir šā intervāla saskaņotās pozīcijas, bet pārējās garās vai īsās pozīcijas ir tā paša intervāla nesaskaņotās pozīcijas. |
| --- | --- |

15.

Iestāde pēc tam summē garās pozīcijas un īsās pozīcijas katrā termiņa intervālā. Garās (īsās) pozīcijas, kas ir saskaņotas ar īsām (garām) pozīcijām konkrētā termiņa intervālā, ir šā intervāla saskaņotās pozīcijas, bet pārējās garās vai īsās pozīcijas ir tā paša intervāla nesaskaņotās pozīcijas.

| 16. | Konkrētā termiņa intervāla nesaskaņotās garās (īsās) pozīcijas daļa, kas ir saskaņota ar nākamā termiņa intervāla nesaskaņoto īso (garo) pozīciju ir starp diviem termiņa intervāliem saskaņota pozīcija. Nesaskaņotās garās vai nesaskaņotās īsās pozīcijas daļa, ko nevar šādi saskaņot, ir nesaskaņotā pozīcija. |
| --- | --- |

16.

Konkrētā termiņa intervāla nesaskaņotās garās (īsās) pozīcijas daļa, kas ir saskaņota ar nākamā termiņa intervāla nesaskaņoto īso (garo) pozīciju ir starp diviem termiņa intervāliem saskaņota pozīcija. Nesaskaņotās garās vai nesaskaņotās īsās pozīcijas daļa, ko nevar šādi saskaņot, ir nesaskaņotā pozīcija.

| 17. | Iestādes kapitāla normatīvus katrai precei aprēķina, pamatojoties uz attiecīgu termiņa sadalījumu summējot:






  a) | saskaņotu garo un īso pozīciju summu, kas ir reizināta ar attiecīgu izplatīšanas likmi katram termiņa intervālam, kā norādīts 13. punkta tabulas otrā slejā, un ar preces tūlītējo cenu; |
| --- | --- | --- |

17.

Iestādes kapitāla normatīvus katrai precei aprēķina, pamatojoties uz attiecīgu termiņa sadalījumu summējot:

a)

saskaņotu garo un īso pozīciju summu, kas ir reizināta ar attiecīgu izplatīšanas likmi katram termiņa intervālam, kā norādīts 13. punkta tabulas otrā slejā, un ar preces tūlītējo cenu;

| b) | saskaņotu pozīciju starp diviem termiņa intervāliem katram termiņa intervālam, kurā nesaskaņota pozīcija tiek pārcelta tālāk, reizinot ar 0,6 % (piedāvājuma likme) un ar preces tūlītējo cenu; |
| --- | --- |

b)

saskaņotu pozīciju starp diviem termiņa intervāliem katram termiņa intervālam, kurā nesaskaņota pozīcija tiek pārcelta tālāk, reizinot ar 0,6 % (piedāvājuma likme) un ar preces tūlītējo cenu;

| c) | pārējās nesaskaņotās pozīcijas, ko reizina ar 15 % (atklātā (tiešā) darījumu likme) un ar preces tūlītējo cenu. |
| --- | --- |

c)

pārējās nesaskaņotās pozīcijas, ko reizina ar 15 % (atklātā (tiešā) darījumu likme) un ar preces tūlītējo cenu.

| 18. | Iestādes kopējos preču riska kapitāla normatīvus aprēķina, summējot kapitāla normatīvus, ko aprēķina katrai precei saskaņā ar 17. punktu. |
| --- | --- |

18.

Iestādes kopējos preču riska kapitāla normatīvus aprēķina, summējot kapitāla normatīvus, ko aprēķina katrai precei saskaņā ar 17. punktu.

b)   Vienkāršotā pieeja

| 19. | Iestādes kapitāla normatīvus katrai precei aprēķina, summējot:






  a) | 15 % no neto pozīcijas, īsās vai garās, kas ir reizināti ar preces tūlītējo cenu; |
| --- | --- | --- |

19.

Iestādes kapitāla normatīvus katrai precei aprēķina, summējot:

a)

15 % no neto pozīcijas, īsās vai garās, kas ir reizināti ar preces tūlītējo cenu;

| b) | 3 % no bruto pozīcijas, kas ir garās un īsās pozīcijas summa un ir reizināti ar preces tūlītējo cenu. |
| --- | --- |

b)

3 % no bruto pozīcijas, kas ir garās un īsās pozīcijas summa un ir reizināti ar preces tūlītējo cenu.

| 20. | Iestādes kopējos preču riska kapitāla normatīvus aprēķina, summējot kapitāla normatīvus, ko aprēķina katrai precei saskaņā ar 19. punktu. |
| --- | --- |

20.

Iestādes kopējos preču riska kapitāla normatīvus aprēķina, summējot kapitāla normatīvus, ko aprēķina katrai precei saskaņā ar 19. punktu.

c)   Paplašināts termiņa sadalījums

| 21. | Kompetentās iestādes var atļaut iestādēm ievērot minimālās izplatīšanas, piedāvājuma un atklātās (tiešās) likmes, kas ir norādītas tabulā turpmāk (2. tabula), nevis tās, kas norādītas 13., 14., 17. un 18. punktā, ar nosacījumu, ka iestādes pēc to kompetento iestāžu atzinuma:






  a) | veic nozīmīgu uzņēmējdarbību ar precēm; |
| --- | --- | --- |

21.

Kompetentās iestādes var atļaut iestādēm ievērot minimālās izplatīšanas, piedāvājuma un atklātās (tiešās) likmes, kas ir norādītas tabulā turpmāk (2. tabula), nevis tās, kas norādītas 13., 14., 17. un 18. punktā, ar nosacījumu, ka iestādes pēc to kompetento iestāžu atzinuma:

a)

veic nozīmīgu uzņēmējdarbību ar precēm;

| b) | tām ir daudzveidīgu preču portfelis; |
| --- | --- |

b)

tām ir daudzveidīgu preču portfelis;

| c) | tās nav gatavas izmantot iekšējos modeļus, lai aprēķinātu preču riska kapitāla normatīvus saskaņā ar V pielikumu. |
| --- | --- |

c)

tās nav gatavas izmantot iekšējos modeļus, lai aprēķinātu preču riska kapitāla normatīvus saskaņā ar V pielikumu.

2. tabula

| | Dārgmetāli, (izņemot zeltu) | Parastie metāli | Lauksaimniecības produkti (mīkstie) | Citas preces, tostarp enerģija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izplatīšanas likme % | 1,0 | 1,2 | 1,5 | 1,5 |
| Izplatīšanas likme % | 0,3 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Turēšanas likme % | 8 | 10 | 12 | 15 |

Dārgmetāli, (izņemot zeltu)

Parastie metāli

Lauksaimniecības produkti (mīkstie)

Citas preces, tostarp enerģija

Izplatīšanas likme %

1,0

1,2

1,5

1,5

Izplatīšanas likme %

0,3

0,5

0,6

0,6

Turēšanas likme %

8

10

12

15

V PIELIKUMS

IEKŠĒJO MODEĻU IZMANTOŠANA KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANAI

| 1. | Kompetentās iestādes iestādēm var, ievērojot šajā pielikumā noteiktos nosacījumus, ļaut aprēķināt kapitāla prasības pozīciju riskam, ārvalstu valūtas riskam un/vai preču riskam, izmantojot iekšējos riska vadības modeļus, kas aizstāj I, III un IV pielikumā aprakstītās metodes vai kopā ar tām. Katrā atsevišķā gadījumā vajag, lai kompetentās iestādes noteikti atzītu modeļu izmantojumu uzraudzīta kapitāla nolūkiem. |
| --- | --- |

1.

Kompetentās iestādes iestādēm var, ievērojot šajā pielikumā noteiktos nosacījumus, ļaut aprēķināt kapitāla prasības pozīciju riskam, ārvalstu valūtas riskam un/vai preču riskam, izmantojot iekšējos riska vadības modeļus, kas aizstāj I, III un IV pielikumā aprakstītās metodes vai kopā ar tām. Katrā atsevišķā gadījumā vajag, lai kompetentās iestādes noteikti atzītu modeļu izmantojumu uzraudzīta kapitāla nolūkiem.

| 2. | Kompetentās iestādes piešķir atzīšanu tikai tad, ja iestādes riska pārvaldības sistēma ir konceptuāli nevainojama un to īsteno godprātīgi, un, jo īpaši, ja izpildīti šādi kvalitātes standarti:






  a) | iekšējais modelis ir tieši iekļauts iestādes ikdienas riska vadības procesā un ir pamats pārskatam par riska darījumiem, ko gatavo iestādes augstākai vadībai; |
| --- | --- | --- |

2.

Kompetentās iestādes piešķir atzīšanu tikai tad, ja iestādes riska pārvaldības sistēma ir konceptuāli nevainojama un to īsteno godprātīgi, un, jo īpaši, ja izpildīti šādi kvalitātes standarti:

a)

iekšējais modelis ir tieši iekļauts iestādes ikdienas riska vadības procesā un ir pamats pārskatam par riska darījumiem, ko gatavo iestādes augstākai vadībai;

| b) | iestādei ir riska kontroles struktūrvienība, kas ir neatkarīga no darījumu tirdzniecības struktūrvienībām un tieši pakļauta augstākai vadībai. Šai struktūrvienībai jāatbild par iestādes riska pārvaldības sistēmas plānošanu un īstenošanu. Tā sastāda un analizē dienas pārskatus par riska mērīšanas modeļa rezultātiem un attiecīgiem tirdzniecības ierobežojumu pasākumiem, kas jāveic. Struktūrvienība veic arī sākotnējo un notiekošo iekšējā modeļa legalizāciju; |
| --- | --- |

b)

iestādei ir riska kontroles struktūrvienība, kas ir neatkarīga no darījumu tirdzniecības struktūrvienībām un tieši pakļauta augstākai vadībai. Šai struktūrvienībai jāatbild par iestādes riska pārvaldības sistēmas plānošanu un īstenošanu. Tā sastāda un analizē dienas pārskatus par riska mērīšanas modeļa rezultātiem un attiecīgiem tirdzniecības ierobežojumu pasākumiem, kas jāveic. Struktūrvienība veic arī sākotnējo un notiekošo iekšējā modeļa legalizāciju;

| c) | iestādes valde un augstākā vadība aktīvi iesaistās riska kontroles procesā, un dienas pārskatus, ko sastāda riska kontroles struktūrvienība, pārskata tāda līmeņa vadība, kuras pilnvaras ir pietiekamas, lai mazinātu gan individuālu tirgotāju pozīcijas, gan arī iestādes kopējo risku; |
| --- | --- |

c)

iestādes valde un augstākā vadība aktīvi iesaistās riska kontroles procesā, un dienas pārskatus, ko sastāda riska kontroles struktūrvienība, pārskata tāda līmeņa vadība, kuras pilnvaras ir pietiekamas, lai mazinātu gan individuālu tirgotāju pozīcijas, gan arī iestādes kopējo risku;

| d) | iestādei ir pietiekams skaits darbinieku, kas ir kvalificēti izmantot sarežģītus modeļus tirdzniecībā, riska kontrolē, revīzijā un noformējuma nodaļas jomās; |
| --- | --- |

d)

iestādei ir pietiekams skaits darbinieku, kas ir kvalificēti izmantot sarežģītus modeļus tirdzniecībā, riska kontrolē, revīzijā un noformējuma nodaļas jomās;

| e) | iestāde ir izveidojusi procedūras, lai uzraudzītu un nodrošinātu atbilstību iekšējai politikai, kas dokumentāri apstiprināta, un kontroli attiecībā uz riska pārvaldības sistēmas kopējo darbību; |
| --- | --- |

e)

iestāde ir izveidojusi procedūras, lai uzraudzītu un nodrošinātu atbilstību iekšējai politikai, kas dokumentāri apstiprināta, un kontroli attiecībā uz riska pārvaldības sistēmas kopējo darbību;

| f) | iestādes modelim ir pārbaudīta virzības uzskaite ar atbilstošu riska aprēķina precizitāti; |
| --- | --- |

f)

iestādes modelim ir pārbaudīta virzības uzskaite ar atbilstošu riska aprēķina precizitāti;

| g) | iestāde bieži veic stingru stresa pārbaudes programmu, un augstākā vadība pārskata šo pārbaužu rezultātus un atspoguļo tos politikā un ierobežojumos, ko tā nosaka. Šis process īpaši attiecas uz to tirgu nelikviditāti, kas atrodas stresa tirgus apstākļos, ar koncentrācijas risku, uz vienvirziena tirgiem, gadījuma un saistību nepildīšanas risku, produktiem, kas nav lineāri, kam ir nopietnas materiālās problēmas, situācijām, kas saistītas ar cenu atšķirībām un citiem riskiem, kas nav pilnībā ietverti iekšējā modelī. Piemērotie šoki atspoguļo portfeļu raksturu un laikposmu, kas būtu vajadzīgs, lai izvairītos vai apietu riskus stingrajos tirgus apstākļos; un |
| --- | --- |

g)

iestāde bieži veic stingru stresa pārbaudes programmu, un augstākā vadība pārskata šo pārbaužu rezultātus un atspoguļo tos politikā un ierobežojumos, ko tā nosaka. Šis process īpaši attiecas uz to tirgu nelikviditāti, kas atrodas stresa tirgus apstākļos, ar koncentrācijas risku, uz vienvirziena tirgiem, gadījuma un saistību nepildīšanas risku, produktiem, kas nav lineāri, kam ir nopietnas materiālās problēmas, situācijām, kas saistītas ar cenu atšķirībām un citiem riskiem, kas nav pilnībā ietverti iekšējā modelī. Piemērotie šoki atspoguļo portfeļu raksturu un laikposmu, kas būtu vajadzīgs, lai izvairītos vai apietu riskus stingrajos tirgus apstākļos; un

| h) | iestādei kā daļa no tās pastāvīga iekšējās revīzijas procesa neatkarīgi jāpārskata tās riska pārvaldības sistēma. |
| --- | --- |

h)

iestādei kā daļa no tās pastāvīga iekšējās revīzijas procesa neatkarīgi jāpārskata tās riska pārvaldības sistēma.

Pārskats, kas minēts šā punkta pirmās daļas h) apakšpunktā, aptvers gan darījumu tirdzniecības struktūrvienību, gan neatkarīgās riska kontroles struktūrvienības darbības. Vismaz reizi gadā iestādei jāveic tās kopējā riska vadības procesa pārskats.

Pārskatā tiks izvērtēta:

| a) | riska vadības sistēmas un riska kontroles struktūrvienības procesa un organizācijas dokumentācijas atbilstība; |
| --- | --- |

a)

riska vadības sistēmas un riska kontroles struktūrvienības procesa un organizācijas dokumentācijas atbilstība;

| b) | kā tirgus riska pasākumi ir integrēti ikdienas riska vadībā un vadības informācijas sistēmas vienotība; |
| --- | --- |

b)

kā tirgus riska pasākumi ir integrēti ikdienas riska vadībā un vadības informācijas sistēmas vienotība;

| c) | kā iestāde izmanto apstiprināšanai riska cenu noteikšanas modeļus un vērtēšanas sistēmas, ko lieto darījumu un noformējuma nodaļas personāls; |
| --- | --- |

c)

kā iestāde izmanto apstiprināšanai riska cenu noteikšanas modeļus un vērtēšanas sistēmas, ko lieto darījumu un noformējuma nodaļas personāls;

| d) | tirgus riska apjoms, ko aptver riska mērīšanas modelis, un to, kā apstiprina visas nozīmīgas izmaiņas riska mērīšanas procesā; |
| --- | --- |

d)

tirgus riska apjoms, ko aptver riska mērīšanas modelis, un to, kā apstiprina visas nozīmīgas izmaiņas riska mērīšanas procesā;

| e) | cik precīzi un pilnīgi ir pozīcijas dati, to cik precīzi un atbilstoši ir nestabilitātes un korelācijas pieņēmumi, un cik precīzi ir vērtējumi un riska jutīguma aprēķini; |
| --- | --- |

e)

cik precīzi un pilnīgi ir pozīcijas dati, to cik precīzi un atbilstoši ir nestabilitātes un korelācijas pieņēmumi, un cik precīzi ir vērtējumi un riska jutīguma aprēķini;

| f) | pārbaudes procesu, ko iestādes izmanto, lai izvērtētu iekšējam modelim izmantoto datu avotu konsekvenci, savlaicīgumu un ticamību, ieskaitot šādu datu avotu neatkarību; un |
| --- | --- |

f)

pārbaudes procesu, ko iestādes izmanto, lai izvērtētu iekšējam modelim izmantoto datu avotu konsekvenci, savlaicīgumu un ticamību, ieskaitot šādu datu avotu neatkarību; un

| g) | pārbaudes procesu, ko iestāde lieto, lai izvērtētu pretpārbaudi, ko veic, lai novērtētu modeļa precizitāti. |
| --- | --- |

g)

pārbaudes procesu, ko iestāde lieto, lai izvērtētu pretpārbaudi, ko veic, lai novērtētu modeļa precizitāti.

| 3. | Iestādēm ir procesi, lai nodrošinātu, ka to iekšējos modeļus atbilstoši apstiprina kvalificētas puses, kas ir neatkarīgas no izstrādes procesa, lai nodrošinātu, kas tās ir konceptuāli atbilstošas un adekvāti risina visus materiālas dabas riskus. Šo apstiprināšanu veic pēc tam, kad iekšējais modelis ir sākotnēji izstrādāts un kad iekšējam modelim ir veiktas jebkāda veida ievērojamas izmaiņas. Apstiprināšanu veic arī periodiski, bet īpaši gadījumos, ja ir bijušas jebkādas ievērojamas strukturālas izmaiņas tirgū vai izmaiņas portfeļa sastāvā, kas iekšējo modeli var padarīt neatbilstošu. Tā kā tehnika un pieredze attīstās, iestādēm šie uzlabojumi ir noderīgi. Iekšējā modeļa apstiprināšanu neierobežo attiecībā uz pretpārbaudēm, bet to skaitā, kā minimums, ir šādas darbības:






  a) | pārbaudes, lai parādītu, ka jebkuri pieņēmumi, kas izdarīti iekšējā modelī, ir atbilstoši, kā arī nepietiekami nenovērtē un nenovērtē par augstu riska līmeni; |
| --- | --- | --- |

3.

Iestādēm ir procesi, lai nodrošinātu, ka to iekšējos modeļus atbilstoši apstiprina kvalificētas puses, kas ir neatkarīgas no izstrādes procesa, lai nodrošinātu, kas tās ir konceptuāli atbilstošas un adekvāti risina visus materiālas dabas riskus. Šo apstiprināšanu veic pēc tam, kad iekšējais modelis ir sākotnēji izstrādāts un kad iekšējam modelim ir veiktas jebkāda veida ievērojamas izmaiņas. Apstiprināšanu veic arī periodiski, bet īpaši gadījumos, ja ir bijušas jebkādas ievērojamas strukturālas izmaiņas tirgū vai izmaiņas portfeļa sastāvā, kas iekšējo modeli var padarīt neatbilstošu. Tā kā tehnika un pieredze attīstās, iestādēm šie uzlabojumi ir noderīgi. Iekšējā modeļa apstiprināšanu neierobežo attiecībā uz pretpārbaudēm, bet to skaitā, kā minimums, ir šādas darbības:

a)

pārbaudes, lai parādītu, ka jebkuri pieņēmumi, kas izdarīti iekšējā modelī, ir atbilstoši, kā arī nepietiekami nenovērtē un nenovērtē par augstu riska līmeni;

| b) | papildus regulārām pretpārbaudes programmām, iestādes veic savas iekšējā modeļa apstiprināšanas pārbaudes attiecībā uz savu portfeļu riskiem un struktūrām; un |
| --- | --- |

b)

papildus regulārām pretpārbaudes programmām, iestādes veic savas iekšējā modeļa apstiprināšanas pārbaudes attiecībā uz savu portfeļu riskiem un struktūrām; un

| c) | iespējamā portfeļu izmantošana, lai nodrošinātu to, ka iekšējais modelis var novērtēt īpašas strukturālas iezīmes, kas var parādīties, piemēram, materiāla pamata riskus un koncentrācijas riskus. |
| --- | --- |

c)

iespējamā portfeļu izmantošana, lai nodrošinātu to, ka iekšējais modelis var novērtēt īpašas strukturālas iezīmes, kas var parādīties, piemēram, materiāla pamata riskus un koncentrācijas riskus.

| 4. | Veicot pretpārbaudes programmu, iestāde uzrauga tās modeļa precizitāti un darbību. Pretpārbaudei jānodrošina katrai darba dienai vienas dienas riska vērtības aprēķina salīdzinājums, ko nosaka iestādes vērtība, ko nosaka ar modeli portfeļa darba dienas beigu attiecībai pret vienas dienas izmaiņām portfeļa vērtībā, nākamās darbadienas beigās.
  Kompetentās iestādes pārbauda iestādes spēju veikt pretpārbaudi gan faktiskām, gan iespējamām izmaiņām portfeļa vērtībā. Portfeļa vērtības iespējamo izmaiņu pretpārbaudē salīdzina portfeļa vērtību dienas beigās un nākamās dienas beigās, pieņemot nemainīgas pozīcijas. Kompetentās iestādes prasa, lai iestādes veiktu attiecīgus pasākumus, lai uzlabotu to pretpārbaudes programmu, ja uzskata to par nepilnīgu. Kompetentās iestādes var pieprasīt iestādēm veikt pretpārbaudes vai nu uz iespējamu (izmantojot portfeļa vērtības iespējamo izmaiņu, kas būtu iespējama dienas beigās un nākamās dienas beigās, pieņemot nemainīgas pozīcijas), vai faktisku apgrozību (izslēdzot maksu, komisijas un tīro procentu ienākumus) iznākumu, vai abas minētās darbības. |
| --- | --- |

4.

Veicot pretpārbaudes programmu, iestāde uzrauga tās modeļa precizitāti un darbību. Pretpārbaudei jānodrošina katrai darba dienai vienas dienas riska vērtības aprēķina salīdzinājums, ko nosaka iestādes vērtība, ko nosaka ar modeli portfeļa darba dienas beigu attiecībai pret vienas dienas izmaiņām portfeļa vērtībā, nākamās darbadienas beigās.

Kompetentās iestādes pārbauda iestādes spēju veikt pretpārbaudi gan faktiskām, gan iespējamām izmaiņām portfeļa vērtībā. Portfeļa vērtības iespējamo izmaiņu pretpārbaudē salīdzina portfeļa vērtību dienas beigās un nākamās dienas beigās, pieņemot nemainīgas pozīcijas. Kompetentās iestādes prasa, lai iestādes veiktu attiecīgus pasākumus, lai uzlabotu to pretpārbaudes programmu, ja uzskata to par nepilnīgu. Kompetentās iestādes var pieprasīt iestādēm veikt pretpārbaudes vai nu uz iespējamu (izmantojot portfeļa vērtības iespējamo izmaiņu, kas būtu iespējama dienas beigās un nākamās dienas beigās, pieņemot nemainīgas pozīcijas), vai faktisku apgrozību (izslēdzot maksu, komisijas un tīro procentu ienākumus) iznākumu, vai abas minētās darbības.

| 5. | Lai aprēķinātu kapitāla normatīvus konkrētam riskam, kas saistīts ar tirgojamām parāda un pašu kapitāla pozīcijām, kompetentās iestādes var atzīt iekšējo modeļu izmantošanu, ja papildus atbilstībai nosacījumiem šā pielikuma turpinājumā iekšējais modelis, kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | skaidro vēsturiskās portfeļa cenas izmaiņas; |
| --- | --- | --- |

5.

Lai aprēķinātu kapitāla normatīvus konkrētam riskam, kas saistīts ar tirgojamām parāda un pašu kapitāla pozīcijām, kompetentās iestādes var atzīt iekšējo modeļu izmantošanu, ja papildus atbilstībai nosacījumiem šā pielikuma turpinājumā iekšējais modelis, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

skaidro vēsturiskās portfeļa cenas izmaiņas;

| b) | aptver portfeļa svarīguma koncentrāciju un izmaiņas struktūrā; |
| --- | --- |

b)

aptver portfeļa svarīguma koncentrāciju un izmaiņas struktūrā;

| c) | ir stiprs pret nelabvēlīgu vidi; |
| --- | --- |

c)

ir stiprs pret nelabvēlīgu vidi;

| d) | ir apstiprināts ar pretpārbaudi nolūkā novērtēt, vai konkrētais risks ir aptverts precīzi. Ja kompetentās iestādes ļauj šo pretpārbaudi veikt, pamatojoties uz attiecīgiem apakšportfeļiem, tie jāizvēlas konsekventi; |
| --- | --- |

d)

ir apstiprināts ar pretpārbaudi nolūkā novērtēt, vai konkrētais risks ir aptverts precīzi. Ja kompetentās iestādes ļauj šo pretpārbaudi veikt, pamatojoties uz attiecīgiem apakšportfeļiem, tie jāizvēlas konsekventi;

| e) | tas ietver ar vārdu saistīto bāzes risku, respektīvi, iestādēm jāparāda, ka modelis ir jutīgs pret materiālām īpatnējām atšķirībām starp līdzīgām, bet ne identiskām pozīcijām; un |
| --- | --- |

e)

tas ietver ar vārdu saistīto bāzes risku, respektīvi, iestādēm jāparāda, ka modelis ir jutīgs pret materiālām īpatnējām atšķirībām starp līdzīgām, bet ne identiskām pozīcijām; un

| f) | ietver gadījuma risku. |
| --- | --- |

f)

ietver gadījuma risku.

Iestādei jāatbilst arī šādiem nosacījumiem:

| — | ja iestāde ir pakļauta gadījuma riskam, kas nav atspoguļots tās VaR mērījumā, jo tas pārsniedz 10 dienu turēšanas periodu un 99 % ticamības intervālu (zemas varbūtības un augsta riska gadījumi), iestādei jānodrošina šādu notikumu ietekmes novērtējuma ietveršana tās iekšējā kapitāla novērtējumā. |
| --- | --- |

—

ja iestāde ir pakļauta gadījuma riskam, kas nav atspoguļots tās VaR mērījumā, jo tas pārsniedz 10 dienu turēšanas periodu un 99 % ticamības intervālu (zemas varbūtības un augsta riska gadījumi), iestādei jānodrošina šādu notikumu ietekmes novērtējuma ietveršana tās iekšējā kapitāla novērtējumā.

| — | iestādes iekšējam modelim konservatīvi jānovērtē risks, kas rodas no mazāk likvīdām pozīcijām un pozīcijām ar ierobežotu cenu pārredzamību pie reālistiskiem tirgus scenārijiem. Turklāt modelim jāatbilst obligātajiem datu standartiem. Pilnvarām jābūt atbilstoši konservatīvām un tās var izmantot tikai tur, kur pieejamie dati ir nepietiekami vai neatspoguļo pozīcijas vai portfeļa patieso svārstīgumu. |
| --- | --- |

—

iestādes iekšējam modelim konservatīvi jānovērtē risks, kas rodas no mazāk likvīdām pozīcijām un pozīcijām ar ierobežotu cenu pārredzamību pie reālistiskiem tirgus scenārijiem. Turklāt modelim jāatbilst obligātajiem datu standartiem. Pilnvarām jābūt atbilstoši konservatīvām un tās var izmantot tikai tur, kur pieejamie dati ir nepietiekami vai neatspoguļo pozīcijas vai portfeļa patieso svārstīgumu.

Turklāt tehnikai un paraugpraksēm attīstoties, iestādes pašas gūs labumu no šīs attīstības.

Turklāt iestādei jābūt metodei, kā tās kapitāla prasību aprēķinā ietvert tās tirdzniecības portfeļa pozīciju saistību nepildīšanas risku, kam ir pieaugums salīdzinājumā ar saistību nepildīšanas risku, kas ir ietverts VaR mērījumā, kā norādīts šī punkta iepriekšējās prasībās. Lai izvairītos no dubultas skaitīšanas, iestāde, aprēķinot papildus saistību nepildīšanas risku, var ņemt vērā to, cik lielā mērā saistību nepildīšanas risks jau ietverts VaR mērījumā, it īpaši riska pozīcijām, ko varētu aizvērt un aizvērtu 10 dienās pēc nelabvēlīgu tirgus nosacījumu iestāšanās vai citām norādēm par pasliktināšanos kredītu vidē. Ja iestāde savu papildu saistību nepildīšanas risku aprēķina, izmantojot papildus risku, tās rīcībā jābūt metodikai mērīšanas pamatošanai.

Iestādei jāparāda, ka tās pieeja atbilst drošības standartiem, kas salīdzināmi ar pieeju, kura izklāstīta Direktīvas 2006/.../EK 84. līdz 89. pantā, pieļaujot nemainīgu riska līmeni, un pielāgota, ja tas ir piemēroti, lai atspoguļotu likviditāti, koncentrācijas, cenu fiksēšanu un neobligātumu.

Iestādei, kas neietver papildu saistību nepildīšanas risku, izmantojot iekšēji izstrādātu pieeju, jāaprēķina papildu izdevumi, izmantojot pieeju, kura ir konsekventa vai nu ar Direktīvas 2006/.../EK 78. līdz 83. pantā izklāstīto pieeju, vai ar minētās direktīvas 84. līdz 89. pantā izklāstīto pieeju.

Attiecībā uz riska darījumiem ar skaidru naudu vai sintētisko pārvēršanu vērtspapīros, kas būtu pakļauti Direktīvas 2006/.../EK 66. panta 2. punktā izklāstītajai atskaitīšanai vai kam būtu piešķirams 1 250 % riska svērums, kā izklāstīts minētās direktīvas IX pielikuma 4. daļā, šīs pozīcijas pakļauj kapitāla maksājumam, kurš nav mazāks par šajā kārtībā norādīto. Iestādes, kuras piedalās šajos riska darījumos, var rīkoties citādi, ja tās kompetentajām iestādēm papildus tirdzniecības nodomam var parādīt, ka pastāv likvīds divvirzienu tirgus riska darījumiem saistība ar pārvēršanu vērtspapīros, vai, sintētisko pārvēršanu vērtspapīros gadījumā, pamatojas tikai uz kredīta atvasinātajiem instrumentiem, riska darījumiem saistībā ar pārvēršanu vērtspapīros pašiem vai visiem riska komponentiem, no kuriem tie sastāv. Šīs iedaļas nolūkiem divvirzienu tirgus pastāv tur, kur ir neatkarīgi godprātīgi piedāvājumi pirkt un pārdot tā, ka cena ir loģiski saistīta ar pēdējās tirdzniecības cenu vai pašreizējās godprātīgās konkurējošās pirkšanas un pārdošanas kotācijas var noteikt vienas dienas laikā un nokārtot par šādu cenu salīdzinoši īsā laikā, kas atbilst tirdzniecības tradīcijām. Lai iestāde varētu piemērot atšķirīgu pieeju, tai jābūt pietiekamiem tirgus datiem, lai nodrošinātu, ka tā pilnībā novērtē šo riska darījumu koncentrēto saistību nepildīšanas risku savā iekšējā pieejā papildu saistību nepildīšanas riska mērīšanai saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem standartiem.

| 6. | Iestādes, kas izmanto iekšējos modeļus, kas nav atzīti saskaņā ar 4. punktu, ir pakļautas atsevišķiem konkrēta riska kapitāla maksājumiem, ko aprēķina tā, kā paredz I pielikums. |
| --- | --- |

6.

Iestādes, kas izmanto iekšējos modeļus, kas nav atzīti saskaņā ar 4. punktu, ir pakļautas atsevišķiem konkrēta riska kapitāla maksājumiem, ko aprēķina tā, kā paredz I pielikums.

| 7. | Saskaņā ar 9. punkta b) apakšpunktu pašas iestādes aprēķinus palielina ar reizinājuma koeficientu vismaz 3. |
| --- | --- |

7.

Saskaņā ar 9. punkta b) apakšpunktu pašas iestādes aprēķinus palielina ar reizinājuma koeficientu vismaz 3.

| 8. | Reizinājuma koeficientu palielina ar plusa koeficientu starp 0 un 1 saskaņā ar 1. tabulu, atkarībā no noviržu skaita pēdējās 250 darba dienās, kā konstatēts iestādes pretpārbaudē. Kompetentās iestādes prasa, lai iestādes aprēķinātu novirzes saskaņā ar portfeļa vērtības faktisko vai iespējamo izmaiņu pretpārbaudi. Novirze ir vienas dienas izmaiņas portfeļa vērtībā, kas pārsniedz attiecīgo vienas dienas riska novērtējumu, ko aprēķina, izmantojot iestādes modeli. Lai noteiktu plusa koeficientu, noviržu skaitu izvērtē vismaz reizi ceturksnī.
  1. tabula






  Noviržu skaits | Plusa koeficients |
| --- | --- | --- |
| mazāk par 5 | 0,00 |
| 5 | 0,40 |
| 6 | 0,50 |
| 7 | 0,65 |
| 8 | 0,75 |
| 9 | 0,85 |
| 10 un vairāk | 1,00 |

8.

Reizinājuma koeficientu palielina ar plusa koeficientu starp 0 un 1 saskaņā ar 1. tabulu, atkarībā no noviržu skaita pēdējās 250 darba dienās, kā konstatēts iestādes pretpārbaudē. Kompetentās iestādes prasa, lai iestādes aprēķinātu novirzes saskaņā ar portfeļa vērtības faktisko vai iespējamo izmaiņu pretpārbaudi. Novirze ir vienas dienas izmaiņas portfeļa vērtībā, kas pārsniedz attiecīgo vienas dienas riska novērtējumu, ko aprēķina, izmantojot iestādes modeli. Lai noteiktu plusa koeficientu, noviržu skaitu izvērtē vismaz reizi ceturksnī.

1. tabula

Noviržu skaits

Plusa koeficients

mazāk par 5

0,00

5

0,40

6

0,50

7

0,65

8

0,75

9

0,85

10 un vairāk

1,00

Kompetentās iestādes drīkst atsevišķos gadījumos sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem neievērot prasību palielināt reizinājuma koeficientu ar plusa koeficientu saskaņā ar 1. tabulu, ja iestāde kompetentām iestādēm ir pārliecinoši pierādījusi, ka šāds palielinājums nav vajadzīgs un ka modelis pamatā ir pareizs.

Ja daudzās novirzes norāda uz to, ka modelis nav pietiekami precīzs, kompetentās iestādes atsauc modeļa atzīšanu vai uzliek izpildīt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu modeļa attiecīgu uzlabošanu.

Lai ļautu kompetentajām iestādēm uzraudzīt plusa koeficienta atbilstību tā pieaugumā, iestādes tūlīt un nekādā gadījumā vēlāk kā piecās darbadienās dara kompetentām iestādēm zināmas novirzes, kas izriet no to pretpārbaudes programmām un kas saskaņā ar iepriekš doto tabulu paredz plusa koeficienta palielinājumu.

| 9. | Visām iestādēm jāizpilda kapitāla normatīvi, kas pārrēķināti kā augstākais no:






  a) | tās iepriekšējās dienas riska vērtības mērījuma saskaņā ar parametriem, kas precizēti šajā pielikumā, turklāt, ja tas ir atbilstoši, papildu saistību nepildīšanas risks, ko pieprasa 5. punkts; vai |
| --- | --- | --- |

9.

Visām iestādēm jāizpilda kapitāla normatīvi, kas pārrēķināti kā augstākais no:

a)

tās iepriekšējās dienas riska vērtības mērījuma saskaņā ar parametriem, kas precizēti šajā pielikumā, turklāt, ja tas ir atbilstoši, papildu saistību nepildīšanas risks, ko pieprasa 5. punkts; vai

| b) | ik dienas riska vērtības mērījumu caurmērā katrai no iepriekšējām 60 darba dienām, kas reizināts ar 6. punktā minēto koeficientu un koriģēts ar koeficientu, kas minēts 8. punktā, turklāt, ja tas ir atbilstoši, papildu saistību nepildīšanas risks, ko pieprasa 5. punkts. |
| --- | --- |

b)

ik dienas riska vērtības mērījumu caurmērā katrai no iepriekšējām 60 darba dienām, kas reizināts ar 6. punktā minēto koeficientu un koriģēts ar koeficientu, kas minēts 8. punktā, turklāt, ja tas ir atbilstoši, papildu saistību nepildīšanas risks, ko pieprasa 5. punkts.

| 10. | Aprēķinot riska vērtības mērījumu, ievēro šādu standartu minimumu:






  a) | riska vērtības mērījuma aprēķināšana vismaz ik dienas; |
| --- | --- | --- |

10.

Aprēķinot riska vērtības mērījumu, ievēro šādu standartu minimumu:

a)

riska vērtības mērījuma aprēķināšana vismaz ik dienas;

| b) | tiek piemērots 99-tās percentiles, vienpusējs ticamības intervāls; |
| --- | --- |

b)

tiek piemērots 99-tās percentiles, vienpusējs ticamības intervāls;

| c) | 10 dienu turēšanas periods; |
| --- | --- |

c)

10 dienu turēšanas periods;

| d) | vēsturiska apsekojuma periods vismaz vienu gadu, izņemot gadījumu, kad īsāku apsekojuma periodu attaisno nozīmīgs pacēlums cenas nestabilitātē; un |
| --- | --- |

d)

vēsturiska apsekojuma periods vismaz vienu gadu, izņemot gadījumu, kad īsāku apsekojuma periodu attaisno nozīmīgs pacēlums cenas nestabilitātē; un

| e) | atjauninājumi, ko nosaka trīs mēnešu dati. |
| --- | --- |

e)

atjauninājumi, ko nosaka trīs mēnešu dati.

| 11. | Kompetentās iestādes prasa, lai modelis precīzi aptvertu visu reālās cenas risku attiecībā uz iespēju darījumiem vai līdzīgām pozīcijām un to, lai jebkurš risks, uz ko modelis neattiecas, tiktu attiecīgi nodrošināts ar pašu kapitālu. |
| --- | --- |

11.

Kompetentās iestādes prasa, lai modelis precīzi aptvertu visu reālās cenas risku attiecībā uz iespēju darījumiem vai līdzīgām pozīcijām un to, lai jebkurš risks, uz ko modelis neattiecas, tiktu attiecīgi nodrošināts ar pašu kapitālu.

| 12. | Riska mērīšanas modelis aptver pietiekamu skaitu riska faktoru atkarībā no iestādes darbības līmeņa attiecīgos tirgos un jo īpaši.
  Procentu likmes risks
  Iekšējā modelī iekļauj riska faktoru kopumu, kas atbilst katras valūtas procentu likmēm, kurās iestādei ir bilances vai ārpusbilances pozīcijas, ko ietekmē procentu likme. Iestādes modelē ienākumu līknes, izmantojot kādu no vispārpieņemtām metodēm. Procentu likmju riskam galvenajās valūtās un tirgos ienākumu līkni sadala vismaz sešos termiņa segmentos, lai aptvertu likmju nestabilitātes atšķirības visā ienākumu līknē. Riska mērīšanas sistēmai jāaptver arī risks, ko nosaka dažādu ienākuma līkņu dinamika, kas nav pilnīgi savstarpēji saistīta.
  Valūtas maiņas likmes risks
  Riska mērīšanas sistēmā iekļauj riska faktorus, kas atbilst zeltam un atsevišķām ārvalstu valūtām, kurās denominētas iestādes pozīcijas.
  CIU aktuālās ārvalstu valūtas pozīcijas CIU tiks ņemtas vērā. Ziņojumu sniegšanā par CIU ārvalstu valūtas pozīcijām, iestādes var paļauties uz trešo personu, ja ir atbilstoši nodrošināta šā ziņojuma pareizība. Ja iestādei nav zināmas CIU ārvalstu valūtas pozīcijas. Šī pozīcija būtu jāsadala un jāizmanto saskaņā ar III pielikuma 2.1. punktu.
  Kapitāla risks
  Riska mērīšanas sistēmā izmanto atsevišķu riska faktoru vismaz katram no kapitāla tirgiem, kuros iestādei ir nozīmīgas pozīcijas.
  Preču risks
  Riska mērīšanas sistēmā izmanto atsevišķu riska faktoru vismaz katrai precei, kurā iestādei ir nozīmīgas pozīcijas. Iekšējam modelim jāaptver risks, ko rada līdzīgu, bet ne vienādu preču korelējoša dinamika, kas nav pilnīgi saistīta, un atvērtība termiņa cenu izmaiņām, ko rada termiņa nesakritības. Tā arī ņem vērā tirgus īpatnības, jo īpaši piegādes datumus un tirgotājiem paredzēto iespēju izslēgt pozīcijas. |
| --- | --- |

12.

Riska mērīšanas modelis aptver pietiekamu skaitu riska faktoru atkarībā no iestādes darbības līmeņa attiecīgos tirgos un jo īpaši.

Procentu likmes risks

Iekšējā modelī iekļauj riska faktoru kopumu, kas atbilst katras valūtas procentu likmēm, kurās iestādei ir bilances vai ārpusbilances pozīcijas, ko ietekmē procentu likme. Iestādes modelē ienākumu līknes, izmantojot kādu no vispārpieņemtām metodēm. Procentu likmju riskam galvenajās valūtās un tirgos ienākumu līkni sadala vismaz sešos termiņa segmentos, lai aptvertu likmju nestabilitātes atšķirības visā ienākumu līknē. Riska mērīšanas sistēmai jāaptver arī risks, ko nosaka dažādu ienākuma līkņu dinamika, kas nav pilnīgi savstarpēji saistīta.

Valūtas maiņas likmes risks

Riska mērīšanas sistēmā iekļauj riska faktorus, kas atbilst zeltam un atsevišķām ārvalstu valūtām, kurās denominētas iestādes pozīcijas.

CIU aktuālās ārvalstu valūtas pozīcijas CIU tiks ņemtas vērā. Ziņojumu sniegšanā par CIU ārvalstu valūtas pozīcijām, iestādes var paļauties uz trešo personu, ja ir atbilstoši nodrošināta šā ziņojuma pareizība. Ja iestādei nav zināmas CIU ārvalstu valūtas pozīcijas. Šī pozīcija būtu jāsadala un jāizmanto saskaņā ar III pielikuma 2.1. punktu.

Kapitāla risks

Riska mērīšanas sistēmā izmanto atsevišķu riska faktoru vismaz katram no kapitāla tirgiem, kuros iestādei ir nozīmīgas pozīcijas.

Preču risks

Riska mērīšanas sistēmā izmanto atsevišķu riska faktoru vismaz katrai precei, kurā iestādei ir nozīmīgas pozīcijas. Iekšējam modelim jāaptver risks, ko rada līdzīgu, bet ne vienādu preču korelējoša dinamika, kas nav pilnīgi saistīta, un atvērtība termiņa cenu izmaiņām, ko rada termiņa nesakritības. Tā arī ņem vērā tirgus īpatnības, jo īpaši piegādes datumus un tirgotājiem paredzēto iespēju izslēgt pozīcijas.

| 13. | Kompetentās iestādes var ļaut iestādēm riska kategorijās un starp tām izmantot empīriskas korelācijas, ja tās atzīst, ka iestādes korelāciju aprēķina sistēma ir nevainojama un to īsteno godprātīgi. |
| --- | --- |

13.

Kompetentās iestādes var ļaut iestādēm riska kategorijās un starp tām izmantot empīriskas korelācijas, ja tās atzīst, ka iestādes korelāciju aprēķina sistēma ir nevainojama un to īsteno godprātīgi.

VI PIELIKUMS

LIELA RISKA DARĪJUMU KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA

| 1. | Pārsniegumu, kas minēts 31. panta b) punktā, aprēķina, izvēloties tos komponentus klienta vai attiecīgās klientu grupas kopējos tirdzniecības riska darījumos, kas piesaista augstākās konkrētā riska prasības pielikumā un/vai prasības II pielikumā, kuru summa vienāda ar pārsnieguma summu, kas minēta 31. panta a) punktā; |
| --- | --- |

1.

Pārsniegumu, kas minēts 31. panta b) punktā, aprēķina, izvēloties tos komponentus klienta vai attiecīgās klientu grupas kopējos tirdzniecības riska darījumos, kas piesaista augstākās konkrētā riska prasības pielikumā un/vai prasības II pielikumā, kuru summa vienāda ar pārsnieguma summu, kas minēta 31. panta a) punktā;

| 2. | Ja pārsniegums nepastāv ilgāk par 10 dienām, papildu kapitāla prasības šiem komponentiem ir 200 % no normatīva, kas minēts iepriekšējā teikumā. |
| --- | --- |

2.

Ja pārsniegums nepastāv ilgāk par 10 dienām, papildu kapitāla prasības šiem komponentiem ir 200 % no normatīva, kas minēts iepriekšējā teikumā.

| 3. | Desmit dienas pēc tam, kad pārsniegums parādījies, tā komponentus, ko izvēlas saskaņā ar iepriekšminētajiem kritērijiem, ieraksta tabulā attiecīgajā 1. slejas rindā konkrētā riska prasību augošā secībā, kas minēti I pielikumā un/vai II pielikumā. Kapitāla pietiekamības prasības, kas vienādas ar I pielikumā minētā īpašā riska normatīvu un/vai II pielikumā minēto prasību summu šiem komponentiem, kas reizināta ar attiecīgo faktoru 1. tabulas. |
| --- | --- |

3.

Desmit dienas pēc tam, kad pārsniegums parādījies, tā komponentus, ko izvēlas saskaņā ar iepriekšminētajiem kritērijiem, ieraksta tabulā attiecīgajā 1. slejas rindā konkrētā riska prasību augošā secībā, kas minēti I pielikumā un/vai II pielikumā. Kapitāla pietiekamības prasības, kas vienādas ar I pielikumā minētā īpašā riska normatīvu un/vai II pielikumā minēto prasību summu šiem komponentiem, kas reizināta ar attiecīgo faktoru 1. tabulas.

1. tabula

| Pārsniegums
  (pamatojoties uz pašu kapitāla procentiem) | Faktori |
| --- | --- |
| Līdz 40 % | 200 % |
| No 40 % līdz 60 % | 300 % |
| No 60 % līdz 80 % | 400 % |
| No 80 % līdz 100 % | 500 % |
| No 100 % līdz 250 % | 600 % |
| Virs 250 % | 900 % |

Pārsniegums

(pamatojoties uz pašu kapitāla procentiem)

Faktori

Līdz 40 %

200 %

No 40 % līdz 60 %

300 %

No 60 % līdz 80 %

400 %

No 80 % līdz 100 %

500 %

No 100 % līdz 250 %

600 %

Virs 250 %

900 %

VII PIELIKUMS

TIRDZNIECĪBA

A daļa — Tirdzniecības nodoms

| 1. | Pozīcijas/portfeļi, kuras uzglabā, lai tirgotos, atbilst šādām prasībām:






  a) | pozīciju/instrumentu vai portfeļu tirdzniecības stratēģijai ir jābūt skaidri dokumentētai, ko apstiprinājusi augstākā vadība un kas ietver paredzamo turēšanas horizontu; |
| --- | --- | --- |

1.

Pozīcijas/portfeļi, kuras uzglabā, lai tirgotos, atbilst šādām prasībām:

a)

pozīciju/instrumentu vai portfeļu tirdzniecības stratēģijai ir jābūt skaidri dokumentētai, ko apstiprinājusi augstākā vadība un kas ietver paredzamo turēšanas horizontu;

| b) | lai aktīvi pārvaldītu pozīcijas, ir jābūt skaidri noteiktai politikai un procedūrām un tās ietver:






  i) | pozīcijas, kas uzņemtas tirdzniecības nodaļā; |
| --- | --- | --- |

b)

lai aktīvi pārvaldītu pozīcijas, ir jābūt skaidri noteiktai politikai un procedūrām un tās ietver:

i)

pozīcijas, kas uzņemtas tirdzniecības nodaļā;

| ii) | pozīciju limiti ir noteikti un to atbilstība tiek pārraudzīta; |
| --- | --- |

ii)

pozīciju limiti ir noteikti un to atbilstība tiek pārraudzīta;

| iii) | komercaģentam ir tiesības, apstiprinātās stratēģijas un nolemto limitu ietvaros, patstāvīgi lemt par pozīciju pārvaldīšanu/ieiešanu pozīcijā; |
| --- | --- |

iii)

komercaģentam ir tiesības, apstiprinātās stratēģijas un nolemto limitu ietvaros, patstāvīgi lemt par pozīciju pārvaldīšanu/ieiešanu pozīcijā;

| iv) | ziņojums augstākai vadībai par pozīcijām ir iestādes riska vadības procesa neatņemama sastāvdaļa; |
| --- | --- |

iv)

ziņojums augstākai vadībai par pozīcijām ir iestādes riska vadības procesa neatņemama sastāvdaļa;

| v) | pozīcijas tiek aktīvi uzraudzītas atbilstoši informācijas avotiem par tirgu un atbilstoši pozīciju vai to riska daļu novērtējumam attiecībā uz pieprasījumu vai to spēju nodrošināties, ieskaitot novērtējumu par tirgus sākotnējo izmaksu kvalitāti un tirgus datu pieejamību vērtēšanas procesā, tirgus apgrozījuma līmeni, kā arī tirgoto pozīciju lielumu. |
| --- | --- |

v)

pozīcijas tiek aktīvi uzraudzītas atbilstoši informācijas avotiem par tirgu un atbilstoši pozīciju vai to riska daļu novērtējumam attiecībā uz pieprasījumu vai to spēju nodrošināties, ieskaitot novērtējumu par tirgus sākotnējo izmaksu kvalitāti un tirgus datu pieejamību vērtēšanas procesā, tirgus apgrozījuma līmeni, kā arī tirgoto pozīciju lielumu.

| c) | lai aktīvi uzraudzītu pozīciju atbilstību iestādes tirdzniecības stratēģijai, ieskaitot pozīciju apgrozījuma un pārdošanas uzraudzību iestādes tirdzniecības grāmatā, ir jābūt skaidri noteiktai politikai un procedūrām. |
| --- | --- |

c)

lai aktīvi uzraudzītu pozīciju atbilstību iestādes tirdzniecības stratēģijai, ieskaitot pozīciju apgrozījuma un pārdošanas uzraudzību iestādes tirdzniecības grāmatā, ir jābūt skaidri noteiktai politikai un procedūrām.

B daļa — Sistēmas un kontroles

| 1. | Lai nodrošinātu piesardzīgas un ticamas vērtību aplēses, iestādes izveido un uztur sistēmas un kontroles. |
| --- | --- |

1.

Lai nodrošinātu piesardzīgas un ticamas vērtību aplēses, iestādes izveido un uztur sistēmas un kontroles.

| 2. | Sistēmās un kontrolēs ietilpst vismaz šādi elementi:






  a) | vērtēšanas procesa dokumentēta politika un procedūras. Šeit ietilpst skaidri noteikti pienākumi attiecībā uz dažādām jomām, kas skar vērtību noteikšanu, tirgus informācijas avotus un pārskatus par tās atbilstību, neatkarīgas novērtēšanas biežumu, slēgšanas cenu grafiku, vērtējuma pielāgošanas procedūras, mēneša beigu un ad-hoc verificēšanas procedūras. |
| --- | --- | --- |

2.

Sistēmās un kontrolēs ietilpst vismaz šādi elementi:

a)

vērtēšanas procesa dokumentēta politika un procedūras. Šeit ietilpst skaidri noteikti pienākumi attiecībā uz dažādām jomām, kas skar vērtību noteikšanu, tirgus informācijas avotus un pārskatus par tās atbilstību, neatkarīgas novērtēšanas biežumu, slēgšanas cenu grafiku, vērtējuma pielāgošanas procedūras, mēneša beigu un ad-hoc verificēšanas procedūras.

| b) | skaidra un neatkarīga (no tirdzniecības un klientu apkalpošanas struktūrvienības) atbildīgās nodaļas ziņojumu sniegšanas kārtība. |
| --- | --- |

b)

skaidra un neatkarīga (no tirdzniecības un klientu apkalpošanas struktūrvienības) atbildīgās nodaļas ziņojumu sniegšanas kārtība.

Ziņojumu sniegšanas kārtībai jāsniedzas līdz pat atbildīgajam padomes izpilddirektoram.

Piesardzīgas novērtēšanas metodes

| 3. | Novērtēšana pēc tirgus cenas ir vismaz viens no pozīciju ikdienas novērtējumiem, kas balstās uz brīvi pieejamu, no neitrāliem avotiem iegūtu, noslēguma cenu. Piemēram, apmaiņas cenas, datorā atrodamās vērtspapīru cenas vai vairāku neatkarīgu, cienījamu mākleru noteiktās cenas. |
| --- | --- |

3.

Novērtēšana pēc tirgus cenas ir vismaz viens no pozīciju ikdienas novērtējumiem, kas balstās uz brīvi pieejamu, no neitrāliem avotiem iegūtu, noslēguma cenu. Piemēram, apmaiņas cenas, datorā atrodamās vērtspapīru cenas vai vairāku neatkarīgu, cienījamu mākleru noteiktās cenas.

| 4. | Novērtējot pēc tirgus cenas, jāizmanto piesardzīgākā pieprasījuma/piedāvājuma daļa, izņemot gadījumus, kad iestāde ir nozīmīgs tirgus līderis kādā noteiktā finanšu instrumenta vai preču jomā un noslēgšana ir iespējama ar vidējo tirgus cenu. |
| --- | --- |

4.

Novērtējot pēc tirgus cenas, jāizmanto piesardzīgākā pieprasījuma/piedāvājuma daļa, izņemot gadījumus, kad iestāde ir nozīmīgs tirgus līderis kādā noteiktā finanšu instrumenta vai preču jomā un noslēgšana ir iespējama ar vidējo tirgus cenu.

| 5. | Ja novērtēšana pēc tirgus cenas nav iespējama, iestādei jāveic savu pozīciju/portfeļu pārvērtēšana, izmantojot modeli, pirms tā uzsāk tirdzniecības portfeļa kapitāla prasības noteikšanu. Pārvērtēšanu, izmantojot modeli, definē kā jebkuru pārvērtēšanu, ko veido tirgus vērtība, kas kalpo par kritēriju, ir ekstrapolēta vai citādi aprēķināta pēc tirgus sākotnējām izmaksām. |
| --- | --- |

5.

Ja novērtēšana pēc tirgus cenas nav iespējama, iestādei jāveic savu pozīciju/portfeļu pārvērtēšana, izmantojot modeli, pirms tā uzsāk tirdzniecības portfeļa kapitāla prasības noteikšanu. Pārvērtēšanu, izmantojot modeli, definē kā jebkuru pārvērtēšanu, ko veido tirgus vērtība, kas kalpo par kritēriju, ir ekstrapolēta vai citādi aprēķināta pēc tirgus sākotnējām izmaksām.

| 6. | Veicot pārvērtēšanu, izmantojot modeli ir jāievēro šādas prasības:






  a) | augstākā vadība ir informēta par tiem tirdzniecības portfeļa elementiem, uz kuriem attiecas pārvērtēšana, izmantojot modeli, un tā arī apzinās to izraisīto neprecizitāšu būtiskumu attiecībā uz ziņojumiem par uzņēmējdarbības risku/darbības rezultātu; |
| --- | --- | --- |

6.

Veicot pārvērtēšanu, izmantojot modeli ir jāievēro šādas prasības:

a)

augstākā vadība ir informēta par tiem tirdzniecības portfeļa elementiem, uz kuriem attiecas pārvērtēšana, izmantojot modeli, un tā arī apzinās to izraisīto neprecizitāšu būtiskumu attiecībā uz ziņojumiem par uzņēmējdarbības risku/darbības rezultātu;

| b) | datus par tirgu, iespēju robežās iegūst atbilstoši tirgus cenām un īpašu pozīciju atbilstība tirgus vērtībai un modeļa parametriem tiek novērtēta bieži; |
| --- | --- |

b)

datus par tirgu, iespēju robežās iegūst atbilstoši tirgus cenām un īpašu pozīciju atbilstība tirgus vērtībai un modeļa parametriem tiek novērtēta bieži;

| c) | ja iespējams, jāizmanto tirgus praksē vispārpieņemta novērtēšanas metodoloģija, attiecībā uz finanšu instrumentiem vai precēm; |
| --- | --- |

c)

ja iespējams, jāizmanto tirgus praksē vispārpieņemta novērtēšanas metodoloģija, attiecībā uz finanšu instrumentiem vai precēm;

| d) | ja iestāde pati ir izveidojusi modeli, tam jābalstās uz attiecīgiem pieņēmumiem, kurus izvērtējusi un pārbaudījusi pietiekami kvalificēta trešā persona, kas ir neatkarīga no modeļa izstrādāšanas procesa; |
| --- | --- |

d)

ja iestāde pati ir izveidojusi modeli, tam jābalstās uz attiecīgiem pieņēmumiem, kurus izvērtējusi un pārbaudījusi pietiekami kvalificēta trešā persona, kas ir neatkarīga no modeļa izstrādāšanas procesa;

| e) | ir jābūt oficiālām izmaiņu kontroles procedūrām, un, lai pārbaudītu novērtējumu, ir jāuzglabā un regulāri jāizmanto šā modeļa drošības kopija; |
| --- | --- |

e)

ir jābūt oficiālām izmaiņu kontroles procedūrām, un, lai pārbaudītu novērtējumu, ir jāuzglabā un regulāri jāizmanto šā modeļa drošības kopija;

| f) | riska pārvaldei ir zināmas šo izmantoto modeļu nepilnības un arī tas, kā tās labāk atspoguļot izvērtējumā; |
| --- | --- |

f)

riska pārvaldei ir zināmas šo izmantoto modeļu nepilnības un arī tas, kā tās labāk atspoguļot izvērtējumā;

| g) | šis modelis ir regulāri jāpārbauda, lai noteiktu tā rezultātu precizitāti (piem., to ka pieņēmumi vēl joprojām ir atbilstīgi, P&L novērtējums pret riska faktoriem, faktiskās noslēguma vērtības salīdzināšana ar modeļa rezultātiem). |
| --- | --- |

g)

šis modelis ir regulāri jāpārbauda, lai noteiktu tā rezultātu precizitāti (piem., to ka pieņēmumi vēl joprojām ir atbilstīgi, P&L novērtējums pret riska faktoriem, faktiskās noslēguma vērtības salīdzināšana ar modeļa rezultātiem).

d) apakšpunkta nolūkā, modeli izveido vai apstiprina neatkarīgi no darījumu biroja. To izmēģina neatkarīgi. Tajā ietilpst matemātisko aprēķinu novērtējums, pieņēmumi un programmatūras izmantošana.

| 7. | Neatkarīgai cenu pārbaudei ir jānotiek papildus ikdienas novērtēšanai pēc tirgus cenas vai izmantojot modeli. Tas ir process kurā regulāri pārbauda tirgus cenu vai modeļa parametru precizitāti un neatkarību. Ja ikdienas novērtēšanu pēc tirgus cenas var veikt komercaģents, tirgus cenu un modeļa parametru pārbaude jāveic no tirdzniecības neatkarīgai vienībai vismaz reizi mēnesī (vai arī biežāk, atkarībā no tirdzniecības/realizācijas rakstura). Ja nav pieejami neatkarīgi cenu noteikšanas avoti, vai arī ja tie ir subjektīvāki, atbilstoši ir tādi piesardzīgi pasākumi, kā vērtības korekcijas. |
| --- | --- |

7.

Neatkarīgai cenu pārbaudei ir jānotiek papildus ikdienas novērtēšanai pēc tirgus cenas vai izmantojot modeli. Tas ir process kurā regulāri pārbauda tirgus cenu vai modeļa parametru precizitāti un neatkarību. Ja ikdienas novērtēšanu pēc tirgus cenas var veikt komercaģents, tirgus cenu un modeļa parametru pārbaude jāveic no tirdzniecības neatkarīgai vienībai vismaz reizi mēnesī (vai arī biežāk, atkarībā no tirdzniecības/realizācijas rakstura). Ja nav pieejami neatkarīgi cenu noteikšanas avoti, vai arī ja tie ir subjektīvāki, atbilstoši ir tādi piesardzīgi pasākumi, kā vērtības korekcijas.

Vērtības korekcijas vai rezerves

| 8. | Lai ņemtu vērā vērtības korekcijas/rezerves, iestādes izveido un uztur sistēmas un kontroles. |
| --- | --- |

8.

Lai ņemtu vērā vērtības korekcijas/rezerves, iestādes izveido un uztur sistēmas un kontroles.

Vispārējie standarti

| 9. | Kompetentās iestādes pieprasa formāli ņemt vērā šādas vērtību korekcijas/rezerves: nesaņemto kredītu ienākumu/ izdevumu starpību, pozīcijas aizvēršanas vai likvidācijas izdevumus, operacionālo risku, pirmstermiņa izbeigšanu, ieguldījumu un finansējumu izmaksas, paredzamos administratīvos izdevumus un, vajadzības gadījumā, modeļa riskus. |
| --- | --- |

9.

Kompetentās iestādes pieprasa formāli ņemt vērā šādas vērtību korekcijas/rezerves: nesaņemto kredītu ienākumu/ izdevumu starpību, pozīcijas aizvēršanas vai likvidācijas izdevumus, operacionālo risku, pirmstermiņa izbeigšanu, ieguldījumu un finansējumu izmaksas, paredzamos administratīvos izdevumus un, vajadzības gadījumā, modeļa riskus.

Mazāk likvīdu pozīciju standarti

| 10. | Mazāk likvīdas pozīcijas var rasties gan tirgus notikumu, gan ar iestādi saistītu situāciju dēļ, piem., koncentrētu pozīciju un/vai likumā noteiktu prasību zaudējušu pozīciju dēļ. |
| --- | --- |

10.

Mazāk likvīdas pozīcijas var rasties gan tirgus notikumu, gan ar iestādi saistītu situāciju dēļ, piem., koncentrētu pozīciju un/vai likumā noteiktu prasību zaudējušu pozīciju dēļ.

| 11. | Nosakot vai mazāk likvīdu pozīciju rezerves korekcijas ir nepieciešamas, iestādēm jāapsver vairāki faktori. Šajos faktoros ietilpst laika daudzums, kas būtu nepieciešams, lai nosegtu pozīcijā pozīcijas/riskus, pieprasījuma/piedāvājuma spektra nestabilitāte un vidējais lielums, tirgus kotāciju pieejamība (tirgus līderu skaits un identitāte) un tirdzniecības apjomu nestabilitāte un vidējais lielums, tirgus koncentrācijas, pozīciju novecošana, cik lielā mērā vērtēšana pamatojas uz modeļa izmantošanu, un citu modeļa risku ietekme. |
| --- | --- |

11.

Nosakot vai mazāk likvīdu pozīciju rezerves korekcijas ir nepieciešamas, iestādēm jāapsver vairāki faktori. Šajos faktoros ietilpst laika daudzums, kas būtu nepieciešams, lai nosegtu pozīcijā pozīcijas/riskus, pieprasījuma/piedāvājuma spektra nestabilitāte un vidējais lielums, tirgus kotāciju pieejamība (tirgus līderu skaits un identitāte) un tirdzniecības apjomu nestabilitāte un vidējais lielums, tirgus koncentrācijas, pozīciju novecošana, cik lielā mērā vērtēšana pamatojas uz modeļa izmantošanu, un citu modeļa risku ietekme.

| 12. | Izmantojot trešo personu pārvērtēšanu, izmantojot modeli, iestādēm jāapsver vai izmantot vērtības korekciju. Papildus, iestādēm jāapsver vajadzība veidot rezerves mazāk likvīdām pozīcijām un regulāri jāpārbauda to nepārtrauktā lietderība. |
| --- | --- |

12.

Izmantojot trešo personu pārvērtēšanu, izmantojot modeli, iestādēm jāapsver vai izmantot vērtības korekciju. Papildus, iestādēm jāapsver vajadzība veidot rezerves mazāk likvīdām pozīcijām un regulāri jāpārbauda to nepārtrauktā lietderība.

| 13. | Ja vērtību korekcijas/rezerves izraisa kārtējā finanšu gada faktiskos zaudējumus, tie ir jāatskaita no iestādes sākotnējā pašu kapitāla, atbilstoši Direktīvas 2006/.../EK 57. panta k) punktam. |
| --- | --- |

13.

Ja vērtību korekcijas/rezerves izraisa kārtējā finanšu gada faktiskos zaudējumus, tie ir jāatskaita no iestādes sākotnējā pašu kapitāla, atbilstoši Direktīvas 2006/.../EK 57. panta k) punktam.

| 14. | Cita pelņa/zaudējumi, kas radušies vērtības korekcijas/rezerves rezultātā, jāiekļauj “neto tirdzniecības portfeļa ienākumos”, kas minēta 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un ir jāpieskaita/jāatņem pašu rezerves kapitālam, kas saskaņā ar šādiem noteikumiem paredzēts, lai segtu tirgus risku. |
| --- | --- |

14.

Cita pelņa/zaudējumi, kas radušies vērtības korekcijas/rezerves rezultātā, jāiekļauj “neto tirdzniecības portfeļa ienākumos”, kas minēta 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un ir jāpieskaita/jāatņem pašu rezerves kapitālam, kas saskaņā ar šādiem noteikumiem paredzēts, lai segtu tirgus risku.

| 15. | Vērtības korekcijas/rezerves, kas pārsniedz tās, kas veiktas saskaņā ar grāmatvedības pamatnoteikumiem, kuriem iestāde ir pakļauta, jāizskata saskaņā ar 13. punktu, ja tās ir iemesls būtiskiem zaudējumiem, vai saskaņā ar 14. punktu citos gadījumos. |
| --- | --- |

15.

Vērtības korekcijas/rezerves, kas pārsniedz tās, kas veiktas saskaņā ar grāmatvedības pamatnoteikumiem, kuriem iestāde ir pakļauta, jāizskata saskaņā ar 13. punktu, ja tās ir iemesls būtiskiem zaudējumiem, vai saskaņā ar 14. punktu citos gadījumos.

C daļa — Iekšējā riska ierobežošana

| 1. | Iekšējā riska ierobežošana, ir pozīcija, kas būtiski vai pilnībā kompensē tirdzniecības portfelī neietvertu pozīciju vai pozīciju grupu riska elementu. Pozīcijas, kas radušās iekšējā riska ierobežošanas rezultātā, ir piemērotas tirdzniecības portfeļa kapitāla prasības noteikšanai, ar nosacījumu, ka tās tiek uzglabātas tirgošanās nolūkos un ir ievēroti A un B daļā noteiktie vispārīgie kritēriji attiecībā uz piesardzīgu novērtēšanu un nolūku tirgoties. Īpaši:






  a) | iekšējā riska ierobežošana nav paredzēta, lai galvenokārt izvairītos vai mazinātu kapitāla prasības; |
| --- | --- | --- |

1.

Iekšējā riska ierobežošana, ir pozīcija, kas būtiski vai pilnībā kompensē tirdzniecības portfelī neietvertu pozīciju vai pozīciju grupu riska elementu. Pozīcijas, kas radušās iekšējā riska ierobežošanas rezultātā, ir piemērotas tirdzniecības portfeļa kapitāla prasības noteikšanai, ar nosacījumu, ka tās tiek uzglabātas tirgošanās nolūkos un ir ievēroti A un B daļā noteiktie vispārīgie kritēriji attiecībā uz piesardzīgu novērtēšanu un nolūku tirgoties. Īpaši:

a)

iekšējā riska ierobežošana nav paredzēta, lai galvenokārt izvairītos vai mazinātu kapitāla prasības;

| b) | iekšējā riska ierobežošana ir pienācīgi jādokumentē un tā ir pakļauta īpašai iekšējai apstiprināšanai un revīzijas procedūrām; |
| --- | --- |

b)

iekšējā riska ierobežošana ir pienācīgi jādokumentē un tā ir pakļauta īpašai iekšējai apstiprināšanai un revīzijas procedūrām;

| c) | iekšējie darījumi ir jāveic saskaņā ar tirgus nosacījumiem; |
| --- | --- |

c)

iekšējie darījumi ir jāveic saskaņā ar tirgus nosacījumiem;

| d) | tirgus riska apjoms, ko rada iekšējā riska ierobežošana, tirdzniecības portfelī ir jāpārvalda dinamiski un atbilstīgi atļautajiem limitiem; |
| --- | --- |

d)

tirgus riska apjoms, ko rada iekšējā riska ierobežošana, tirdzniecības portfelī ir jāpārvalda dinamiski un atbilstīgi atļautajiem limitiem;

| e) | iekšējie darījumi ir rūpīgi jāuzrauga. |
| --- | --- |

e)

iekšējie darījumi ir rūpīgi jāuzrauga.

Uzraudzība ir jānodrošina ar attiecīgu metožu palīdzību.

| 2. | 1. punktā minētā apstrāde neskar kapitāla prasību, kas piemērojama iekšējā riska ierobežošanas ārpus tirdzniecības portfeļa pozīciju pusei. |
| --- | --- |

2.

1. punktā minētā apstrāde neskar kapitāla prasību, kas piemērojama iekšējā riska ierobežošanas ārpus tirdzniecības portfeļa pozīciju pusei.

| 3. | Neskarot 1. un 2. punktu, ja iestāde nodrošina ārpus tirdzniecības portfeļa esošu kredīta riska darījumu, izmantojot kredīta atvasināto instrumentu, kas reģistrēts tās tirdzniecības portfelī (izmantojot iekšējo nodrošinājumu), ārpus tirdzniecības portfeļa esošais riska darījums netiek uzskatīts par nodrošinātu kapitāla pietiekamības vajadzībām, ja vien iestāde no piemērota trešās puses aizsardzības piegādātāja nepērk kredīta atvasināto instrumentu, kas atbilst Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 2. daļas 19. punktā izklāstītajām prasībām attiecībā uz ārpus tirdzniecības portfeļa esošiem riska darījumiem. Tur, kur ir pirkta šāda trešās puses aizsardzība un ir atzīts, ka tā ir ārpus tirdzniecības grāmatas esoša riska darījuma nodrošinājums kapitāla prasību aprēķina vajadzībām, ne iekšējā, ne ārējā kredīta atvasinātā instrumenta nodrošinājums netiek iekļauts tirdzniecības grāmatā kapitāla prasību aprēķina vajadzībām. |
| --- | --- |

3.

Neskarot 1. un 2. punktu, ja iestāde nodrošina ārpus tirdzniecības portfeļa esošu kredīta riska darījumu, izmantojot kredīta atvasināto instrumentu, kas reģistrēts tās tirdzniecības portfelī (izmantojot iekšējo nodrošinājumu), ārpus tirdzniecības portfeļa esošais riska darījums netiek uzskatīts par nodrošinātu kapitāla pietiekamības vajadzībām, ja vien iestāde no piemērota trešās puses aizsardzības piegādātāja nepērk kredīta atvasināto instrumentu, kas atbilst Direktīvas 2006/.../EK VIII pielikuma 2. daļas 19. punktā izklāstītajām prasībām attiecībā uz ārpus tirdzniecības portfeļa esošiem riska darījumiem. Tur, kur ir pirkta šāda trešās puses aizsardzība un ir atzīts, ka tā ir ārpus tirdzniecības grāmatas esoša riska darījuma nodrošinājums kapitāla prasību aprēķina vajadzībām, ne iekšējā, ne ārējā kredīta atvasinātā instrumenta nodrošinājums netiek iekļauts tirdzniecības grāmatā kapitāla prasību aprēķina vajadzībām.

D daļa — Iekļaušana tirdzniecības portfelī

| 1. | Iestādēm jābūt skaidri noteiktai politikai un procedūrām, lai noteiktu, kuras pozīcijas iekļaut tirdzniecības portfelī kapitāla prasību aprēķina vajadzībām, kas atbilst 11. pantā izklāstītajiem kritērijiem un ņem vērā iestādes risku pārvaldības iespējas un praksi. Atbilstība šai politikai un procedūrām pilnībā jādokumentē un jāpakļauj periodiskai iekšējai revīzijai. |
| --- | --- |

1.

Iestādēm jābūt skaidri noteiktai politikai un procedūrām, lai noteiktu, kuras pozīcijas iekļaut tirdzniecības portfelī kapitāla prasību aprēķina vajadzībām, kas atbilst 11. pantā izklāstītajiem kritērijiem un ņem vērā iestādes risku pārvaldības iespējas un praksi. Atbilstība šai politikai un procedūrām pilnībā jādokumentē un jāpakļauj periodiskai iekšējai revīzijai.

| 2. | jābūt skaidri noteiktai politikai un procedūrām vispārējai tirdzniecības portfeļa pārvaldībai. Kā minimums šai politikai un procedūrām jāapskata:






  a) | aktivitātes, kuras iestāde uzskata par saistītām ar tirdzniecību un par tirdzniecības portfeļa sastāvdaļu kapitāla prasību vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

2.

jābūt skaidri noteiktai politikai un procedūrām vispārējai tirdzniecības portfeļa pārvaldībai. Kā minimums šai politikai un procedūrām jāapskata:

a)

aktivitātes, kuras iestāde uzskata par saistītām ar tirdzniecību un par tirdzniecības portfeļa sastāvdaļu kapitāla prasību vajadzībām;

| b) | apjoms, kādā pozīcija var tikt ik dienas vērtēta pēc tirgus cenas ar atsauci uz aktīvu, likvīdu divvirzienu tirgu |
| --- | --- |

b)

apjoms, kādā pozīcija var tikt ik dienas vērtēta pēc tirgus cenas ar atsauci uz aktīvu, likvīdu divvirzienu tirgu

| c) | pozīcijas, kas pēc iestādes iespējām ir vērtētas, izmantojot modeli:






  i) | identificēt visus pozīcijas būtiskos riskus; |
| --- | --- | --- |

c)

pozīcijas, kas pēc iestādes iespējām ir vērtētas, izmantojot modeli:

i)

identificēt visus pozīcijas būtiskos riskus;

| ii) | nodrošināt visus pozīcijas būtiskos riskus ar instrumentiem, kuriem pastāv aktīvs, likvīds divvirzienu tirgus un; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt visus pozīcijas būtiskos riskus ar instrumentiem, kuriem pastāv aktīvs, likvīds divvirzienu tirgus un;

| iii) | atvasināt galveno modelī izmantoto pieņēmumu un parametru vērtējumus, uz kuriem var paļauties; |
| --- | --- |

iii)

atvasināt galveno modelī izmantoto pieņēmumu un parametru vērtējumus, uz kuriem var paļauties;

| d) | apjoms, kādā iestāde var un tai vajadzīgs veikt vērtējumus pozīcijai, ko saskaņotā veidā var apstiprināt ārēji; |
| --- | --- |

d)

apjoms, kādā iestāde var un tai vajadzīgs veikt vērtējumus pozīcijai, ko saskaņotā veidā var apstiprināt ārēji;

| e) | apjoms, kādā tiesiskie ierobežojumi vai citas operacionālās prasības kavēs iestādes spēju veikt pozīcijas likvidāciju vai nodrošināšanu īsā termiņā; |
| --- | --- |

e)

apjoms, kādā tiesiskie ierobežojumi vai citas operacionālās prasības kavēs iestādes spēju veikt pozīcijas likvidāciju vai nodrošināšanu īsā termiņā;

| f) | apjoms, kādā iestāde var un tai vajadzīgs aktīvi pārvaldīt pozīcijas tās ar tirdzniecību saistītajā darbībā un; |
| --- | --- |

f)

apjoms, kādā iestāde var un tai vajadzīgs aktīvi pārvaldīt pozīcijas tās ar tirdzniecību saistītajā darbībā un;

| g) | apjoms, kādā iestāde var pārcelt risku vai pozīcijas no ārpustirdzniecības uz tirdzniecības portfeli, un kritērijus šādai pārcelšanai. |
| --- | --- |

g)

apjoms, kādā iestāde var pārcelt risku vai pozīcijas no ārpustirdzniecības uz tirdzniecības portfeli, un kritērijus šādai pārcelšanai.

| 3. | Kompetentās iestādes var atļaut iestādēm apstrādāt pozīcijas, kas ir turējumi tirdzniecības portfelī, kā izklāstīts Direktīvas 2006/.../EK 57. panta l), m) un n) punktā, kā pašu kapitāla vai parāda instrumentus, kā tas ir piemēroti, ja iestāde parāda, ka tā ir aktīvs tirgus veidotājs šajās pozīcijās. Šajā gadījumā iestādei jābūt pienācīgām sistēmām un kontrolēm pār prasībām atbilstošu pašu fondu instrumentu tirdzniecību. |
| --- | --- |

3.

Kompetentās iestādes var atļaut iestādēm apstrādāt pozīcijas, kas ir turējumi tirdzniecības portfelī, kā izklāstīts Direktīvas 2006/.../EK 57. panta l), m) un n) punktā, kā pašu kapitāla vai parāda instrumentus, kā tas ir piemēroti, ja iestāde parāda, ka tā ir aktīvs tirgus veidotājs šajās pozīcijās. Šajā gadījumā iestādei jābūt pienācīgām sistēmām un kontrolēm pār prasībām atbilstošu pašu fondu instrumentu tirdzniecību.

| 4. | Ar tirdzniecību saistītos repo darījumus, ko iestāde ieskaita ārpustirdzniecības portfelī, var iekļaut tirdzniecības portfelī kapitāla prasību vajadzībām, ja vien tiek iekļauti visi šādi repo darījumi. Šim nolūkam kā repo darījumus, kas saistīti ar tirdzniecību, definē tos, kas atbilst 11. panta 2. daļas un VII pielikuma A daļas prasībām, un abas to puses ir vai nu skaidra nauda, vai tirdzniecības portfelī iekļaujami vērtspapīri. Neatkarīgi no tā, kur tie ir reģistrēti, visi repo darījumi pakļauti ārpustirdzniecības portfeļa pretējās puses novērtējumam. |
| --- | --- |

4.

Ar tirdzniecību saistītos repo darījumus, ko iestāde ieskaita ārpustirdzniecības portfelī, var iekļaut tirdzniecības portfelī kapitāla prasību vajadzībām, ja vien tiek iekļauti visi šādi repo darījumi. Šim nolūkam kā repo darījumus, kas saistīti ar tirdzniecību, definē tos, kas atbilst 11. panta 2. daļas un VII pielikuma A daļas prasībām, un abas to puses ir vai nu skaidra nauda, vai tirdzniecības portfelī iekļaujami vērtspapīri. Neatkarīgi no tā, kur tie ir reģistrēti, visi repo darījumi pakļauti ārpustirdzniecības portfeļa pretējās puses novērtējumam.

VIII PIELIKUMS

ATCELTĀS DIREKTĪVAS

A DAĻA

ATCELTĀS DIREKTĪVAS AR TO VĒLĀKIEM GROZĪJUMIEM

(kā minēts 52. pantā)

Padomes Direktīva 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/31/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/33/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 77/780/EEK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu 12. pantu, Padomes Direktīvas 89/647/EEK par kredītiestāžu maksātspējas koeficientu 2., 5., 6., 7., 8. pantu, kā arī II un III pielikumu, un Padomes Direktīvas 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību 2. pantu un II pielikumu

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK

Vienīgi 26. pants.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK, un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK

Vienīgi 67. pants.

B DAĻA

TRANSPONĒŠANAS TERMIŅI

(kā minēts 52. pantā)

| Direktīva | | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- | --- |
| Padomes Direktīva 93/6/EEK | | 1.7.1995. |
| Direktīva 98/31/EK | | 21.7.2000. |
| Direktīva 98/33/EK | | 21.7.2000. |
| Direktīva 2002/87/EK | | 11.8.2004. |
| Direktīva 2004/39/EK | | Vēl nav pieejams |
| Direktīva 2005/1/EK | | 13.5.2005. |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

Padomes Direktīva 93/6/EEK

1.7.1995.

Direktīva 98/31/EK

21.7.2000.

Direktīva 98/33/EK

21.7.2000.

Direktīva 2002/87/EK

11.8.2004.

Direktīva 2004/39/EK

Vēl nav pieejams

Direktīva 2005/1/EK

13.5.2005.

IX PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Šī direktīva | Direktīva 93/6/EEK | Direktīva 98/31/EK | Direktīva 98/33/EK | Direktīva 2002/87/EK | Direktīva 2004/39/EK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. panta 1. punkta pirmais teikums | | | | | |
| 1. panta 1.punkta otrais teikums un 2. punkts | 1. pants | | | | |
| 2. panta 1. punkts | | | | | |
| 2. panta 2. punkts | 7. panta 3. punkts | | | | |
| 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 2. panta 1. punkts | | | | |
| 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 2. panta 2. punkts | | | | 67. panta 1. punkts |
| 3. panta 1. punkta c) līdz e) apakšpunkts | 2. panta 3. līdz 5. punkts | | | | |
| 3. panta 1. punkta f) un g) apakšpunkts | | | | | |
| 3. panta 1. punkta h) apakšpunkts | 2. panta 10. punkts | | | | |
| 3. panta 1. punkta i) apakšpunkts | 2. panta 11. punkts | | 3. panta 1. punkts | | |
| 3. panta 1. punkta j) apakšpunkts | 2. panta 14. punkts | | | | |
| 3. panta 1. punkta k) un l) apakšpunkts | 2. panta 15. un 16. punkts | 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts | | | |
| 3. panta 1. punkta m) apakšpunkts | 2. panta 17. punkts | 1. panta 1. punkta c) apakšpunkts | | | |
| 3. panta 1. punkta n) apakšpunkts | 2. panta 18. punkts | 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts | | | |
| 3. panta 1. punkta o) līdz g) apakšpunkts | 2. panta no 19. līdz 21. punkts | | | | |
| 3. panta 1. punkta r) apakšpunkts | 2. panta 23. punkts | | | | |
| 3. panta 1. punkta s) apakšpunkts | 2. panta 26. punkts | | | | |
| 3. panta 2. punkts | 2. panta 7. un 8. punkts | | | | |
| 3. panta 3. punkta a) un, b) apakšpunkts | 7. panta 3. punkts | | | 26. pants | |
| 3. panta 3. punkta c) apakšpunkts | 7. panta 3. punkts | | | | |
| 4. pants | 2. panta 24. punkts | | | | |
| 5. pants | 3. panta 1. un 2. punkts | | | | |
| 6. pants | 3. panta 4. punkts | | | | 67. panta 2. punkts |
| 7. pants | 3. panta 4.a punkts | | | | 67. panta 3. punkts |
| 8. pants | 3. panta 4.b punkts | | | | 67. panta 3. punkts |
| 9. pants | 3. panta 3. punkts | | | | |
| 10. pants | 3. panta 5. līdz 8. punkts | | | | |
| 11. pants | 2. panta 6. punkts | | | | |
| 12. panta pirmā daļa | 2. panta 25. punkts | | | | |
| 12. panta otrā daļa | | | | | |
| 13. panta 1. punkta pirmā daļa | V pielikuma 1. punkta pirmā daļa | | | | |
| 13. panta 1. punkta otrā daļa un 2. līdz 5. punkts | V pielikuma 1. punkta otrā daļa un no3. panta 1. punkta otrā daļa un no 2. līdz 5. punkts | 1. panta 7. punkts un IV pielikuma a) un b) apakšpunkti | | | |
| 14. pants | V pielikuma 6. un 7. punkts | 4. pielikuma c) apakšpunkts | | | |
| 15. pants | V pielikuma 8. punkts | | | | |
| 16. pants | V pielikuma 9. punkts | | | | |
| 17. pants | | | | | |
| 18. panta 1. punkta pirmā daļa | 4. panta 1. punkta pirmā daļa | | | | |
| 18. panta 1. punkta a) un, b) apakšpunkts | 4. panta 1.punkta i) un ii) apakšpunkts | 1. panta 2. punkts | | | |
| 18. panta no 2. līdz 4. punktam | 4. panta 6. līdz 8. punkts | | | | |
| 19. panta 1. punkts | | | | | |
| 19. panta 2. punkts | 11. panta 2. punkts | | | | |
| 19. panta 3. punkts | | | | | |
| 20. pants | | | | | |
| 21. pants | IV pielikums | | | | |
| 22. pants | | | | | |
| 23. panta pirmā un otrā daļa | 7. panta 5. un 6. punkts | | | | |
| 23. panta trešā daļa | | | | | |
| 24. pants | | | | | |
| 25. pants | | | | | |
| 26. panta 1. punkts | 7. panta 10. punkts | 1. panta 4. punkts | | | |
| 26. panta no 2. līdz 4. punktam | 7. panta 11. līdz 13. punkts | | | | |
| 27. pants | 7. panta 14. un 15. punkts | | | | |
| 28. panta 1. punkts | 5. panta 1. punkts | | | | |
| 28. panta 2. punkts | 5. panta 2. punkts | 1. panta 3. punkts | | | |
| 28. panta 3. punkts | | | | | |
| 29. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts un nākamās divas daļas | VI pielikuma 2. punkts | | | | |
| 29. panta 1. punkta pēdējā daļa | | | | | |
| 29. panta 2. punkts | VI pielikuma 3. punkts | | | | |
| 30. panta 1. punkts un 2. punkta pirmā daļa | VI pielikuma 4. un 5. punkts | | | | |
| 30. panta 2. punkta otrā daļa | | | | | |
| 30. panta 3. un 4. punkts | VI pielikuma 6. un 7. punkts | | | | |
| 31. pants | VI pielikuma 8. punkta 1. apakšpunkts, 2. apakšpunkta pirmais teikums, 3. līdz 5. apakšpunkts | | | | |
| 32. pants | VI pielikuma 9. un 10. punkts | | | | |
| 33. panta 1. un 2. punkts | | | | | |
| 33. panta 3. punkts | 6. panta 2. punkts | | | | |
| 34. pants | | | | | |
| 35. panta 1. līdz 4. punkts | 8. panta 1. līdz 4. punkts | | | | |
| 35. panta 5. punkts | 8. panta 5. punkta pirmais teikums | 1. panta 5. punkts | | | |
| 36. pants | 9. panta 1. līdz 3. punkts | | | | |
| 37. pants | | | | | |
| 38. pants | 9. panta 4. punkts | | | | |
| 39. pants | | | | | |
| 40. pants | 2. panta 9. punkts | | | | |
| 41. pants | | | | | |
| 42. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts | 10. panta pirmais, otrais un trešais ievilkums | | | | |
| 42. panta 1. punkta d) un e) apakšpunkts | | | | | |
| 42. panta 1. punkta l) un f) apakšpunkts | 10. panta ceturtais ievilkums | | | | |
| 42. panta 1. punkta g) apakšpunkts | | | | | |
| 43. pants | | | | | |
| 44. pants | | | | | |
| 45. pants | | | | | |
| 46. pants | 12. pants | | | | |
| 47. pants | | | | | |
| 48. pants | | | | | |
| 49. pants | | | | | |
| 50. pants | 15. pants | | | | |
| I pielikuma no 1. līdz 4. punkts | I pielikuma 1. līdz 4. punkts | | | | |
| I pielikuma 4. punkta pēdējā daļa | 2. panta 22. punkts | | | | |
| I pielikuma 5. līdz 7. punkts | I pielikuma 5. līdz 7. punkts | | | | |
| I pielikuma 8. punkts | | | | | |
| I pielikuma 9. līdz 11. punkts | I pielikuma 8. līdz 10. punkts | | | | |
| I pielikuma 12. līdz 14. punkts | I pielikuma 12. līdz 14. punkts | | | | |
| I pielikuma 15. un 16. punkts | 2. panta 12. punkts | | | | |
| I pielikuma 17. līdz 41. punkts | I pielikuma 15. līdz 39. punkts | | | | |
| I pielikuma 42. līdz 56. punkts | | | | | |
| II pielikuma 1. un 2. punkts | II pielikuma 1. un 2. punkts | | | | |
| II pielikuma 3. līdz 11. punkts | | | | | |
| III pielikuma 1. punkts | III pielikuma 1. punkta pirmā daļa | 1. panta 7. punkts un III pielikuma a) apakšpunkts | | | |
| III pielikuma 2. punkts | III pielikuma 2. punkts | | | | |
| III pielikuma 2.1. punkta pirmā līdz trešā daļa | III pielikuma 3.1. punkts | 1. panta 7. punkts un III pielikuma b) punkts | | | |
| III pielikuma 2.1. punkta ceturtā daļa | | | | | |
| III pielikuma 2.1. punkta piektā daļa | III pielikuma 3.2. punkts | 1. panta 7. punkts un III pielikuma b) punkts | | | |
| III pielikuma 2.2 daļa, 3. punkts, 3.punkta 1. daļa | III pielikuma 4. līdz 6. punkts | 1. panta 7. punkts un III pielikuma c) punkts | | | |
| III pielikuma 3.2. punkts | III pielikuma 8. punkts | | | | |
| III pielikuma 4. punkts | III pielikuma 11. punkts | | | | |
| IV pielikuma no 1. līdz 20. punktam | VII pielikuma 1. līdz 20. punkts | 1. panta 7. punkts un V pielikums | | | |
| IV pielikuma 21. punkts | 11.a pants | 1. panta 6. punkts | | | |
| V pielikuma 1. līdz 12. punkts, trešā daļa | VIII pielikuma 1. līdz 13. punkts, ii) apakšpunkts | 1. panta 7. punkts un V pielikums | | | |
| V pielikuma 12. punkta ceturtā daļa | | | | | |
| V pielikuma 12. punkta piektā daļa līdz 13. punkts | VIII pielikuma 13. punkta iii) apakšpunkts līdz 14. punkts | 1. panta 7. punkts un V pielikums | | | |
| VI pielikums | VI pielikuma 8. punkta 2. apakšpunkts sākot no pirmā teikuma | | | | |
| VII pielikums | | | | | |
| VIII pielikums | | | | | |
| IX pielikums | | | | | |

Šī direktīva

Direktīva 93/6/EEK

Direktīva 98/31/EK

Direktīva 98/33/EK

Direktīva 2002/87/EK

Direktīva 2004/39/EK

1. panta 1. punkta pirmais teikums

1. panta 1.punkta otrais teikums un 2. punkts

1. pants

2. panta 1. punkts

2. panta 2. punkts

7. panta 3. punkts

3. panta 1. punkta a) apakšpunkts

2. panta 1. punkts

3. panta 1. punkta b) apakšpunkts

2. panta 2. punkts

67. panta 1. punkts

3. panta 1. punkta c) līdz e) apakšpunkts

2. panta 3. līdz 5. punkts

3. panta 1. punkta f) un g) apakšpunkts

3. panta 1. punkta h) apakšpunkts

2. panta 10. punkts

3. panta 1. punkta i) apakšpunkts

2. panta 11. punkts

3. panta 1. punkts

3. panta 1. punkta j) apakšpunkts

2. panta 14. punkts

3. panta 1. punkta k) un l) apakšpunkts

2. panta 15. un 16. punkts

1. panta 1. punkta b) apakšpunkts

3. panta 1. punkta m) apakšpunkts

2. panta 17. punkts

1. panta 1. punkta c) apakšpunkts

3. panta 1. punkta n) apakšpunkts

2. panta 18. punkts

1. panta 1. punkta d) apakšpunkts

3. panta 1. punkta o) līdz g) apakšpunkts

2. panta no 19. līdz 21. punkts

3. panta 1. punkta r) apakšpunkts

2. panta 23. punkts

3. panta 1. punkta s) apakšpunkts

2. panta 26. punkts

3. panta 2. punkts

2. panta 7. un 8. punkts

3. panta 3. punkta a) un, b) apakšpunkts

7. panta 3. punkts

26. pants

3. panta 3. punkta c) apakšpunkts

7. panta 3. punkts

4. pants

2. panta 24. punkts

5. pants

3. panta 1. un 2. punkts

6. pants

3. panta 4. punkts

67. panta 2. punkts

7. pants

3. panta 4.a punkts

67. panta 3. punkts

8. pants

3. panta 4.b punkts

67. panta 3. punkts

9. pants

3. panta 3. punkts

10. pants

3. panta 5. līdz 8. punkts

11. pants

2. panta 6. punkts

12. panta pirmā daļa

2. panta 25. punkts

12. panta otrā daļa

13. panta 1. punkta pirmā daļa

V pielikuma 1. punkta pirmā daļa

13. panta 1. punkta otrā daļa un 2. līdz 5. punkts

V pielikuma 1. punkta otrā daļa un no3. panta 1. punkta otrā daļa un no 2. līdz 5. punkts

1. panta 7. punkts un IV pielikuma a) un b) apakšpunkti

14. pants

V pielikuma 6. un 7. punkts

4. pielikuma c) apakšpunkts

15. pants

V pielikuma 8. punkts

16. pants

V pielikuma 9. punkts

17. pants

18. panta 1. punkta pirmā daļa

4. panta 1. punkta pirmā daļa

18. panta 1. punkta a) un, b) apakšpunkts

4. panta 1.punkta i) un ii) apakšpunkts

1. panta 2. punkts

18. panta no 2. līdz 4. punktam

4. panta 6. līdz 8. punkts

19. panta 1. punkts

19. panta 2. punkts

11. panta 2. punkts

19. panta 3. punkts

20. pants

21. pants

IV pielikums

22. pants

23. panta pirmā un otrā daļa

7. panta 5. un 6. punkts

23. panta trešā daļa

24. pants

25. pants

26. panta 1. punkts

7. panta 10. punkts

1. panta 4. punkts

26. panta no 2. līdz 4. punktam

7. panta 11. līdz 13. punkts

27. pants

7. panta 14. un 15. punkts

28. panta 1. punkts

5. panta 1. punkts

28. panta 2. punkts

5. panta 2. punkts

1. panta 3. punkts

28. panta 3. punkts

29. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts un nākamās divas daļas

VI pielikuma 2. punkts

29. panta 1. punkta pēdējā daļa

29. panta 2. punkts

VI pielikuma 3. punkts

30. panta 1. punkts un 2. punkta pirmā daļa

VI pielikuma 4. un 5. punkts

30. panta 2. punkta otrā daļa

30. panta 3. un 4. punkts

VI pielikuma 6. un 7. punkts

31. pants

VI pielikuma 8. punkta 1. apakšpunkts, 2. apakšpunkta pirmais teikums, 3. līdz 5. apakšpunkts

32. pants

VI pielikuma 9. un 10. punkts

33. panta 1. un 2. punkts

33. panta 3. punkts

6. panta 2. punkts

34. pants

35. panta 1. līdz 4. punkts

8. panta 1. līdz 4. punkts

35. panta 5. punkts

8. panta 5. punkta pirmais teikums

1. panta 5. punkts

36. pants

9. panta 1. līdz 3. punkts

37. pants

38. pants

9. panta 4. punkts

39. pants

40. pants

2. panta 9. punkts

41. pants

42. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunkts

10. panta pirmais, otrais un trešais ievilkums

42. panta 1. punkta d) un e) apakšpunkts

42. panta 1. punkta l) un f) apakšpunkts

10. panta ceturtais ievilkums

42. panta 1. punkta g) apakšpunkts

43. pants

44. pants

45. pants

46. pants

12. pants

47. pants

48. pants

49. pants

50. pants

15. pants

I pielikuma no 1. līdz 4. punkts

I pielikuma 1. līdz 4. punkts

I pielikuma 4. punkta pēdējā daļa

2. panta 22. punkts

I pielikuma 5. līdz 7. punkts

I pielikuma 5. līdz 7. punkts

I pielikuma 8. punkts

I pielikuma 9. līdz 11. punkts

I pielikuma 8. līdz 10. punkts

I pielikuma 12. līdz 14. punkts

I pielikuma 12. līdz 14. punkts

I pielikuma 15. un 16. punkts

2. panta 12. punkts

I pielikuma 17. līdz 41. punkts

I pielikuma 15. līdz 39. punkts

I pielikuma 42. līdz 56. punkts

II pielikuma 1. un 2. punkts

II pielikuma 1. un 2. punkts

II pielikuma 3. līdz 11. punkts

III pielikuma 1. punkts

III pielikuma 1. punkta pirmā daļa

1. panta 7. punkts un III pielikuma a) apakšpunkts

III pielikuma 2. punkts

III pielikuma 2. punkts

III pielikuma 2.1. punkta pirmā līdz trešā daļa

III pielikuma 3.1. punkts

1. panta 7. punkts un III pielikuma b) punkts

III pielikuma 2.1. punkta ceturtā daļa

III pielikuma 2.1. punkta piektā daļa

III pielikuma 3.2. punkts

1. panta 7. punkts un III pielikuma b) punkts

III pielikuma 2.2 daļa, 3. punkts, 3.punkta 1. daļa

III pielikuma 4. līdz 6. punkts

1. panta 7. punkts un III pielikuma c) punkts

III pielikuma 3.2. punkts

III pielikuma 8. punkts

III pielikuma 4. punkts

III pielikuma 11. punkts

IV pielikuma no 1. līdz 20. punktam

VII pielikuma 1. līdz 20. punkts

1. panta 7. punkts un V pielikums

IV pielikuma 21. punkts

11.a pants

1. panta 6. punkts

V pielikuma 1. līdz 12. punkts, trešā daļa

VIII pielikuma 1. līdz 13. punkts, ii) apakšpunkts

1. panta 7. punkts un V pielikums

V pielikuma 12. punkta ceturtā daļa

V pielikuma 12. punkta piektā daļa līdz 13. punkts

VIII pielikuma 13. punkta iii) apakšpunkts līdz 14. punkts

1. panta 7. punkts un V pielikums

VI pielikums

VI pielikuma 8. punkta 2. apakšpunkts sākot no pirmā teikuma

VII pielikums

VIII pielikums

IX pielikums

P6_TA(2005)0353

Gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteiktā revīzija ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEK un 83/349/EEK (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0177) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0177) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0005/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0005/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0224/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0224/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1–COD(2004)0065

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEK un 83/349/EEK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma 251. pantā (2),

tā kā:

| (1) | Pašreiz Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturtā direktīva 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (3), Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītā direktīva 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (4), Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīva 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (5) un Padomes 1991. gada 19. decembra Direktīva 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (6) nosaka, ka gada pārskatus vai konsolidētos pārskatus revidē viena vai vairākas personas, kuras ir tiesīgas veikt šādu revīziju. |
| --- | --- |

(1)

Pašreiz Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturtā direktīva 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (3), Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītā direktīva 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (4), Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīva 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (5) un Padomes 1991. gada 19. decembra Direktīva 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (6) nosaka, ka gada pārskatus vai konsolidētos pārskatus revidē viena vai vairākas personas, kuras ir tiesīgas veikt šādu revīziju.

| (2) | Apstiprināšanas nosacījumi tām personām, kuras ir atbildīgas par tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanu ir noteikti Padomes 1984. gada 10. aprīļa Astotajā direktīvā 84/253/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz personu apstiprināšanu grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju veikšanai (7). |
| --- | --- |

(2)

Apstiprināšanas nosacījumi tām personām, kuras ir atbildīgas par tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanu ir noteikti Padomes 1984. gada 10. aprīļa Astotajā direktīvā 84/253/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz personu apstiprināšanu grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju veikšanai (7).

| (3) | Kopienā trūkst saskaņota pieeja attiecībā uz tiesību aktos noteikto revīziju, Komisija ierosināja tās 1998. gada paziņojumā “Tiesību aktos noteiktā revīzija Eiropas Savienībā — turpmākā rīcība” (8) izveidot Revīzijas komiteju, lai ciešā sadarbībā ar grāmatvedības speciālistiem un dalībvalstīm izstrādātu turpmākās rīcības plānu. |
| --- | --- |

(3)

Kopienā trūkst saskaņota pieeja attiecībā uz tiesību aktos noteikto revīziju, Komisija ierosināja tās 1998. gada paziņojumā “Tiesību aktos noteiktā revīzija Eiropas Savienībā — turpmākā rīcība” (8) izveidot Revīzijas komiteju, lai ciešā sadarbībā ar grāmatvedības speciālistiem un dalībvalstīm izstrādātu turpmākās rīcības plānu.

| (4) | Pamatojoties uz šīs komitejas darbu, Komisija 2000. gada novembrī izdeva ieteikumu “Kvalitātes nodrošināšanas minimālās prasības apstiprinātajiem revidentiem ES” (9) un 2002. gada maijā ieteikumu “Apstiprināto revidentu neatkarība ES -
  pamatprincipi”

   (10). |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz šīs komitejas darbu, Komisija 2000. gada novembrī izdeva ieteikumu “Kvalitātes nodrošināšanas minimālās prasības apstiprinātajiem revidentiem ES” (9) un 2002. gada maijā ieteikumu “Apstiprināto revidentu neatkarība ES -
  pamatprincipi”

   (10).

| (5) | Šīs direktīvas mērķis ir tiesību aktos noteiktās revīzijas prasību saskaņošana augstā, kaut arī ne pilnīgā, līmenī. Dalībvalsts, kurā veic tiesību aktos noteikto revīziju, var izvirzīt stingrākas prasības, ja vien šīs direktīvas tekstā nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

(5)

Šīs direktīvas mērķis ir tiesību aktos noteiktās revīzijas prasību saskaņošana augstā, kaut arī ne pilnīgā, līmenī. Dalībvalsts, kurā veic tiesību aktos noteikto revīziju, var izvirzīt stingrākas prasības, ja vien šīs direktīvas tekstā nav noteikts citādi.

| (6) | Pamatojoties uz šo direktīvu, apstiprināto revidentu kvalifikāciju grāmatvedībā uzskata par līdzvērtīgu. Līdz ar to dalībvalstis turpmāk vairs nedrīkst uzstāt, ka revīzijas uzņēmumā balsošanas tiesību vairākumam jāpieder dalībvalsts apstiprinātiem revidentiem vai revīzijas uzņēmuma administratīvās vai pārvaldes struktūras locekļu vairākumam jābūt apstiprinātam dalībvalstī. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz šo direktīvu, apstiprināto revidentu kvalifikāciju grāmatvedībā uzskata par līdzvērtīgu. Līdz ar to dalībvalstis turpmāk vairs nedrīkst uzstāt, ka revīzijas uzņēmumā balsošanas tiesību vairākumam jāpieder dalībvalsts apstiprinātiem revidentiem vai revīzijas uzņēmuma administratīvās vai pārvaldes struktūras locekļu vairākumam jābūt apstiprinātam dalībvalstī.

| (7) | Lai veiktu tiesību aktos noteikto revīziju, izvirzītas atbilstošu zināšanu prasības tādās jomās kā uzņēmējdarbības tiesības, nodokļu likumi un sociālo tiesību akti. Pirms apstiprina revidentu no citas dalībvalsts, jāpārbauda vai apstiprinātajam revidentam ir šīs zināšanas. |
| --- | --- |

(7)

Lai veiktu tiesību aktos noteikto revīziju, izvirzītas atbilstošu zināšanu prasības tādās jomās kā uzņēmējdarbības tiesības, nodokļu likumi un sociālo tiesību akti. Pirms apstiprina revidentu no citas dalībvalsts, jāpārbauda vai apstiprinātajam revidentam ir šīs zināšanas.

| (8) | Lai aizsargātu trešās puses, visiem apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem jābūt reģistrētiem reģistrā, kas ir pieejams sabiedrībai un kurā atrodama pamatinformācija par apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Lai aizsargātu trešās puses, visiem apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem jābūt reģistrētiem reģistrā, kas ir pieejams sabiedrībai un kurā atrodama pamatinformācija par apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu.

| (9) | Apstiprinātajiem revidentiem stingri jāievēro augstākie ētikas standarti. Līdz ar to uz revidentiem jāattiecina profesionālā ētika.
  Tā ietver vismaz revidentu darbību sabiedrības interesēs, viņu godprātību un objektivitāti, kā arī profesionālo kompetenci un pienācīgu rūpību. Apstiprināto revidentu darbība sabiedrības interesēs nozīmē to, ka lielākā daļa sabiedrības un institūcijas paļaujas uz apstiprināto revidentu darba kvalitāti. Laba revīzijas kvalitāte sekmē pareizu tirgus darbību, palielinot finanšu pārskatu godīgumu un efektivitāti. Kā standartu minimumu Komisija var noteikt profesionālās ētikas nodrošināšanas pasākumus. Tos nosakot, var ņemt vērā Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) Ētikas kodeksa principus. |
| --- | --- |

(9)

Apstiprinātajiem revidentiem stingri jāievēro augstākie ētikas standarti. Līdz ar to uz revidentiem jāattiecina profesionālā ētika.
  Tā ietver vismaz revidentu darbību sabiedrības interesēs, viņu godprātību un objektivitāti, kā arī profesionālo kompetenci un pienācīgu rūpību. Apstiprināto revidentu darbība sabiedrības interesēs nozīmē to, ka lielākā daļa sabiedrības un institūcijas paļaujas uz apstiprināto revidentu darba kvalitāti. Laba revīzijas kvalitāte sekmē pareizu tirgus darbību, palielinot finanšu pārskatu godīgumu un efektivitāti. Kā standartu minimumu Komisija var noteikt profesionālās ētikas nodrošināšanas pasākumus. Tos nosakot, var ņemt vērā Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) Ētikas kodeksa principus.

| (10) | Ir būtiski, lai apstiprinātie revidenti un revīzijas uzņēmumi ievērotu savu klientu privātumu. Līdz ar to viņiem stingri jāievēro noteikumi par konfidencialitāti un dienesta slepenību, tomēr netraucējot pienācīgā veidā ieviest
  šīs direktīvas noteikumus
  .
  Šie konfidencialitātes noteikumi ir jāievēro arī jebkuram apstiprinātam revidentam vai revīzijas uzņēmumam, kas vairs nav iesaistīti attiecīgās revīzijas veikšanā. |
| --- | --- |

(10)

Ir būtiski, lai apstiprinātie revidenti un revīzijas uzņēmumi ievērotu savu klientu privātumu. Līdz ar to viņiem stingri jāievēro noteikumi par konfidencialitāti un dienesta slepenību, tomēr netraucējot pienācīgā veidā ieviest
  šīs direktīvas noteikumus
  .
  Šie konfidencialitātes noteikumi ir jāievēro arī jebkuram apstiprinātam revidentam vai revīzijas uzņēmumam, kas vairs nav iesaistīti attiecīgās revīzijas veikšanā.

| (11) | Veicot tiesību aktos noteikto revīziju, apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem jābūt neatkarīgiem.
  Tie var informēt revidējamo vienību par revīzijā konstatētajiem jautājumiem, taču tiem jāatturas ietekmēt revidējamās vienības iekšējos lēmumus.
  Ja izveidojas situācija,
  kurā apdraudētība
  viņu neatkarībai

  arī pēc draudu mazināšanas pasākumu piemērošanas ir pārāk augsta,
  tiem jāatsakās
  vai jāatturas
  no revīzijas veikšanas.
  Slēdziens par to, ka pastāv attiecības, kas apdraud revidenta neatkarību, var atšķirties atkarībā no tā, vai attiecības pastāv starp revidentu un revidējamo uzņēmumu vai starp tīklu un revidējamo uzņēmumu. Ja dalībvalsts noteikumos ir noteikts, ka kooperatīvai organizācijai 2. panta 14. punkta nozīmē vai līdzīgai vienībai, kas minēta Direktīvas 86/635/EEK 45. pantā, jābūt bezpeļņas revīzijas struktūras dalībniecei vai tas ir atļauts, tad objektīva, saprātīga un informēta puse neizdara slēdzienu, ka uz līdzdalību balstītas attiecības apdraud apstiprinātā revidenta neatkarību, ar noteikumu, ka tad, ja šāda revīzijas struktūra veic tiesību aktos noteikto revīziju vienam no saviem dalībniekiem, uz revidentiem un tām personām, kuras sava stāvokļa dēļ var izdarīt spiedienu uz tiesību aktos noteiktās revīzijas procesu, attiecina neatkarības principus. Draudi apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarībai, piemēram, ir tiešas vai netiešas finansiālas intereses revidētajā uzņēmumā un ar revīziju nesaistītu papildu pakalpojumu sniegšana. Arī no viena revidēta uzņēmuma saņemtās atlīdzības apmērs un/vai atlīdzības struktūra var radīt draudus apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarībai. Drošības pasākumi, kurus var piemērot šo draudu mazināšanai vai novēršanai, ietver aizliegumus, ierobežojumus un cita veida politiku un procedūras, kā arī informācijas atklāšanas prasības. Apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem jāatsakās no jebkuru ar revīziju nesaistītu papildu pakalpojumu veikšanas, ja tas apdraud viņu neatkarību. Kā standartu minimumu Komisija var noteikt neatkarības nodrošināšanas pasākumus. Tos nosakot, Komisija var ņemt vērā Komisijas 2002. gada 16. maija Ieteikumā “Apstiprināto revidentu neatkarība ES - pamatprincipi” minētos principus. Lai noteiktu revidentu neatkarību, ir skaidri jādefinē jēdziens “tīkls”, kurā darbojas revidenti. Līdz ar to ir jāņem vērā vairāki apstākļi, kā, piemēram, gadījumos, kad struktūru var uzskatīt par tīklu, jo tās darbība paredz peļņas vai izmaksu dalīšanu, ko var arī pierādīt, ja apstiprinātajiem revidentiem un/vai revīzijas uzņēmumiem ir kopīgi un pastāvīgi revīzijas klienti. Kritēriji tīkla esamības pierādīšanai jānosaka un jāizvērtē, pamatojoties uz visiem zināmajiem faktiskajiem apstākļiem, piemēram, kopīgiem un pastāvīgiem klientiem
  . |
| --- | --- |

(11)

Veicot tiesību aktos noteikto revīziju, apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem jābūt neatkarīgiem.
  Tie var informēt revidējamo vienību par revīzijā konstatētajiem jautājumiem, taču tiem jāatturas ietekmēt revidējamās vienības iekšējos lēmumus.
  Ja izveidojas situācija,
  kurā apdraudētība
  viņu neatkarībai

  arī pēc draudu mazināšanas pasākumu piemērošanas ir pārāk augsta,
  tiem jāatsakās
  vai jāatturas
  no revīzijas veikšanas.
  Slēdziens par to, ka pastāv attiecības, kas apdraud revidenta neatkarību, var atšķirties atkarībā no tā, vai attiecības pastāv starp revidentu un revidējamo uzņēmumu vai starp tīklu un revidējamo uzņēmumu. Ja dalībvalsts noteikumos ir noteikts, ka kooperatīvai organizācijai 2. panta 14. punkta nozīmē vai līdzīgai vienībai, kas minēta Direktīvas 86/635/EEK 45. pantā, jābūt bezpeļņas revīzijas struktūras dalībniecei vai tas ir atļauts, tad objektīva, saprātīga un informēta puse neizdara slēdzienu, ka uz līdzdalību balstītas attiecības apdraud apstiprinātā revidenta neatkarību, ar noteikumu, ka tad, ja šāda revīzijas struktūra veic tiesību aktos noteikto revīziju vienam no saviem dalībniekiem, uz revidentiem un tām personām, kuras sava stāvokļa dēļ var izdarīt spiedienu uz tiesību aktos noteiktās revīzijas procesu, attiecina neatkarības principus. Draudi apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarībai, piemēram, ir tiešas vai netiešas finansiālas intereses revidētajā uzņēmumā un ar revīziju nesaistītu papildu pakalpojumu sniegšana. Arī no viena revidēta uzņēmuma saņemtās atlīdzības apmērs un/vai atlīdzības struktūra var radīt draudus apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarībai. Drošības pasākumi, kurus var piemērot šo draudu mazināšanai vai novēršanai, ietver aizliegumus, ierobežojumus un cita veida politiku un procedūras, kā arī informācijas atklāšanas prasības. Apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem jāatsakās no jebkuru ar revīziju nesaistītu papildu pakalpojumu veikšanas, ja tas apdraud viņu neatkarību. Kā standartu minimumu Komisija var noteikt neatkarības nodrošināšanas pasākumus. Tos nosakot, Komisija var ņemt vērā Komisijas 2002. gada 16. maija Ieteikumā “Apstiprināto revidentu neatkarība ES - pamatprincipi” minētos principus. Lai noteiktu revidentu neatkarību, ir skaidri jādefinē jēdziens “tīkls”, kurā darbojas revidenti. Līdz ar to ir jāņem vērā vairāki apstākļi, kā, piemēram, gadījumos, kad struktūru var uzskatīt par tīklu, jo tās darbība paredz peļņas vai izmaksu dalīšanu, ko var arī pierādīt, ja apstiprinātajiem revidentiem un/vai revīzijas uzņēmumiem ir kopīgi un pastāvīgi revīzijas klienti. Kritēriji tīkla esamības pierādīšanai jānosaka un jāizvērtē, pamatojoties uz visiem zināmajiem faktiskajiem apstākļiem, piemēram, kopīgiem un pastāvīgiem klientiem
  .

| (12) | Pašrevīzijas vai paša intereses gadījumos, kad jānodrošina apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarība, dalībvalstij, nevis apstiprinātajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam, jāizlemj, vai apstiprinātajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam, ņemot vērā to klientūru, jāatsakās vai jāatturas no revīzijas veikšanas. Tomēr nevajadzētu nonākt līdz situācijai, kad dalībvalstu vispārējs pienākums ir atturēt apstiprinātos revidentus vai revīzijas uzņēmumus sniegt ar revīziju nesaistītus pakalpojumus saviem revīzijas klientiem. Lai noteiktu, vai nolūkā aizsargāt apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarību revidents vai revīzijas uzņēmums būtu jāattur no tiesību aktos noteiktās veikšanas paša interešu vai pašrevīzijas dēļ, jāņem vērā, vai revidējamais sabiedriskas nozīmes uzņēmums ir vai nav laidis apgrozībā pārvedamos vērtspapīrus, kuru tirdzniecība regulētajā tirgū atļauta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem

   (11)

  4. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(12)

Pašrevīzijas vai paša intereses gadījumos, kad jānodrošina apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarība, dalībvalstij, nevis apstiprinātajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam, jāizlemj, vai apstiprinātajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam, ņemot vērā to klientūru, jāatsakās vai jāatturas no revīzijas veikšanas. Tomēr nevajadzētu nonākt līdz situācijai, kad dalībvalstu vispārējs pienākums ir atturēt apstiprinātos revidentus vai revīzijas uzņēmumus sniegt ar revīziju nesaistītus pakalpojumus saviem revīzijas klientiem. Lai noteiktu, vai nolūkā aizsargāt apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarību revidents vai revīzijas uzņēmums būtu jāattur no tiesību aktos noteiktās veikšanas paša interešu vai pašrevīzijas dēļ, jāņem vērā, vai revidējamais sabiedriskas nozīmes uzņēmums ir vai nav laidis apgrozībā pārvedamos vērtspapīrus, kuru tirdzniecība regulētajā tirgū atļauta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem

   (11)

  4. panta 1. punktam.

| (13) | Ir svarīgi konsekventi nodrošināt Kopienas tiesību aktos paredzēto revīziju augstu kvalitāti. Tādējādi visas tiesību aktos noteiktās revīzijas jāveic saskaņa ar starptautiskajiem revīzijas standartiem.
  Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību

   (12)

  un, pienācīgi ievērojot Parlamentam iesniegto Komisijas 2002. gada 5. februāra deklarāciju par finanšu pakalpojumus regulējošo tiesību aktu īstenošanu. Revīziju tehniskā komiteja vai grupa palīdz Komisijai novērtēt starptautisko revīzijas standartu tehnisko atbilstību un šajā procesā iesaista arī dalībvalstu uzraudzības iestāžu sistēmu. Lai sasniegtu maksimālu saskaņotības pakāpi,
  dalībvalstis drīkst piemērot papildu
  valsts
  revīzijas procedūras
  vai prasības
  tikai gadījumā, ja tās izriet no konkrētām
  valsts tiesiskām
  prasībām attiecībā uz
  gada vai konsolidēto pārskatu
  tiesību aktos noteikto revīzijas jomu,
  un ja šīs prasības nav ietvertas pieņemtajos starptautiskās revīzijas standartos. Dalībvalstis var saglabāt šīs papildu revīzijas procedūras līdz brīdim, kad uz revīzijas procedūrām vai prasībām attiecas vēlāk pieņemti starptautiskie revīzijas standarti. Tomēr ja pieņemtie starptautiskie revīzijas standarti ietver revīzijas procedūras, kuru izpilde var izraisīt īpašas juridiskas pretrunas ar tiem valsts tiesību aktiem, kas izriet no īpašām valsts prasībām tiesību aktos noteiktās revīzijas jomā, dalībvalstis laikposmā, kamēr pastāv šīs juridiskās pretrunas, var izņemt neatbilstošo starptautisko revīzijas standart

  u

  daļu, piemērojot 26. panta 3. punktā minētos pasākumus. Jebkādam dalībvalstu papildinājumam vai izņēmumam ir būtiski jāpalielina uzņēmumu gada pārskatu ticamība un jādarbojas sabiedrības interesēs. Iepriekš minētais norāda, ka, piemēram, dalībvalstis var pieprasīt uzraudzības padomei papildu revīzijas ziņojumu vai ieviest citas ziņojumu un revīzijas prasības, kas balstās uz valsts noteikumiem par uzņēmumu vadību. |
| --- | --- |

(13)

Ir svarīgi konsekventi nodrošināt Kopienas tiesību aktos paredzēto revīziju augstu kvalitāti. Tādējādi visas tiesību aktos noteiktās revīzijas jāveic saskaņa ar starptautiskajiem revīzijas standartiem.
  Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību

   (12)

  un, pienācīgi ievērojot Parlamentam iesniegto Komisijas 2002. gada 5. februāra deklarāciju par finanšu pakalpojumus regulējošo tiesību aktu īstenošanu. Revīziju tehniskā komiteja vai grupa palīdz Komisijai novērtēt starptautisko revīzijas standartu tehnisko atbilstību un šajā procesā iesaista arī dalībvalstu uzraudzības iestāžu sistēmu. Lai sasniegtu maksimālu saskaņotības pakāpi,
  dalībvalstis drīkst piemērot papildu
  valsts
  revīzijas procedūras
  vai prasības
  tikai gadījumā, ja tās izriet no konkrētām
  valsts tiesiskām
  prasībām attiecībā uz
  gada vai konsolidēto pārskatu
  tiesību aktos noteikto revīzijas jomu,
  un ja šīs prasības nav ietvertas pieņemtajos starptautiskās revīzijas standartos. Dalībvalstis var saglabāt šīs papildu revīzijas procedūras līdz brīdim, kad uz revīzijas procedūrām vai prasībām attiecas vēlāk pieņemti starptautiskie revīzijas standarti. Tomēr ja pieņemtie starptautiskie revīzijas standarti ietver revīzijas procedūras, kuru izpilde var izraisīt īpašas juridiskas pretrunas ar tiem valsts tiesību aktiem, kas izriet no īpašām valsts prasībām tiesību aktos noteiktās revīzijas jomā, dalībvalstis laikposmā, kamēr pastāv šīs juridiskās pretrunas, var izņemt neatbilstošo starptautisko revīzijas standart

  u

  daļu, piemērojot 26. panta 3. punktā minētos pasākumus. Jebkādam dalībvalstu papildinājumam vai izņēmumam ir būtiski jāpalielina uzņēmumu gada pārskatu ticamība un jādarbojas sabiedrības interesēs. Iepriekš minētais norāda, ka, piemēram, dalībvalstis var pieprasīt uzraudzības padomei papildu revīzijas ziņojumu vai ieviest citas ziņojumu un revīzijas prasības, kas balstās uz valsts noteikumiem par uzņēmumu vadību.

| (14) | Lai Komisija
  starptautisko revīzijas standartu apstiprinātu piemērošanai Kopienā, nepieciešams, lai šis standarts ir starptautiski vispāratzīts, un lai tā izstrādē — atklātā un caurskatāmā procedūrā — būtu iesaistījušās visas ieinteresētās puses, kā arī lai tas veicinātu gada pārskatu un konsolidēto pārskatu ticamību un atbilstu Eiropas sabiedrības interesēm.
  Starptautiskās revīzijas prakses nostādnes kā standarta sastāvdaļas pieņemšanas nepieciešamība katrā atsevišķā gadījumā jānovērtē atbilstīgi komitoloģijas procedūrai. Komisija nodrošina, ka pirms pieņemšanas procesa uzsākšanas tiek veikta pārbaude, lai noskaidrotu, vai ir sasniegta atbilstība šīm prasībām, un pārbaudes rezultātus nosūta Revīzijas regulatīvās komitejas locekļiem. |
| --- | --- |

(14)

Lai Komisija
  starptautisko revīzijas standartu apstiprinātu piemērošanai Kopienā, nepieciešams, lai šis standarts ir starptautiski vispāratzīts, un lai tā izstrādē — atklātā un caurskatāmā procedūrā — būtu iesaistījušās visas ieinteresētās puses, kā arī lai tas veicinātu gada pārskatu un konsolidēto pārskatu ticamību un atbilstu Eiropas sabiedrības interesēm.
  Starptautiskās revīzijas prakses nostādnes kā standarta sastāvdaļas pieņemšanas nepieciešamība katrā atsevišķā gadījumā jānovērtē atbilstīgi komitoloģijas procedūrai. Komisija nodrošina, ka pirms pieņemšanas procesa uzsākšanas tiek veikta pārbaude, lai noskaidrotu, vai ir sasniegta atbilstība šīm prasībām, un pārbaudes rezultātus nosūta Revīzijas regulatīvās komitejas locekļiem.

| (15) | Attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, ir svarīgi noteikt stingras atbildības robežas starp apstiprinātajiem revidentiem, kas revidē koncerna uzņēmumus.
  Līdz ar to
  koncerna revidentam

  jābūt
  pilnībā atbildīgam par revīzijas ziņojumu. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, ir svarīgi noteikt stingras atbildības robežas starp apstiprinātajiem revidentiem, kas revidē koncerna uzņēmumus.
  Līdz ar to
  koncerna revidentam

  jābūt
  pilnībā atbildīgam par revīzijas ziņojumu.

| (16) | Lai palielinātu to uzņēmumu savstarpējo salīdzināmību, kuri piemēro vienus un tos pašus grāmatvedības standartus,
  un lai vairotu sabiedrības uzticību revīzijām,
  Komisija
  var pieņemt

  kopēju revīzijas ziņojumu par gada pārskatu vai konsolidēto pārskatu revīziju, kas sagatavots, pamatojoties uz apstiprinātiem starptautiskiem grāmatvedības standartiem
  , kamēr atbilstošs šāda ziņojuma standarts nav pieņemts Kopienas līmenī
  . |
| --- | --- |

(16)

Lai palielinātu to uzņēmumu savstarpējo salīdzināmību, kuri piemēro vienus un tos pašus grāmatvedības standartus,
  un lai vairotu sabiedrības uzticību revīzijām,
  Komisija
  var pieņemt

  kopēju revīzijas ziņojumu par gada pārskatu vai konsolidēto pārskatu revīziju, kas sagatavots, pamatojoties uz apstiprinātiem starptautiskiem grāmatvedības standartiem
  , kamēr atbilstošs šāda ziņojuma standarts nav pieņemts Kopienas līmenī
  .

| (17) | Regulāras pārbaudes ir labs veids kā panākt tiesību aktos noteiktās revīzijas nemainīgi augstu kvalitāti. Tādējādi uz apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem jāattiecina kvalitātes nodrošināšanas sistēma, kas darbojas neatkarīgi no apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu pārbaudēm.
  Lai piemērotu 29. panta noteikumus par kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, dalībvalstis var noteikt, ka gadījumā, ja atsevišķiem revidentiem ir kopīga kvalitātes nodrošināšanas politika, vienīgās prasības, kas jāņem vērā, ir tās, kuras piemēro revīzijas uzņēmumiem. Dalībvalstis var organizēt kvalitātes nodrošināšanas sistēmu tādā veidā, ka katram revidentam piemēro kvalitātes nodrošināšanas pārbaudi vismaz reizi 6 gados. Šādā gadījumā kvalitātes nodrošināšanas sistēmas finansēšanai ir jābūt neatkarīgai no nevēlamas ietekmes. Komisijai jābūt pilnvarotai pieņemt izpildes pasākumus attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu organizēšanu un to finansēšanu, gadījumos, kad sabiedrības uzticība kvalitātes nodrošināšanas sistēmai ir ievērojami mazinājusies. Par valsts pārraudzības sistēmu atbildīgajām dalībvalstu iestādēm jācenšas atrast saskaņotu pieeju, veicot kvalitātes nodrošināšanas pārbaudes, lai iesaistītajām pusēm neradītu nevajadzīgu apgrūtinājumu. |
| --- | --- |

(17)

Regulāras pārbaudes ir labs veids kā panākt tiesību aktos noteiktās revīzijas nemainīgi augstu kvalitāti. Tādējādi uz apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem jāattiecina kvalitātes nodrošināšanas sistēma, kas darbojas neatkarīgi no apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu pārbaudēm.
  Lai piemērotu 29. panta noteikumus par kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, dalībvalstis var noteikt, ka gadījumā, ja atsevišķiem revidentiem ir kopīga kvalitātes nodrošināšanas politika, vienīgās prasības, kas jāņem vērā, ir tās, kuras piemēro revīzijas uzņēmumiem. Dalībvalstis var organizēt kvalitātes nodrošināšanas sistēmu tādā veidā, ka katram revidentam piemēro kvalitātes nodrošināšanas pārbaudi vismaz reizi 6 gados. Šādā gadījumā kvalitātes nodrošināšanas sistēmas finansēšanai ir jābūt neatkarīgai no nevēlamas ietekmes. Komisijai jābūt pilnvarotai pieņemt izpildes pasākumus attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu organizēšanu un to finansēšanu, gadījumos, kad sabiedrības uzticība kvalitātes nodrošināšanas sistēmai ir ievērojami mazinājusies. Par valsts pārraudzības sistēmu atbildīgajām dalībvalstu iestādēm jācenšas atrast saskaņotu pieeju, veicot kvalitātes nodrošināšanas pārbaudes, lai iesaistītajām pusēm neradītu nevajadzīgu apgrūtinājumu.

| (18) | Izmeklēšana un atbilstošas sankcijas novērš iespēju nepareizi veikt tiesību aktos noteikto revīziju un uzlabo revīzijas darbu. |
| --- | --- |

(18)

Izmeklēšana un atbilstošas sankcijas novērš iespēju nepareizi veikt tiesību aktos noteikto revīziju un uzlabo revīzijas darbu.

| (19) | Dalībvalstīm, balstoties uz valsts iekšējo kontroli, jāievieš efektīva apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu valsts pārraudzības sistēma. Noteikumiem, kas reglamentē valsts pārraudzību, jāsekmē efektīva Kopienas līmeņa sadarbība starp dalībvalstu pārraudzības dienestiem.
  Valsts pārraudzības sistēmu jāvada nepraktizējošiem revidentiem, kas ir kompetenti ar tiesību aktos noteiktās revīzijas jomās. Dalībvalstis tomēr var atļaut nelielai daļai praktizējošu revidentu iesaistīties valsts pārraudzības sistēmas vadībā. Šie nepraktizējošie revidenti var būt speciālisti, kas nekad nav bijuši saistīti ar revidenta profesiju, kā arī bijušie praktizējošie revidenti, kuri pārstājuši strādāt profesijā.
  Dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir savstarpēji jāsadarbojas, kad vien tas ir nepieciešams, lai veiktu dalībvalsts apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu pārraudzību. Šāda sadarbība var būt būtiska, lai Kopienā nodrošinātu tiesību aktos noteiktās revīzijas nemainīgi augstu kvalitāti.
  Tā kā ir jānodrošina efektīva sadarbība un koordinēšana starp dalībvalstu norādītajām kompetentajām iestādēm Kopienas līmenī, vienas atbildīgās struktūras norādīšana sadarbības nodrošināšanai nedrīkst ierobežot katras atsevišķas iestādes spēju tieši sadarboties ar citām dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstīm, balstoties uz valsts iekšējo kontroli, jāievieš efektīva apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu valsts pārraudzības sistēma. Noteikumiem, kas reglamentē valsts pārraudzību, jāsekmē efektīva Kopienas līmeņa sadarbība starp dalībvalstu pārraudzības dienestiem.
  Valsts pārraudzības sistēmu jāvada nepraktizējošiem revidentiem, kas ir kompetenti ar tiesību aktos noteiktās revīzijas jomās. Dalībvalstis tomēr var atļaut nelielai daļai praktizējošu revidentu iesaistīties valsts pārraudzības sistēmas vadībā. Šie nepraktizējošie revidenti var būt speciālisti, kas nekad nav bijuši saistīti ar revidenta profesiju, kā arī bijušie praktizējošie revidenti, kuri pārstājuši strādāt profesijā.
  Dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir savstarpēji jāsadarbojas, kad vien tas ir nepieciešams, lai veiktu dalībvalsts apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu pārraudzību. Šāda sadarbība var būt būtiska, lai Kopienā nodrošinātu tiesību aktos noteiktās revīzijas nemainīgi augstu kvalitāti.
  Tā kā ir jānodrošina efektīva sadarbība un koordinēšana starp dalībvalstu norādītajām kompetentajām iestādēm Kopienas līmenī, vienas atbildīgās struktūras norādīšana sadarbības nodrošināšanai nedrīkst ierobežot katras atsevišķas iestādes spēju tieši sadarboties ar citām dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

| (20) | Lai nodrošinātu atbilstību 32. panta 3. punktam (valsts pārraudzības principi), nepraktizējošu revidentu uzskata par kompetentu jomās, kas saistītas ar valsts tiesību aktos noteikto revīziju, viņa līdzšinējo profesionālo iemaņu dēļ vai arī tādēļ, ka viņam ir zināšanas vismaz vienā no 8. pantā uzskaitītajām jomām. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu atbilstību 32. panta 3. punktam (valsts pārraudzības principi), nepraktizējošu revidentu uzskata par kompetentu jomās, kas saistītas ar valsts tiesību aktos noteikto revīziju, viņa līdzšinējo profesionālo iemaņu dēļ vai arī tādēļ, ka viņam ir zināšanas vismaz vienā no 8. pantā uzskaitītajām jomām.

| (21) | Apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu izraugās revidējamās vienības akcionāru
  vai dalībnieku
  pilnsapulcē. Lai aizsargātu revidenta neatkarību, ir svarīgi, ka revidenta atlaišana ir iespējama tikai tad, ja ir pamatoti iemesli un ja šie iemesli tiek paziņoti varas iestādei vai iestādēm, kas ir atbildīgas par valsts pārraudzību. |
| --- | --- |

(21)

Apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu izraugās revidējamās vienības akcionāru
  vai dalībnieku
  pilnsapulcē. Lai aizsargātu revidenta neatkarību, ir svarīgi, ka revidenta atlaišana ir iespējama tikai tad, ja ir pamatoti iemesli un ja šie iemesli tiek paziņoti varas iestādei vai iestādēm, kas ir atbildīgas par valsts pārraudzību.

| (22) | Tā kā sabiedriskas nozīmes uzņēmumiem ir lielāka atpazīstamība un ekonomiskā nozīme, tādēļ jāpiemēro stingrākas prasības attiecībā uz šo uzņēmumu gada vai konsolidēto pārskatu valsts tiesību aktos noteikto revīziju. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā sabiedriskas nozīmes uzņēmumiem ir lielāka atpazīstamība un ekonomiskā nozīme, tādēļ jāpiemēro stingrākas prasības attiecībā uz šo uzņēmumu gada vai konsolidēto pārskatu valsts tiesību aktos noteikto revīziju.

| (23) | Revīzijas komitejas un efektīva iekšējās kontroles sistēma mazina finanšu, operatīvos un neatbilstības riskus, kā arī uzlabo finanšu pārskatu kvalitāti.
  Dalībvalstis var ņemt vērā Komisijas 2005. gada 15. februāra Ieteikumu par biržas sarakstā iekļautu sabiedrību direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu un (direktoru) padomes komiteju lomu

   (13)

  , kas nosaka revīzijas komiteju izveidošanu un darbību. Dalībvalstis var noteikt, ka tās pilnvaras, kas piešķirtas revīzijas komitejai vai struktūrai, kura veic līdzvērtīgas funkcijas, var īstenot administratīvā vai pārvaldes struktūra. |
| --- | --- |

(23)

Revīzijas komitejas un efektīva iekšējās kontroles sistēma mazina finanšu, operatīvos un neatbilstības riskus, kā arī uzlabo finanšu pārskatu kvalitāti.
  Dalībvalstis var ņemt vērā Komisijas 2005. gada 15. februāra Ieteikumu par biržas sarakstā iekļautu sabiedrību direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu un (direktoru) padomes komiteju lomu

   (13)

  , kas nosaka revīzijas komiteju izveidošanu un darbību. Dalībvalstis var noteikt, ka tās pilnvaras, kas piešķirtas revīzijas komitejai vai struktūrai, kura veic līdzvērtīgas funkcijas, var īstenot administratīvā vai pārvaldes struktūra.

| (24) | Ņemot vērā revīzijas komitejas pienākumus, saskaņā ar 41. pantu apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums nekādā veidā nav pakļauts komitejai. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā revīzijas komitejas pienākumus, saskaņā ar 41. pantu apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums nekādā veidā nav pakļauts komitejai.

| (25) | Dalībvalstis var arī nolemt atbrīvot no prasības par revīzijas komitejas izveidošanu sabiedriskas nozīmes uzņēmumus, kas ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuru pārvedamo vērtspapīru tirdzniecība ir atļauta regulētajā tirgū. Šī iespēja paredz, ka gadījumos, ja kolektīvo ieguldījumu uzņēmums darbojas tikai kā līdzekļu uzkrājējs, ne vienmēr ir nepieciešams revīzijas komitejas darbs. Finanšu pārskatu sagatavošana un ar to saistītie riski nav salīdzināmi ar tiem, kas pastāv citos sabiedriskas nozīmes uzņēmumos. Turklāt pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU) un to pārvaldes sabiedrības darbojas stingri reglamentētā vidē, un uz tiem attiecas īpaši pārvaldes mehānismi, tādi kā depozitoru veiktās pārbaudes. Tos kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kuru darbība nav saskaņota ar Direktīvu 85/611/EEK

   (14)

  , bet uz kuriem attiecas līdzvērtīgi šajā direktīvā noteiktie drošības pasākumi, dalībvalstis šajā konkrētajā gadījumā ir tiesīgas uzskatīt par ES saskaņotas darbības kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(25)

Dalībvalstis var arī nolemt atbrīvot no prasības par revīzijas komitejas izveidošanu sabiedriskas nozīmes uzņēmumus, kas ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuru pārvedamo vērtspapīru tirdzniecība ir atļauta regulētajā tirgū. Šī iespēja paredz, ka gadījumos, ja kolektīvo ieguldījumu uzņēmums darbojas tikai kā līdzekļu uzkrājējs, ne vienmēr ir nepieciešams revīzijas komitejas darbs. Finanšu pārskatu sagatavošana un ar to saistītie riski nav salīdzināmi ar tiem, kas pastāv citos sabiedriskas nozīmes uzņēmumos. Turklāt pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU) un to pārvaldes sabiedrības darbojas stingri reglamentētā vidē, un uz tiem attiecas īpaši pārvaldes mehānismi, tādi kā depozitoru veiktās pārbaudes. Tos kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kuru darbība nav saskaņota ar Direktīvu 85/611/EEK

   (14)

  , bet uz kuriem attiecas līdzvērtīgi šajā direktīvā noteiktie drošības pasākumi, dalībvalstis šajā konkrētajā gadījumā ir tiesīgas uzskatīt par ES saskaņotas darbības kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem.

| (26) | Lai palielinātu sabiedriskas nozīmes uzņēmumu apstiprināto revidentu neatkarību, galvenais(-ie) revīzijas partneris(-i), kas veic šādu uzņēmumu revīziju, mainās rotācijas kārtībā. Lai organizētu šādu rotāciju, dalībvalstīm jāpieprasa tā(to) galvenā(-o) revīzijas partnera(-u) maiņa, kas veic revidējamās vienības revīziju, atļaujot revīzijas uzņēmumam, ar kuru galvenais(-ie) revīzijas partneris(-i) ir saistīts(-i), turpināt apstiprinātā revidenta darbu šādā vienībā. Ja dalībvalstis uzskata par nepieciešamu, nosprausto mērķu sasniegšanai tās var arī pieprasīt revīzijas uzņēmuma maiņu, neierobežojot šīs direktīvas 42. panta 2. punktā minētos noteikumus. |
| --- | --- |

(26)

Lai palielinātu sabiedriskas nozīmes uzņēmumu apstiprināto revidentu neatkarību, galvenais(-ie) revīzijas partneris(-i), kas veic šādu uzņēmumu revīziju, mainās rotācijas kārtībā. Lai organizētu šādu rotāciju, dalībvalstīm jāpieprasa tā(to) galvenā(-o) revīzijas partnera(-u) maiņa, kas veic revidējamās vienības revīziju, atļaujot revīzijas uzņēmumam, ar kuru galvenais(-ie) revīzijas partneris(-i) ir saistīts(-i), turpināt apstiprinātā revidenta darbu šādā vienībā. Ja dalībvalstis uzskata par nepieciešamu, nosprausto mērķu sasniegšanai tās var arī pieprasīt revīzijas uzņēmuma maiņu, neierobežojot šīs direktīvas 42. panta 2. punktā minētos noteikumus.

| (27) | Kapitāla tirgu savstarpējā saistība uzsver nepieciešamību arī nodrošināt trešo valsu revidentu augstu darba kvalitāti saistībā ar Kopienas kapitāla tirgu. Tādēļ attiecīgajiem revidentiem jābūt reģistrētiem, lai uz viņiem varētu attiecināt kvalitātes nodrošināšanas pārbaudes, kā arī izmeklēšanas un sankciju sistēmu. Uz savstarpīguma pamata var būt izņēmuma gadījumi, kas pakļauti atbilstības pārbaudei, ko veic Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm.
  Jebkurā gadījumā, uzņēmumu, kurš saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktu ir laidis apgrozībā pārvedamos vērtspapīrus regulētajā tirgū, vienmēr pārbauda revidents, kurš ir reģistrēts dalībvalstī vai arī kura darbību pārrauga tās trešās valsts kompetentās iestādes, no kuras ir revidents, ja Komisija vai dalībvalsts ir atzinusi, ka šī trešā valsts darbojas atbilstoši ES prasībām uzraudzības principu, kvalitātes novērtēšanas sistēmu un izmeklēšanas un sankciju sistēmu jomā, un ja šī vienošanās ir abpusēja. Ja dalībvalsts trešās valsts kvalitātes novērtēšanas sistēmu uzskata par atbilstošu, tas nenozīmē, ka citai dalībvalstij jāpiekrīt šādam valsts atbilstības novērtējumam vai arī tā var negaidīt Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(27)

Kapitāla tirgu savstarpējā saistība uzsver nepieciešamību arī nodrošināt trešo valsu revidentu augstu darba kvalitāti saistībā ar Kopienas kapitāla tirgu. Tādēļ attiecīgajiem revidentiem jābūt reģistrētiem, lai uz viņiem varētu attiecināt kvalitātes nodrošināšanas pārbaudes, kā arī izmeklēšanas un sankciju sistēmu. Uz savstarpīguma pamata var būt izņēmuma gadījumi, kas pakļauti atbilstības pārbaudei, ko veic Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm.
  Jebkurā gadījumā, uzņēmumu, kurš saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktu ir laidis apgrozībā pārvedamos vērtspapīrus regulētajā tirgū, vienmēr pārbauda revidents, kurš ir reģistrēts dalībvalstī vai arī kura darbību pārrauga tās trešās valsts kompetentās iestādes, no kuras ir revidents, ja Komisija vai dalībvalsts ir atzinusi, ka šī trešā valsts darbojas atbilstoši ES prasībām uzraudzības principu, kvalitātes novērtēšanas sistēmu un izmeklēšanas un sankciju sistēmu jomā, un ja šī vienošanās ir abpusēja. Ja dalībvalsts trešās valsts kvalitātes novērtēšanas sistēmu uzskata par atbilstošu, tas nenozīmē, ka citai dalībvalstij jāpiekrīt šādam valsts atbilstības novērtējumam vai arī tā var negaidīt Komisijas lēmumu.

| (28) | Ņemot vērā starptautisko koncernu revīzijas sarežģītību, ir nepieciešama laba sadarbība starp dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām iestādēm. Tādēļ dalībvalstīm jānodrošina, lai ar vietējo kompetento iestāžu palīdzību trešo valstu kompetentajām iestādēm ir pieejami revīzijas darba dokumenti un citi materiāli. Lai aizsargātu attiecīgo pušu tiesības un vienlaicīgi veicinātu pieeju šiem dokumentiem un materiāliem, dalībvalstīm saskaņā ar vietējo kompetento iestāžu vienošanos jābūt tiesīgām piešķirt tiešu pieeju trešo valstu kompetentajām iestādēm.
  Viens no būtiskākajiem kritērijiem pieejas piešķiršanā ir trešo valstu kompetento iestāžu atbilstība Komisijas noteiktajām prasībām. Kamēr Komisija nav pieņēmusi šādu lēmumu, šo atbilstību var novērtēt dalībvalstis, neierobežojot Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā starptautisko koncernu revīzijas sarežģītību, ir nepieciešama laba sadarbība starp dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām iestādēm. Tādēļ dalībvalstīm jānodrošina, lai ar vietējo kompetento iestāžu palīdzību trešo valstu kompetentajām iestādēm ir pieejami revīzijas darba dokumenti un citi materiāli. Lai aizsargātu attiecīgo pušu tiesības un vienlaicīgi veicinātu pieeju šiem dokumentiem un materiāliem, dalībvalstīm saskaņā ar vietējo kompetento iestāžu vienošanos jābūt tiesīgām piešķirt tiešu pieeju trešo valstu kompetentajām iestādēm.
  Viens no būtiskākajiem kritērijiem pieejas piešķiršanā ir trešo valstu kompetento iestāžu atbilstība Komisijas noteiktajām prasībām. Kamēr Komisija nav pieņēmusi šādu lēmumu, šo atbilstību var novērtēt dalībvalstis, neierobežojot Komisijas lēmumu.

| (29) | Direktīvas 36. un 47. pantā minētajai informācijas nodošanai atklātībā jānotiek saskaņā ar noteikumiem par personas datu nodošanu trešajām valstīm, kā to paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (15). |
| --- | --- |

(29)

Direktīvas 36. un 47. pantā minētajai informācijas nodošanai atklātībā jānotiek saskaņā ar noteikumiem par personas datu nodošanu trešajām valstīm, kā to paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (15).

| (30) | Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību un, ievērojot Parlamentā iesniegto Komisijas 2002. gada 5. februāra deklarāciju par finanšu pakalpojumu jomas tiesību aktu īstenošanu. Šī mērķa īstenošanai jāizveido komiteju, kas palīdzētu Komisijai. |
| --- | --- |

(30)

Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību un, ievērojot Parlamentā iesniegto Komisijas 2002. gada 5. februāra deklarāciju par finanšu pakalpojumu jomas tiesību aktu īstenošanu. Šī mērķa īstenošanai jāizveido komiteju, kas palīdzētu Komisijai.

| (31) | Pēc grozījumu un īstenošanas pasākumu projekta pirmās iesniegšanas Eiropas Parlamentam ir trīs mēneši laika to izskatīt un sniegt savu atzinumu. Tomēr steidzamos un pienācīgi pamatotos gadījumos jābūt iespējai noteikt īsāku termiņu. Ja Parlaments šajā termiņā pieņem rezolūciju, Komisija vēlreiz izskata grozījumu vai pasākumu projektu. |
| --- | --- |

(31)

Pēc grozījumu un īstenošanas pasākumu projekta pirmās iesniegšanas Eiropas Parlamentam ir trīs mēneši laika to izskatīt un sniegt savu atzinumu. Tomēr steidzamos un pienācīgi pamatotos gadījumos jābūt iespējai noteikt īsāku termiņu. Ja Parlaments šajā termiņā pieņem rezolūciju, Komisija vēlreiz izskata grozījumu vai pasākumu projektu.

| (32) | Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi ir vispārēji pasākumi Lēmuma 1999/468/EK 2. panta izpratnē, un tie jāievieš saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas minēta šī lēmuma 5. pantā. |
| --- | --- |

(32)

Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi ir vispārēji pasākumi Lēmuma 1999/468/EK 2. panta izpratnē, un tie jāievieš saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas minēta šī lēmuma 5. pantā.

| (33) | Saskaņā ar Līguma 5. pantā noteiktajiem subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem tie šajā direktīvā paredzētie pasākumi, kas nosaka vienotu starptautisko revīzijas standartu piemērošanu, izglītības prasību pārskatīšanu, profesionālās ētikas standartu noteikšanu un dalībvalstu kompetento iestāžu un šo iestāžu, kā arī trešo valstu iestāžu tehniskās sadarbības īstenošanu, ir nepieciešami, lai panāktu tiesību aktos noteiktās revīzijas turpmākās kvalitātes uzlabošanu un saskaņošanu Kopienā un veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm un trešajām valstīm, tādējādi stiprinot uzticību tiesību aktos noteiktajai revīzijai. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar Līguma 5. pantā noteiktajiem subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem tie šajā direktīvā paredzētie pasākumi, kas nosaka vienotu starptautisko revīzijas standartu piemērošanu, izglītības prasību pārskatīšanu, profesionālās ētikas standartu noteikšanu un dalībvalstu kompetento iestāžu un šo iestāžu, kā arī trešo valstu iestāžu tehniskās sadarbības īstenošanu, ir nepieciešami, lai panāktu tiesību aktos noteiktās revīzijas turpmākās kvalitātes uzlabošanu un saskaņošanu Kopienā un veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm un trešajām valstīm, tādējādi stiprinot uzticību tiesību aktos noteiktajai revīzijai.

| (34) | Lai veicinātu lielāku apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma un revidējamās vienības savstarpējās saistības pārredzamību, Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK jāgroza tā, lai noteiktu revīzijas maksas un ar revīziju nesaistīto pakalpojumu maksas norādīšanu gada pārskatu un konsolidēto pārskatu pielikumos. |
| --- | --- |

(34)

Lai veicinātu lielāku apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma un revidējamās vienības savstarpējās saistības pārredzamību, Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK jāgroza tā, lai noteiktu revīzijas maksas un ar revīziju nesaistīto pakalpojumu maksas norādīšanu gada pārskatu un konsolidēto pārskatu pielikumos.

| (35) | Direktīva 84/253/EEK jāatceļ, jo tā nenosaka visaptverošus faktorus, kas nodrošinātu atbilstīgu revīzijas infrastruktūru, ieskaitot valsts pārraudzību, disciplinārās sistēmas un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, un tā neparedz īpašus noteikumus attiecībā uz regulatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešajām valstīm. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, tomēr ir nepieciešams skaidri norādīt, ka tos apstiprinātos revidentus un revīzijas uzņēmumus, kuri ir apstiprināti ar Direktīvu 84/253/EEK, uzskata par apstiprinātiem ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(35)

Direktīva 84/253/EEK jāatceļ, jo tā nenosaka visaptverošus faktorus, kas nodrošinātu atbilstīgu revīzijas infrastruktūru, ieskaitot valsts pārraudzību, disciplinārās sistēmas un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, un tā neparedz īpašus noteikumus attiecībā uz regulatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešajām valstīm. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, tomēr ir nepieciešams skaidri norādīt, ka tos apstiprinātos revidentus un revīzijas uzņēmumus, kuri ir apstiprināti ar Direktīvu 84/253/EEK, uzskata par apstiprinātiem ar šo direktīvu.

| (36) | Apstiprinātie revidenti un revīzijas uzņēmumi ir atbildīgi par pienācīgu sava darba veikšanu un tādējādi ir tiesiski atbildīgi par nolaidības dēļ radušos finansiālo kaitējumu. Tomēr revidentu un revīzijas uzņēmumu iespēju apdrošināt profesionālās darbības civiltiesisko atbildību var ietekmēt tas, vai viņu finansiālā atbildība ir neierobežota. Komisija no savas puses gatavojas izskatīt šos jautājumus, ņemot vērā to, ka atbildības režīmi dalībvalstīs var ievērojami atšķirties. |
| --- | --- |

(36)

Apstiprinātie revidenti un revīzijas uzņēmumi ir atbildīgi par pienācīgu sava darba veikšanu un tādējādi ir tiesiski atbildīgi par nolaidības dēļ radušos finansiālo kaitējumu. Tomēr revidentu un revīzijas uzņēmumu iespēju apdrošināt profesionālās darbības civiltiesisko atbildību var ietekmēt tas, vai viņu finansiālā atbildība ir neierobežota. Komisija no savas puses gatavojas izskatīt šos jautājumus, ņemot vērā to, ka atbildības režīmi dalībvalstīs var ievērojami atšķirties.

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šī direktīva paredz noteikumus attiecībā uz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto
  revīziju
  .

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “tiesību aktos noteiktā revīzija” ir gada pārskatu vai konsolidēto pārskatu revīzija, ciktāl to paredz Kopienas
  tiesības
  ; |
| --- | --- |

1)

“tiesību aktos noteiktā revīzija” ir gada pārskatu vai konsolidēto pārskatu revīzija, ciktāl to paredz Kopienas
  tiesības
  ;

| 2) | “apstiprināts revidents” ir fiziska persona, ko saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem ir apstiprinājušas dalībvalsts kompetentās iestādes, lai veiktu tiesību aktos noteiktās revīzijas; |
| --- | --- |

2)

“apstiprināts revidents” ir fiziska persona, ko saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem ir apstiprinājušas dalībvalsts kompetentās iestādes, lai veiktu tiesību aktos noteiktās revīzijas;

| 3) | “revīzijas uzņēmums” ir
  juridiska persona vai jebkurš cits

  uzņēmums, neatkarīgi no tā juridiskās formas, ko saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem ir apstiprinājušas dalībvalsts kompetentās iestādes tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanai; |
| --- | --- |

3)

“revīzijas uzņēmums” ir
  juridiska persona vai jebkurš cits

  uzņēmums, neatkarīgi no tā juridiskās formas, ko saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem ir apstiprinājušas dalībvalsts kompetentās iestādes tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanai;

| 4) | “trešās valsts revīzijas vienība” ir struktūra, neatkarīgi no tās juridiskās formas, kas veic trešā valstī reģistrēta uzņēmuma gada pārskatu un konsolidēto pārskatu revīzijas; |
| --- | --- |

4)

“trešās valsts revīzijas vienība” ir struktūra, neatkarīgi no tās juridiskās formas, kas veic trešā valstī reģistrēta uzņēmuma gada pārskatu un konsolidēto pārskatu revīzijas;

| 5) | “trešās valsts revidents” ir fiziska persona, kas veic trešā valstī reģistrēta uzņēmuma gada pārskatu un konsolidēto pārskatu revīzijas; |
| --- | --- |

5)

“trešās valsts revidents” ir fiziska persona, kas veic trešā valstī reģistrēta uzņēmuma gada pārskatu un konsolidēto pārskatu revīzijas;

| 6) | “koncerna revidents” ir
  apstiprināts(i) revidents(-i)
  vai
  revīzijas uzņēmums(-i)
  , kas veic konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju; |
| --- | --- |

6)

“koncerna revidents” ir
  apstiprināts(i) revidents(-i)
  vai
  revīzijas uzņēmums(-i)
  , kas veic konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju;

| 7) | “tīkls” ir lielāka mēroga struktūra:






  — | orientēta uz sadarbību

  sistēmā, kurai ir piederīgs apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums,

  un |
| --- | --- | --- |

7)

“tīkls” ir lielāka mēroga struktūra:

—

orientēta uz sadarbību

  sistēmā, kurai ir piederīgs apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums,

  un

| — | kuras darbība orientēta uz peļņas un izmaksu dalīšanu, vai kurai ir kopīga īpašnieku, kontroles un vadības struktūra, kopīga kvalitātes nodrošināšanas politika un procedūras, kopīga uzņēmējdarbības stratēģija
  , kura izmanto kopīgu zīmolvārdu vai

  nozīmīgu

  profesionālo resursu

  daļu

  ; |
| --- | --- |

—

kuras darbība orientēta uz peļņas un izmaksu dalīšanu, vai kurai ir kopīga īpašnieku, kontroles un vadības struktūra, kopīga kvalitātes nodrošināšanas politika un procedūras, kopīga uzņēmējdarbības stratēģija
  , kura izmanto kopīgu zīmolvārdu vai

  nozīmīgu

  profesionālo resursu

  daļu

  ;

| 8) | “revīzijas uzņēmuma saistītais uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, neatkarīgi no tā juridiskās formas, ko ar revīzijas uzņēmumu saista kopīgas īpašumtiesības, kontrole vai pārvaldība; |
| --- | --- |

8)

“revīzijas uzņēmuma saistītais uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, neatkarīgi no tā juridiskās formas, ko ar revīzijas uzņēmumu saista kopīgas īpašumtiesības, kontrole vai pārvaldība;

| 9) | “revīzijas ziņojums” ir ziņojums, kas minēts Direktīvas 78/660/EEK 51a panta un Direktīvas 83/349/EEK 37. pantā, ko sagatavojis apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums; |
| --- | --- |

9)

“revīzijas ziņojums” ir ziņojums, kas minēts Direktīvas 78/660/EEK 51a panta un Direktīvas 83/349/EEK 37. pantā, ko sagatavojis apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums;

| 10) | “kompetentās iestādes” ir tiesību aktos noteiktās iestādes vai organizācijas,
  kuru pārziņā ir
  apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu regulēšanu
  un/vai pārraudzība vai ar to saistītie īpašie aspekti; atsauce uz “kompetento iestādi” konkrētā pantā nozīmē atsauci uz iestādi vai organizāciju(-ām), kuras ir atbildīgas par attiecīgajā pantā minētajām darbībām; |
| --- | --- |

10)

“kompetentās iestādes” ir tiesību aktos noteiktās iestādes vai organizācijas,
  kuru pārziņā ir
  apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu regulēšanu
  un/vai pārraudzība vai ar to saistītie īpašie aspekti; atsauce uz “kompetento iestādi” konkrētā pantā nozīmē atsauci uz iestādi vai organizāciju(-ām), kuras ir atbildīgas par attiecīgajā pantā minētajām darbībām;

| 11) | “starptautiskie revīzijas standarti” ir starptautisko revīzijas standartu (ISA) kopums un ar tiem saistītās

  nostādnes un standarti,
  ciktāl šie dokumenti attiecināmi uz tiesību aktos noteikto revīziju; |
| --- | --- |

11)

“starptautiskie revīzijas standarti” ir starptautisko revīzijas standartu (ISA) kopums un ar tiem saistītās

  nostādnes un standarti,
  ciktāl šie dokumenti attiecināmi uz tiesību aktos noteikto revīziju;

| 12) | “starptautiskie grāmatvedības standarti” ir starptautisko grāmatvedības standartu (IAS) kopums, Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (IFRS) un saistītās standartu interpretācijas (SIC-IFRIC interpretācijas), šo standartu turpmākie grozījumi un saistītās interpretācijas, turpmākie standarti un saistītās interpretācijas, ko izdevusi vai pieņēmusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB); |
| --- | --- |

12)

“starptautiskie grāmatvedības standarti” ir starptautisko grāmatvedības standartu (IAS) kopums, Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (IFRS) un saistītās standartu interpretācijas (SIC-IFRIC interpretācijas), šo standartu turpmākie grozījumi un saistītās interpretācijas, turpmākie standarti un saistītās interpretācijas, ko izdevusi vai pieņēmusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB);

| 13) | “sabiedriskas nozīmes uzņēmumi” ir uzņēmumi,
  kuru darbību nosaka dalībvalsts tiesību akti un kuru pārvedamos vērtspapīrus Padomes Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunkta izpratnē drīkst tirgot jebkuras dalībvalsts regulētajā tirgū, kredītiestādes Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvas 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu

   (16)

  1. panta 1. punkta izpratnē, kā arī apdrošināšanas uzņēmumi saskaņā ar Direktīvas 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem 2. panta 1. punktu. Dalībvalstis par sabiedriskas nozīmes uzņēmumiem var izraudzīties arī citas struktūras, piemēram, uzņēmumus, kam ir svarīga valstiska nozīme to uzņēmējdarbības rakstura, uzņēmuma apjoma vai darbinieku skaita dēļ; |
| --- | --- |

13)

“sabiedriskas nozīmes uzņēmumi” ir uzņēmumi,
  kuru darbību nosaka dalībvalsts tiesību akti un kuru pārvedamos vērtspapīrus Padomes Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunkta izpratnē drīkst tirgot jebkuras dalībvalsts regulētajā tirgū, kredītiestādes Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvas 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu

   (16)

  1. panta 1. punkta izpratnē, kā arī apdrošināšanas uzņēmumi saskaņā ar Direktīvas 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem 2. panta 1. punktu. Dalībvalstis par sabiedriskas nozīmes uzņēmumiem var izraudzīties arī citas struktūras, piemēram, uzņēmumus, kam ir svarīga valstiska nozīme to uzņēmējdarbības rakstura, uzņēmuma apjoma vai darbinieku skaita dēļ;

| 14) | “kooperatīvā organizācija” ir Eiropas kooperatīvā sabiedrība saskaņā ar Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulas (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem

   (17)

  1. pantu vai jebkura cita kooperatīvā organizācija, kurā saskaņā ar Kopienas tiesībām jāveic tiesību aktos noteiktā revīzija, piemēram, kredītiestādes Direktīvas 2000/12/EK 1. panta 1. punkta izpratnē un apdrošināšanas uzņēmumi saskaņā ar Direktīvas 91/674/EEK 2. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

14)

“kooperatīvā organizācija” ir Eiropas kooperatīvā sabiedrība saskaņā ar Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulas (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem

   (17)

  1. pantu vai jebkura cita kooperatīvā organizācija, kurā saskaņā ar Kopienas tiesībām jāveic tiesību aktos noteiktā revīzija, piemēram, kredītiestādes Direktīvas 2000/12/EK 1. panta 1. punkta izpratnē un apdrošināšanas uzņēmumi saskaņā ar Direktīvas 91/674/EEK 2. panta 1. punktu;

| 15) | “nepraktizējošs revidents” ir jebkura fiziska persona, kura vismaz trīs gadus pirms iesaistīšanās valsts uzraudzības sistēmas vadībā nav veikusi tiesību aktos noteiktās revīzijas, tai nav bijušas balsstiesības revīzijas uzņēmumā, tā nav bijusi revīzijas uzņēmuma administratīvās vai pārvaldes struktūras locekle, kā arī nav strādājusi revīzijas uzņēmumā vai kā citādi bijusi saistīta ar revīzijas uzņēmumu; |
| --- | --- |

15)

“nepraktizējošs revidents” ir jebkura fiziska persona, kura vismaz trīs gadus pirms iesaistīšanās valsts uzraudzības sistēmas vadībā nav veikusi tiesību aktos noteiktās revīzijas, tai nav bijušas balsstiesības revīzijas uzņēmumā, tā nav bijusi revīzijas uzņēmuma administratīvās vai pārvaldes struktūras locekle, kā arī nav strādājusi revīzijas uzņēmumā vai kā citādi bijusi saistīta ar revīzijas uzņēmumu;

| 16) | “galvenais(-ie) revīzijas partneris(-i)” ir:










  a) | apstiprinātais(-ie) revidents(-i), kuru(-us) revīzijas uzņēmums ir nozīmējis konkrētas revīzijas veikšanai un kurš(-i) uzņemas galveno atbildību par tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanu revīzijas uzņēmuma vārdā; vai, |
| --- | --- | --- |

16)

“galvenais(-ie) revīzijas partneris(-i)” ir:

a)

apstiprinātais(-ie) revidents(-i), kuru(-us) revīzijas uzņēmums ir nozīmējis konkrētas revīzijas veikšanai un kurš(-i) uzņemas galveno atbildību par tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanu revīzijas uzņēmuma vārdā; vai,

| b) | koncerna revīzijas gadījumā, vismaz apstiprinātais(-ie) revidents (-i), kuru(-us) revīzijas uzņēmums ir izraudzījies kā galveno(-s) atbildīgo(-s) tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanai koncernā un apstiprinātais(-ie) revidents(-i), kurš(-i) ir izraudzīts(-i) kā galvenais(-ie) atbildīgais(-ie) svarīgākajos meitasuzņēmumos; vai |
| --- | --- |

b)

koncerna revīzijas gadījumā, vismaz apstiprinātais(-ie) revidents (-i), kuru(-us) revīzijas uzņēmums ir izraudzījies kā galveno(-s) atbildīgo(-s) tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanai koncernā un apstiprinātais(-ie) revidents(-i), kurš(-i) ir izraudzīts(-i) kā galvenais(-ie) atbildīgais(-ie) svarīgākajos meitasuzņēmumos; vai

| c) | apstiprinātais(-ie) revidents(-i), kurš(-i) paraksta revīzijas ziņojumu. |
| --- | --- |

c)

apstiprinātais(-ie) revidents(-i), kurš(-i) paraksta revīzijas ziņojumu.

II NODAĻA

APSTIPRINĀŠANA, TĀLĀKIZGLĪTĪBA UN SAVSTARPĒJĀ ATZĪŠANA

3. pants

Apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu apstiprināšana

1.   
  Tiesību aktos noteiktās revīzijas veic tikai apstiprināti revidenti vai revīzijas uzņēmumi, ko apstiprinājusi dalībvalsts, kurā veic tiesību aktos noteikto revīziju.

2.   
  Katra dalībvalsts izraugās kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu apstiprināšanu.

Kompetentās iestādes var būt profesionālās asociācijas, ja tās darbību kontrolē šajā direktīvā noteiktā valsts pārraudzības sistēma.

3.
     
  Neierobežojot 11. pantu, dalībvalstu kompetentās iestādes par apstiprinātiem revidentiem drīkst izraudzīties tikai tās fiziskās personas, kuras atbilst vismaz 4. pantā un no 6. līdz 10. pantam minētajiem nosacījumiem.

4.   Dalībvalstu kompetentās iestādes par
  revīzijas uzņēmumiem drīkst

  apstiprināt

  tikai tos uzņēmumus, kuri atbilst no a) līdz d) apakšpunktam minētajiem nosacījumiem. Tikai saistībā ar c) apakšpunktu dalībvalstis drīkst izvirzīt papildu nosacījumus, kuriem jābūt samērīgiem ar sasniedzamo mērķi, un tie nedrīkst pārsniegt šā mērķa sasniegšanai nepieciešamos nosacījumus.

| a) | fiziskām personām, kas
  revīzijas
  uzņēmuma vārdā veic tiesību aktos noteiktās revīzijas, jāatbilst
  vismaz
  tiem nosacījumiem, kas noteikti 4. pantā
  un no 6. līdz 12.
   pantam, un kā apstiprināti revidenti tās jāapstiprina
  attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

fiziskām personām, kas
  revīzijas
  uzņēmuma vārdā veic tiesību aktos noteiktās revīzijas, jāatbilst
  vismaz
  tiem nosacījumiem, kas noteikti 4. pantā
  un no 6. līdz 12.
   pantam, un kā apstiprināti revidenti tās jāapstiprina
  attiecīgajā dalībvalstī;

| b) | balsošanas tiesību vairākumam jābūt
  jebkurā
  dalībvalstī apstiprinātiem revīzijas uzņēmumiem
  vai fiziskām personām, kas atbilst vismaz tiem nosacījumiem, kuri ir paredzēti 4. pantā un no 6. līdz 12. pantam; dalībvalstis var noteikt, ka arī šādas fiziskās personas katrā dalībvalstī ir jāapstiprina
  .
  Atbilstīgi Direktīvas 86/635/EEK 45. pantam tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanai kooperatīvos un līdzīgos uzņēmumos, dalībvalstis attiecībā uz balsstiesībām var piemērot citus īpašus noteikumus; |
| --- | --- |

b)

balsošanas tiesību vairākumam jābūt
  jebkurā
  dalībvalstī apstiprinātiem revīzijas uzņēmumiem
  vai fiziskām personām, kas atbilst vismaz tiem nosacījumiem, kuri ir paredzēti 4. pantā un no 6. līdz 12. pantam; dalībvalstis var noteikt, ka arī šādas fiziskās personas katrā dalībvalstī ir jāapstiprina
  .
  Atbilstīgi Direktīvas 86/635/EEK 45. pantam tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanai kooperatīvos un līdzīgos uzņēmumos, dalībvalstis attiecībā uz balsstiesībām var piemērot citus īpašus noteikumus;

| c) | uzņēmumā
  administratīvās vai pārvaldes struktūras locekļu vairākumam
  līdz 75 % no maksimālā skaita

  ir jābūt jebkurā dalībvalstī apstiprinātiem revīzijas uzņēmumiem
  vai fiziskām personām, kas atbilst vismaz tiem nosacījumiem, kuri ir paredzēti 4. pantā un no 6. līdz 12. pantam; dalībvalstis var noteikt, ka arī šādas fiziskās personas katrā dalībvalstī ir jāapstiprin

  a. Ja šādā struktūrā nav vairāk ka divi locekļi, vienam no locekļiem
  jāatbilst vismaz šajā punktā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

c)

uzņēmumā
  administratīvās vai pārvaldes struktūras locekļu vairākumam
  līdz 75 % no maksimālā skaita

  ir jābūt jebkurā dalībvalstī apstiprinātiem revīzijas uzņēmumiem
  vai fiziskām personām, kas atbilst vismaz tiem nosacījumiem, kuri ir paredzēti 4. pantā un no 6. līdz 12. pantam; dalībvalstis var noteikt, ka arī šādas fiziskās personas katrā dalībvalstī ir jāapstiprin

  a. Ja šādā struktūrā nav vairāk ka divi locekļi, vienam no locekļiem
  jāatbilst vismaz šajā punktā minētajiem nosacījumiem;

| d) | uzņēmums atbilst 4. pantā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

d)

uzņēmums atbilst 4. pantā noteiktajiem nosacījumiem.

4. pants

Laba reputācija

Dalībvalstu kompetentās iestādes
  drīkst piešķirt
  apstiprinājumu tikai fiziskām personām vai uzņēmumiem ar labu
  reputāciju
  .

5. pants

Apstiprinājuma atsaukšana

1.   Apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma apstiprinājumu atsauc, ja ir nopietni kompromitēta šīs personas vai uzņēmuma labā reputācija.
  Dalībvalstis tomēr var noteikt samērīgu papildu laiku labas reputācijas nosacījumu izpildei.

2.   Revīzijas uzņēmuma apstiprinājumu atsauc, ja vairs netiek pildīts kāds no 3. panta
  4. daļas b) un c) apakšpunktā
  izvirzītajiem nosacījumiem. Tomēr dalībvalstis var papildus dot
  samērīgu laiku
  šo nosacījumu izpildei.

3.
     
  Ja apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma apstiprinājums kāda iemesla dēļ ir atsaukts, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā apstiprinājums ir atsaukts, dara zināmu šo faktu un atsaukšanas iemeslus attiecīgajām dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums un ziņas par tiem arī ir apstiprinātas, un kas ir reģistrēta iepriekšējā dalībvalsts reģistrā saskaņā ar 15. panta 3. punktu.

6. pants

Izglītības kvalifikācijas

Neierobežojot 11. pantu,
  tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanai var apstiprināt tikai tādu fizisku personu, kura ir ieguvusi pirmsuniversitātes
  vai līdzvērtīga
  līmeņa izglītību, apguvusi teorētisko nodarbību kursu, pabeigusi praktiskās apmācības un nokārtojusi
  attiecīgās dalībvalsts
  rīkotu vai atzītu profesionālās sagatavotības pārbaudi universitātes gala pārbaudījumu
  vai līdzvērtīgā
  līmenī.

7. pants

Profesionālās sagatavotības pārbaude

Šīs direktīvas 6. pantā minētā profesionālā sagatavotība garantē nepieciešamo teorētisko zināšanu līmeni jomās, kas saistītas ar tiesību aktos noteikto revīziju un spēju šīs zināšanas pielietot praksē. Šai pārbaudei vismaz daļēji jābūt rakstveidā.

8. pants

Teorētisko zināšanu tests

1.   Pārbaudē ietvertais teorētisko zināšanu tests aptver šādas jomas:

| a) | vispārējās uzskaites teorija un principi; |
| --- | --- |

a)

vispārējās uzskaites teorija un principi;

| b) | tiesiskās prasības un standarti attiecībā uz gada un konsolidēto pārskatu sagatavošanu; |
| --- | --- |

b)

tiesiskās prasības un standarti attiecībā uz gada un konsolidēto pārskatu sagatavošanu;

| c) | starptautiskie grāmatvedības standarti; |
| --- | --- |

c)

starptautiskie grāmatvedības standarti;

| d) | finanšu analīze; |
| --- | --- |

d)

finanšu analīze;

| e) | izmaksu un vadības uzskaite; |
| --- | --- |

e)

izmaksu un vadības uzskaite;

| f) | riska pārvaldība un iekšējā kontrole; |
| --- | --- |

f)

riska pārvaldība un iekšējā kontrole;

| g) | revīzija
  un profesionālās prasmes; |
| --- | --- |

g)

revīzija
  un profesionālās prasmes;

| h) | tiesiskās prasības un profesionālie standarti attiecībā uz tiesību aktos noteikto revīziju un apstiprinātajiem revidentiem; |
| --- | --- |

h)

tiesiskās prasības un profesionālie standarti attiecībā uz tiesību aktos noteikto revīziju un apstiprinātajiem revidentiem;

| i) | starptautiskie revīzijas
  standarti
  ; |
| --- | --- |

i)

starptautiskie revīzijas
  standarti
  ;

| j) | profesionālā
  ētika un neatkarība. |
| --- | --- |

j)

profesionālā
  ētika un neatkarība.

2.   Pārbaudē, ciktāl tās attiecas uz revīziju, ietver arī
  vismaz
  šādas jomas:

| a) | uzņēmējdarbības tiesības un korporatīvās vadības tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

a)

uzņēmējdarbības tiesības un korporatīvās vadības tiesiskais regulējums;

| b) | likumi par maksātnespēju un līdzīgām procedūrām; |
| --- | --- |

b)

likumi par maksātnespēju un līdzīgām procedūrām;

| c) | nodokļu tiesību akti; |
| --- | --- |

c)

nodokļu tiesību akti;

| d) | civiltiesības un komerctiesības; |
| --- | --- |

d)

civiltiesības un komerctiesības;

| e) | sociālās nodrošināšanas likumi un darba tiesības; |
| --- | --- |

e)

sociālās nodrošināšanas likumi un darba tiesības;

| f) | informācijas tehnoloģija un datorsistēmas; |
| --- | --- |

f)

informācijas tehnoloģija un datorsistēmas;

| g) | uzņēmējdarbības, vispārējā un finanšu ekonomika; |
| --- | --- |

g)

uzņēmējdarbības, vispārējā un finanšu ekonomika;

| h) | matemātika un statistika; |
| --- | --- |

h)

matemātika un statistika;

| i) | uzņēmumu finanšu vadības pamatprincipi. |
| --- | --- |

i)

uzņēmumu finanšu vadības pamatprincipi.

3.   Komisija saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru var sastādīt teorētisko zināšanu pārbaudē iekļaujamo jomu sarakstu, kas minēts 1. punktā.
  Komisija, pieņemot šos īstenošanas pasākumus, ņem vērā jaunākās tendences revīzijas veikšanā un revidenta profesijā.

9. pants

Atkāpes

1.   Atkāpjoties no 7. un 8. panta, dalībvalsts var noteikt, ka personu, kura nokārtojusi universitātes vai līdzvērtīgu pārbaudījumu, vai kurai ir universitātes grāds vai līdzvērtīga kvalifikācija vienā vai vairākās 8. pantā minētajās jomās, var atbrīvot no teorētisko zināšanu testa tajās jomās, uz kurām attiecas šis grāds vai pārbaudījums.

2.   Atkāpjoties no 7. panta, dalībvalsts var noteikt, ka universitātes grāda vai līdzvērtīgas kvalifikācijas īpašnieku vienā vai vairākās 8. pantā minētajās jomās var atbrīvot no testa par teorētisko zināšanu pielietošanu praksē, ja persona ir apguvusi praktisko apmācību kursu šajās jomās, ko apliecina valstī atzīts pārbaudījums vai diploms.

10. pants

Praktiskā apmācība

1.   Lai nodrošinātu spēju teorētiskās zināšanas pielietot praksē — šo zināšanu tests ir iekļauts pārbaudē — praktikantam jāpabeidz vismaz trīs gadu praktiskās apmācības kurss, tostarp tādās jomās kā gada pārskatu, konsolidēto pārskatu vai līdzīgu finanšu pārskatu revīzija. Vismaz divām trešdaļām no šāda praktisko apmācību kursa jābūt pabeigtām tāda apstiprināta revidenta vai revīzijas uzņēmuma vadībā, kurš ir apstiprināts jebkurā dalībvalstī.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka visas apmācības vada personas, kuras sniedz pienācīgas garantijas par

  savām spējām praktiskās

  apmācības

  sniegšanā
  .

11. pants

Ilgtermiņa praktiskās pieredzes laikā iegūtā kvalifikācija

Dalībvalstis par apstiprināto revidentu var apstiprināt personu, kura neatbilst 6. panta nosacījumiem, ja persona var pierādīt, ka tai ir:

| a) | piecpadsmit gadus ilga profesionālās darbības pieredze, kuras laikā iegūta pietiekama pieredze finanšu, tiesību un grāmatvedības jomā, un tā nokārtojusi profesionālās sagatavotības pārbaudījumu, kas minēts
  7.
   pantā, vai |
| --- | --- |

a)

piecpadsmit gadus ilga profesionālās darbības pieredze, kuras laikā iegūta pietiekama pieredze finanšu, tiesību un grāmatvedības jomā, un tā nokārtojusi profesionālās sagatavotības pārbaudījumu, kas minēts
  7.
   pantā, vai

| b) | septiņus gadus ilga profesionālās darbības pieredze šajās jomās, un papildus šī persona ir pabeigusi praktiskās apmācības kursu, kas minēts 10. pantā, un tā ir nokārtojusi profesionālās sagatavotības pārbaudījumu, kas minēts
  7.
   pantā. |
| --- | --- |

b)

septiņus gadus ilga profesionālās darbības pieredze šajās jomās, un papildus šī persona ir pabeigusi praktiskās apmācības kursu, kas minēts 10. pantā, un tā ir nokārtojusi profesionālās sagatavotības pārbaudījumu, kas minēts
  7.
   pantā.

12. pants

Praktiskās apmācības un teorētisko nodarbību apvienojums

1.   Dalībvalstis var noteikt, ka 8. pantā minēto jomu teorētisko nodarbību periodus pieskaita 11. pantā minētajam profesionālās darbības periodam, ja šādas nodarbības apliecina valsts atzīts pārbaudījums. Šīm nodarbībām jābūt vismaz vienu gadu ilgām un tās nevar samazināt profesionālās darbības periodu par vairāk nekā četriem gadiem.

2.   Profesionālās darbības periods, kā arī praktiskās apmācības laiks, nedrīkst būt īsāks par teorētisko nodarbību un praktiskās apmācības kursu, kas noteikts
  10.
   pantā.

13. pants

Talākizglītība

Dalībvalstis nodrošina, ka apstiprinātie revidenti piedalās attiecīgās tālākizglītības programmās, lai uzturētu pienācīgu teorētisko zināšanu, kā arī profesionālo prasmju un vērtību līmeni un, ka tālākizglītošanās prasību neievērošanas gadījumā var piemērot 30. pantā minētās sankcijas.

14. pants

Citu dalībvalstu apstiprināto revidentu apstiprināšana

Dalībvalstu kompetentās iestādes nosaka apstiprināto revidentu apstiprināšanas procedūras attiecībā uz citās dalībvalstīs apstiprinātiem revidentiem. Šīs procedūras nepārsniedz prasību nokārtot profesionalitātes pārbaudi saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/48/EEK (18) 4. pantu. Profesionalitātes pārbaude,
  ko veic kādā no valodām, kuras lietošana ir saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī piemērojamiem valodas likumiem,
  ietver apstiprinātā revidenta zināšanu pārbaudi šīs dalībvalsts tiesību aktu un noteikumu jomā, ciktāl tā skar tiesību aktos noteikto revīziju.

III NODAĻA

REĢISTRĀCIJA

15. pants

Publiskais reģistrs

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka apstiprinātie revidenti un revīzijas uzņēmumi saskaņā ar 16. un 17. pantu ir reģistrēti publiskajā reģistrā.
  Izņēmuma gadījumos dalībvalstis drīkst nepiemērot šajā pantā. un 16. pantā paredzētos noteikumus attiecībā uz informācijas nodošanu atklātībā tikai tiktāl, cik tas nepieciešams, lai novērstu būtiskus, nopietnus draudus jebkuras personas drošībai.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka katrs apstiprinātais revidents un revīzijas uzņēmums ar individuālu numuru ir identificēts publiskajā reģistrā. Reģistrācijas informāciju reģistrā
  uzglabā
  elektroniskā veidā un tai jābūt sabiedrībai pieejamai.

3.   Publiskajā reģistrā ietver arī to kompetento iestāžu nosaukumus un adreses, kuras atbild par
  3. pantā minēto apstiprināšanu,
  29. pantā minēto kvalitātes nodrošināšanu, 30. pantā minēto izmeklēšanu un sankciju piemērošanu attiecībā uz apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, kā arī 32. pantā minēto valsts pārraudzību.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka reģistrs ir pilnībā funkcionētspējīgs ne vēlāk kā ...
   (19).

16. pants

Apstiprināto revidentu reģistrācija

1.
     Attiecībā uz apstiprinātajiem revidentiem publiskajā reģistrā jāiekļauj vismaz šāda informācija:

| a) | nosaukums, adrese un reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

a)

nosaukums, adrese un reģistrācijas numurs;

| b) | ja nepieciešams, tā revīzijas uzņēmuma nosaukums, adrese,
  tīmekļa vietne un reģistrācijas numurs
  , kurā apstiprinātais revidents ir nodarbināts vai kurā revidents ir asociētais partneris, vai kā citādi ar to saistīts
  ; |
| --- | --- |

b)

ja nepieciešams, tā revīzijas uzņēmuma nosaukums, adrese,
  tīmekļa vietne un reģistrācijas numurs
  , kurā apstiprinātais revidents ir nodarbināts vai kurā revidents ir asociētais partneris, vai kā citādi ar to saistīts
  ;

| c) | visi pārējie reģistrācijas dati, ar ko revidents reģistrēts kā apstiprinātais revidents citu dalībvalstu kompetentajās iestādēs un kā revidents trešo valstu kompetentajās iestādēs, tostarp attiecīgās reģistrācijas iestādes(-žu) nosaukums(-i) un, attiecīgā gadījumā, reģistrācijas numurs(-i). |
| --- | --- |

c)

visi pārējie reģistrācijas dati, ar ko revidents reģistrēts kā apstiprinātais revidents citu dalībvalstu kompetentajās iestādēs un kā revidents trešo valstu kompetentajās iestādēs, tostarp attiecīgās reģistrācijas iestādes(-žu) nosaukums(-i) un, attiecīgā gadījumā, reģistrācijas numurs(-i).

2.
     
  Trešo valstu revidenti, kas reģistrēti saskaņā ar 45. pantu, reģistrā kā tādi tiek skaidri norādīti un nevis kā apstiprinātie revidenti.

17. pants

Revīzijas uzņēmumu reģistrācija

1.
     Attiecībā uz revīzijas uzņēmumiem publiskajā reģistrā jāiekļauj vismaz šāda informācija:

| a) | nosaukums, adrese un reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

a)

nosaukums, adrese un reģistrācijas numurs;

| b) | juridiskā forma; |
| --- | --- |

b)

juridiskā forma;

| c) | kontaktinformācija, galvenā kontaktpersona un, ja nepieciešams, interneta adrese; |
| --- | --- |

c)

kontaktinformācija, galvenā kontaktpersona un, ja nepieciešams, interneta adrese;

| d) | visu dalībvalstī esošo biroju adreses; |
| --- | --- |

d)

visu dalībvalstī esošo biroju adreses;

| e) | visu to apstiprināto revidentu vārdi un reģistrācijas numuri, kuri nodarbināti revīzijas uzņēmumā vai ir tā asociētie partneri, vai kā citādi saistīti ar šo uzņēmumu; |
| --- | --- |

e)

visu to apstiprināto revidentu vārdi un reģistrācijas numuri, kuri nodarbināti revīzijas uzņēmumā vai ir tā asociētie partneri, vai kā citādi saistīti ar šo uzņēmumu;

| f) | visu īpašnieku un akcionāru vārdi un biroju adreses; |
| --- | --- |

f)

visu īpašnieku un akcionāru vārdi un biroju adreses;

| g) | administratīvās vai pārvaldes struktūras visu locekļu vārdi un biroju adreses; |
| --- | --- |

g)

administratīvās vai pārvaldes struktūras visu locekļu vārdi un biroju adreses;

| h) | ja nepieciešams, piederība tīklam, kā arī saraksts ar dalības uzņēmumu un saistīto uzņēmumu nosaukumiem un adresēm, vai norāde uz vietu, kur šāda informācija ir sabiedrībai pieejama; |
| --- | --- |

h)

ja nepieciešams, piederība tīklam, kā arī saraksts ar dalības uzņēmumu un saistīto uzņēmumu nosaukumiem un adresēm, vai norāde uz vietu, kur šāda informācija ir sabiedrībai pieejama;

| i) | visi pārējie reģistrācijas dati, ar ko tie reģistrēti kā revīzijas uzņēmumi citu dalībvalstu kompetentajās iestādēs un kā revīzijas vienības trešās valstīs, tostarp reģistrācijas iestādes(-žu) nosaukums (-i) un, attiecīgā gadījumā, reģistrācijas numurs(-i). |
| --- | --- |

i)

visi pārējie reģistrācijas dati, ar ko tie reģistrēti kā revīzijas uzņēmumi citu dalībvalstu kompetentajās iestādēs un kā revīzijas vienības trešās valstīs, tostarp reģistrācijas iestādes(-žu) nosaukums (-i) un, attiecīgā gadījumā, reģistrācijas numurs(-i).

2.
     
  Trešo valstu revīzijas vienības, kas reģistrētas saskaņā ar 45. pantu, reģistrā kā tādas tiek skaidri norādītas, nevis kā revīzijas uzņēmumi.

18. pants

Reģistrācijas informācijas atjaunināšana

Dalībvalstis nodrošina, ka apstiprinātie revidenti un revīzijas uzņēmumi bez nepamatotas kavēšanās par jebkurām publiskā reģistra izmaiņām paziņo kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par publisko reģistru. Pēc paziņošanas reģistru atjaunina bez nepamatotas kavēšanās.

19. pants

Atbildība par reģistrācijas informāciju

Informāciju

  , ko sniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm
  saskaņā ar
  16., 17. un 18. pantu,
  ar parakstu apliecina apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums.
  Ja kompetentā iestāde nosaka, ka informācija jāsniedz elektroniski, to
  var izdarīt
  , piemēram,
  ar elektronisko parakstu Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīvas 1999/93/EK
   (20)
  par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu 2. panta 1. punkta nozīmē.

20. pants

Valoda

1.   Publiskajā reģistrā ievadītajai informācijai jābūt vienā no valodām, kuras lietošana noteikta ar attiecīgajā dalībvalstī piemērojamiem valodas likumiem.

2.   Dalībvalstis papildus var atļaut ievadīt publiskajā reģistrā informāciju jebkurā no oficiālajām Kopienas valodām. Dalībvalstis var pieprasīt tulkotās informācijas apstiprinājumu.

Visos gadījumos attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka reģistrā ir norādīts vai tulkojums ir vai nav apstiprināts.

IV NODAĻA

PROFESIONĀLĀ ĒTIKA, DIENESTA NOSLĒPUMS UN NEATKARĪBA

21. pants

Profesionālā ētika

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi apstiprinātie revidenti un revīzijas uzņēmumi ievēro profesionālās ētikas principus.
  Tie
  ietver
  vismaz revidentu darbu sabiedrības labā,
  viņu godprātību un objektivitāti, profesionālo kompetenci un pienācīgu rūpību.

2.   
  Lai nodrošinātu ticību revidentu darbam un vienotu 1. punkta piemērošanu,
  Komisija var
  saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru
  pieņemt profesionālās ētikas principu īstenošanas
  pasākumus
  .

22. pants

Neatkarība un objektivitāte

1.   Tiesību aktos noteiktās revīzijas laikā dalībvalstīm jānodrošina, ka apstiprinātais revidents
  un/vai
  revīzijas uzņēmums ir neatkarīgs no revidējamās vienības un nav saistīts ar

  lēmumu pieņemšanu

  revidējamā

  vienībā
  .

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums neveic tiesību aktos noteikto revīziju, ja apstiprinātajam revidentam, revīzijas uzņēmumam vai to tīklam, tostarp attiecībā uz tādu papildu pakalpojumu sniegšanu, kas nav revīzijas pakalpojumi, un revidējamai vienībai ir tiešas vai netiešas finansiālas, uzņēmējdarbības, nodarbinātības vai citas attiecības, ņemot vērā kuras objektīva, saprātīga un informēta trešā persona varētu secināt, ka apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarība ir apšaubāma. Ja apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarību ietekmē tādi draudi kā pašrevīzija, savu interešu aizstāvība, propaganda, pazīšanās, kā arī aizbildnība vai iebaidīšana, apstiprinātajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam jāpiemēro drošības pasākumi šo draudu mazināšanai. Ja draudi ir nopietnāki nekā piemērotie drošības pasākumi un apdraud neatkarību, apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums tiesību aktos noteikto revīziju neveic.

Turklāt dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz sabiedriskas nozīmes uzņēmumu tiesību aktos noteikto revīziju apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums attiecīgā gadījumā, lai saglabātu savu neatkarību, pašrevīzijas vai savu interešu aizstāvības sakarā neveic tiesību aktos noteikto revīziju.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums revīzijas darba dokumentos atzīmē visus
  būtiskus
  draudus tā neatkarībai, kā arī pielietotos aizsardzības pasākumus šo draudu novēršanai.

4.
     
  Lai nodrošinātu ticību revidentu darbam un vienotu 1. un 2. punkta piemērošanu, Komisija var saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru pieņemt uz noteiktiem principiem balstītus īstenošanas pasākumus attiecībā uz:

| a) | 3. punktā minētajiem draudiem un aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

3. punktā minētajiem draudiem un aizsardzības pasākumiem;

| b) | situācijām, kurās 3. punktā minēto draudu nozīmība ir tāda, ka apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarība ir apdraudēta; |
| --- | --- |

b)

situācijām, kurās 3. punktā minēto draudu nozīmība ir tāda, ka apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarība ir apdraudēta;

| c) | 2. punkta otrajā daļā minētajiem pašrevīzijas un savu interešu aizstāvības gadījumiem, kuros var vai nedrīkst veikt tiesību aktos noteikto revīziju. |
| --- | --- |

c)

2. punkta otrajā daļā minētajiem pašrevīzijas un savu interešu aizstāvības gadījumiem, kuros var vai nedrīkst veikt tiesību aktos noteikto revīziju.

23. pants

Konfidencialitāte un dienesta noslēpums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visu apstiprinātajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam tiesību aktos noteiktās revīzijas laikā pieejamo informāciju un dokumentus aizsargā atbilstoši noteikumi par konfidencialitāti un dienesta noslēpumu.

2.   Konfidencialitātes un dienesta noslēpuma noteikumi, kas attiecas uz apstiprinātajiem revidentiem vai revīzijas uzņēmumiem, nedrīkst kavēt
  šīs direktīvas noteikumu

  īstenošanu.

3.
     
  Ja apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu aizstāj ar citu apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu, iepriekšējais apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums dara nākamajam apstiprinātajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam pieejamu visu attiecīgo informāciju par revidējamo vienību.

4.
     
  Uz apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu, kas ir pārtraucis konkrētu revīzijas darbu, vai iepriekšējo apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu minētā revīzijas darba sakarā joprojām attiecas 1. un 2. punkta noteikumi.

24. pants

Apstiprināto revidentu neatkarība un objektivitāte, veicot tiesību aktos noteikto revīziju revīzijas uzņēmumu vārdā

Dalībvalstis nodrošina, ka revīzijas uzņēmuma īpašnieki vai akcionāri, kā arī šāda uzņēmuma administratīvo, pārvaldes un uzraudzības struktūru locekļi vai saistītais uzņēmums, nekādā veidā neiejaucas tiesību aktos noteiktās revīzijas darbā, kas apdraud tā apstiprinātā revidenta neatkarību un objektivitāti, kurš veic tiesību aktos noteikto revīziju revīzijas uzņēmuma vārdā.

25. pants

Revīzijas maksas

Dalībvalstis nodrošina, ka pastāv atbilstoši noteikumi, kas nodrošina, ka tiesību aktos noteikto revīziju
  maksas
  :

| a) | neietekmē
  vai nenosaka revidētajai vienībai sniegtie papildu pakalpojumi; |
| --- | --- |

a)

neietekmē
  vai nenosaka revidētajai vienībai sniegtie papildu pakalpojumi;

| b) | nav balstītas uz jebkāda veida neparedzētiem izdevumiem. |
| --- | --- |

b)

nav balstītas uz jebkāda veida neparedzētiem izdevumiem.

V NODAĻA

REVĪZIJAS STANDARTI UN REVĪZIJAS ZIŅOJUMI

26. pants

Revīzijas standarti

1.   Dalībvalstis prasa, lai apstiprinātie revidenti un revīzijas uzņēmumi veic tiesību aktos noteikto revīziju saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem, ko pieņēmusi Komisija saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru.
  Dalībvalstis var piemērot vietējos valsts revīzijas standartus tik ilgi, kamēr Komisija nav pieņēmusi starptautiskus revīzijas standartus, kas reglamentē to pašu jomu. Pieņemtos starptautiskos revīzijas standartus pilnā apmērā publicē visās Kopienas oficiālajās valodās “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

2.   Komisija
  var saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru lemt par starptautisku revīzijas standartu piemērojamību Kopienā. Komisija tikai tādā gadījumā
  pieņem starptautiskus revīzijas standartus piemērošanai Kopienā, ja tie:

| a) | ir starptautiski vispāratzīti un izstrādāti atbilstošā procesā, atklātā un pārredzamā procedūrā; un |
| --- | --- |

a)

ir starptautiski vispāratzīti un izstrādāti atbilstošā procesā, atklātā un pārredzamā procedūrā; un

| b) | veicina
  augsta līmeņa ticamību gada vai konsolidētajiem pārskatiem
  un to kvalitāti
  saskaņā ar Direktīvas 78/660/EEK 2. panta 3. punktā un Direktīvas 83/349/EEK 16. panta 3. punktā izklāstītajiem principiem
  ; un |
| --- | --- |

b)

veicina
  augsta līmeņa ticamību gada vai konsolidētajiem pārskatiem
  un to kvalitāti
  saskaņā ar Direktīvas 78/660/EEK 2. panta 3. punktā un Direktīvas 83/349/EEK 16. panta 3. punktā izklāstītajiem principiem
  ; un

| c) | atbilst Eiropas sabiedrības interesēm. |
| --- | --- |

c)

atbilst Eiropas sabiedrības interesēm.

3.   Dalībvalstis var
  paredzēt revīzijas
  procedūras
  vai prasības papildus 1. punktā minētajiem starptautiskajiem revīzijas standartiem vai, izņēmuma gadījumos paredzot atkāpes no tiem,
  tikai tad, ja šādas procedūras vai prasības izriet no specifiskām
  valsts tiesību
  prasībām attiecībā uz tiesību aktos noteiktās revīzijas apmēru. Dalībvalstis
  nodrošina, ka šīs revīzijas procedūras vai prasības atbilst 2. punkta b) un c) apakšpunkta noteikumiem un pirms to pieņemšanas
  dara
  tās
  zināmas Komisijai
  un dalībvalstīm. Izņēmuma gadījumos, kad paredz atkāpes no starptautiskiem revīzijas standartiem, dalībvalstis paziņo savas īpašās valsts tiesību aktos noteiktās prasības un to pamatojumu Komisijai un pārējām dalībvalstīm vismaz sešus mēnešus pirms to pieņemšanas vai, ja šādas prasības jau pastāv starptautisko revīzijas standartu pieņemšanas laikā, vēlākais trīs mēnešus pēc attiecīgo starptautisko revīzijas standartu pieņemšanas.

4.
     
  Dalībvalstis var paredzēt papildu prasības attiecībā uz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju divus gadus pēc tam, kad ir pagājis 53. panta 1. punktā minētais pārņemšanas periods.

27. pants

Tiesību aktos noteiktā konsolidēto pārskatu revīzija

Dalībvalstis nodrošina, ka, veicot tiesību aktos noteikto koncerna konsolidēto pārskatu revīziju:

| a) | koncerna revidents uzņemas pilnu atbildību par revīzijas ziņojumu saistībā ar konsolidētajiem pārskatiem; |
| --- | --- |

a)

koncerna revidents uzņemas pilnu atbildību par revīzijas ziņojumu saistībā ar konsolidētajiem pārskatiem;

| b) | koncerna revidents
  veic pārbaudi un koncerna revīzijas vajadzībām
  saglabā
  savus
  pārskata dokumentus par
  trešās valsts revidenta(-u), apstiprinātā revidenta(-u), trešās valsts revīzijas vienības(-u) vai revīzijas uzņēmuma(-u) veikto revīzijas darbu. Koncerna revidenta saglabātajiem dokumentiem jābūt tādiem, lai attiecīgā kompetentā iestāde varētu pienācīgi pārbaudīt koncerna revidenta darbu; |
| --- | --- |

b)

koncerna revidents
  veic pārbaudi un koncerna revīzijas vajadzībām
  saglabā
  savus
  pārskata dokumentus par
  trešās valsts revidenta(-u), apstiprinātā revidenta(-u), trešās valsts revīzijas vienības(-u) vai revīzijas uzņēmuma(-u) veikto revīzijas darbu. Koncerna revidenta saglabātajiem dokumentiem jābūt tādiem, lai attiecīgā kompetentā iestāde varētu pienācīgi pārbaudīt koncerna revidenta darbu;

| c) | ja kādai
  uzņēmumu grupas
  daļai revīziju veic
  trešās valsts revidents(-i) vai revīzijas vienība(-as), kam nav 47. pantā minētā sadarbības līguma,
  koncerna revidents
  ir atbildīgs par trešās valsts revidenta(-u) vai revīzijas vienības(-u) veiktā revīzijas darba dokumentu, tostarp darba dokumentu attiecībā uz koncerna revīziju, atbilstošu piegādi valsts uzraudzības iestādēm pēc to pieprasījuma. Lai nodrošinātu šādu piegādi, koncerna revidents saglabā šādu
  dokumentu kopijas
  vai arī vienojas ar trešās valsts revidentu(-iem) vai revīzijas vienību(-ām) par atbilstošu un neierobežotu pieeju šai informācijai pēc pieprasījuma, vai arī rīkojas citā atbilstošā veidā. Ja juridiski vai citādi šķēršļi kavē revīzijas darba dokumentu nogādāšanu koncerna revidentam no trešās valsts, koncerna revidenta saglabātajiem dokumentiem pievieno apliecinājumu, ka revidents(-e) ir veicis atbilstošās procedūras, lai iegūtu pieeju revīzijas dokumentiem, un tādu šķēršļu sakarā, kas nav saistīti ar valsts tiesību aktiem, apliecinājumu par šādu šķēršļu esamību. |
| --- | --- |

c)

ja kādai
  uzņēmumu grupas
  daļai revīziju veic
  trešās valsts revidents(-i) vai revīzijas vienība(-as), kam nav 47. pantā minētā sadarbības līguma,
  koncerna revidents
  ir atbildīgs par trešās valsts revidenta(-u) vai revīzijas vienības(-u) veiktā revīzijas darba dokumentu, tostarp darba dokumentu attiecībā uz koncerna revīziju, atbilstošu piegādi valsts uzraudzības iestādēm pēc to pieprasījuma. Lai nodrošinātu šādu piegādi, koncerna revidents saglabā šādu
  dokumentu kopijas
  vai arī vienojas ar trešās valsts revidentu(-iem) vai revīzijas vienību(-ām) par atbilstošu un neierobežotu pieeju šai informācijai pēc pieprasījuma, vai arī rīkojas citā atbilstošā veidā. Ja juridiski vai citādi šķēršļi kavē revīzijas darba dokumentu nogādāšanu koncerna revidentam no trešās valsts, koncerna revidenta saglabātajiem dokumentiem pievieno apliecinājumu, ka revidents(-e) ir veicis atbilstošās procedūras, lai iegūtu pieeju revīzijas dokumentiem, un tādu šķēršļu sakarā, kas nav saistīti ar valsts tiesību aktiem, apliecinājumu par šādu šķēršļu esamību.

28. pants

Revīzijas ziņojumi

1.   Revīzijas uzņēmumam veicot tiesību aktos noteikto revīziju, revīzijas ziņojumu paraksta apstiprinātais revidents(-i), kas minēto revīziju veic revīzijas uzņēmuma vārdā.
  Izņēmuma gadījumos dalībvalstis var noteikt, ka šo parakstu nav jāizpauž atklātībai, ja šāda datu izpaušana varētu nenovēršami un nopietni apdraudēt kādas personas drošību. Katrā ziņā iesaistītās(-o) personas(-u) vārdam jābūt zināmam attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

2.   
  Neatkarīgi no Direktīvas 78/660/EEK 51a. panta 1. punkta un, ja Komisija nav pieņēmusi vienotu gada pārskatu un konsolidēto pārskatu revīzijas ziņojuma standartu saskaņā ar 26. panta 1. punktu,
  Komisija
  , lai palielinātu sabiedrības uzticību revīzijai,
  var saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru pieņemt vienotu revīzijas ziņojumu standartu attiecībā uz gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem, kas izstrādāti saskaņā ar apstiprinātiem starptautiskiem grāmatvedības standartiem.

VI NODAĻA

KVALITĀTES NODROŠINĀŠANA

29. pants

Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem piemēro kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, kas atbilst vismaz šādiem kritērijiem:

| a) | kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jābūt veidotai tā, ka tā ir neatkarīga no pārbaudāmajiem apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem un ir pakļauta valsts pārraudzībai, kā aprakstīts VIII nodaļā; |
| --- | --- |

a)

kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jābūt veidotai tā, ka tā ir neatkarīga no pārbaudāmajiem apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem un ir pakļauta valsts pārraudzībai, kā aprakstīts VIII nodaļā;

| b) | kvalitātes uzraudzības sistēmai paredzētajam finansējumam jābūt stabilam un bez iespējas apstiprinātiem revidentiem vai revīzijas uzņēmumiem to ietekmēt; |
| --- | --- |

b)

kvalitātes uzraudzības sistēmai paredzētajam finansējumam jābūt stabilam un bez iespējas apstiprinātiem revidentiem vai revīzijas uzņēmumiem to ietekmēt;

| c) | kvalitātes nodrošināšanas sistēmai ir jāparedz atbilstoši resursi; |
| --- | --- |

c)

kvalitātes nodrošināšanas sistēmai ir jāparedz atbilstoši resursi;

| d) | personām, kas veic kvalitātes nodrošināšanas pārbaudes, ir jābūt atbilstošai profesionālajai izglītībai un pieredzei tiesību aktos noteikto revīziju veikšanā un finanšu pārskatu sagatavošanā, kā arī izgājušām īpašu apmācību par kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm; |
| --- | --- |

d)

personām, kas veic kvalitātes nodrošināšanas pārbaudes, ir jābūt atbilstošai profesionālajai izglītībai un pieredzei tiesību aktos noteikto revīziju veikšanā un finanšu pārskatu sagatavošanā, kā arī izgājušām īpašu apmācību par kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm;

| e) | pārbaužu veicēji īpašu kvalitātes nodrošināšanas pārbaužu veikšanai jāizraugās saskaņā ar objektīvu procedūru,
  kas paredzēta, lai
  nodrošinātu to, ka pārbaužu veicēju un pārbaudāmo apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu starpā nav interešu konflikta; |
| --- | --- |

e)

pārbaužu veicēji īpašu kvalitātes nodrošināšanas pārbaužu veikšanai jāizraugās saskaņā ar objektīvu procedūru,
  kas paredzēta, lai
  nodrošinātu to, ka pārbaužu veicēju un pārbaudāmo apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu starpā nav interešu konflikta;

| f) | kvalitātes nodrošināšanas pārbaudē
  un atlasītu revīzijas dokumentu atbilstošā pārbaudē
  ir jāiekļauj novērtējums
  par revīzijas uzņēmuma atbilstību
  attiecīgiem revīzijas standartiem un neatkarības prasībām
  , par izlietoto līdzekļu apjomu un izmantošanas veidu, par iekasētajām revīzijas maksām un iekšējo kvalitātes kontroles sistēmu; |
| --- | --- |

f)

kvalitātes nodrošināšanas pārbaudē
  un atlasītu revīzijas dokumentu atbilstošā pārbaudē
  ir jāiekļauj novērtējums
  par revīzijas uzņēmuma atbilstību
  attiecīgiem revīzijas standartiem un neatkarības prasībām
  , par izlietoto līdzekļu apjomu un izmantošanas veidu, par iekasētajām revīzijas maksām un iekšējo kvalitātes kontroles sistēmu;

| g) | beidzot kvalitātes nodrošināšanas pārbaudi, jāsagatavo ziņojums, kurā iekļauti galvenie secinājumi par veikto pārbaudi; |
| --- | --- |

g)

beidzot kvalitātes nodrošināšanas pārbaudi, jāsagatavo ziņojums, kurā iekļauti galvenie secinājumi par veikto pārbaudi;

| h) | kvalitātes nodrošināšanas pārbaudes jāveic vismaz reizi sešos gados; |
| --- | --- |

h)

kvalitātes nodrošināšanas pārbaudes jāveic vismaz reizi sešos gados;

| i) | kopējie kvalitātes nodrošināšanas sistēmas rezultāti jāpublicē ik gadus; |
| --- | --- |

i)

kopējie kvalitātes nodrošināšanas sistēmas rezultāti jāpublicē ik gadus;

| j) | apstiprinātajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam pieņemamā laika posmā jāievēro kvalitātes pārbaudes veicēju ieteikumi. |
| --- | --- |

j)

apstiprinātajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam pieņemamā laika posmā jāievēro kvalitātes pārbaudes veicēju ieteikumi.

Ja pirmās daļas j) apakšpunktā minētos ieteikumus neievēro, apstiprinātajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam
  vajadzības gadījumā
  piemēro disciplināru atbildību vai sankcijas, kā minēts 30. pantā.

2.   Komisija saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt izpildes pasākumus
  , lai sekmētu sabiedrības uzticību revīzijas darbam un nodrošinātu vienotu 1. punkta a), b) un e) līdz j) apakšpunkta piemērošanu.

VII NODAĻA

IZMEKLĒŠANA UN SANKCIJAS

30. pants

Izmeklēšanas un sankciju sistēmas

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir ieviestas efektīvas izmeklēšanas un sankciju sistēmas, lai konstatētu, labotu un novērstu tiesību aktos noteiktās revīzijas neatbilstošu veikšanu.

2.   Neskarot dalībvalstu civiltiesiskās atbildības sistēmu, dalībvalstis paredz efektīvas, samērīgas un preventīvas

  sankcijas
  apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, ja tie tiesību aktos noteikto revīziju nav veikuši saskaņā ar
  noteikumiem, kas pieņemti, īstenojot
  šo direktīvu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  par veiktajiem
  pasākumiem vai sankcijām, ko piemēro apstiprinātiem revidentiem vai revīzijas uzņēmumiem, atbilstošā veidā informē sabiedrību. Sankcijās jāietver arī iespēja
  anulēt apstiprinājumu.

31. pants

Revidentu atbildība

Komisija pirms 2006. gada beigām iesniedz ziņojumu par to, kā pašreiz spēkā esošie valstu noteikumi par atbildību saistībā ar tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanu ietekmē Eiropas kapitāla tirgus un apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu apdrošināšanas nosacījumus, ziņojumā iekļaujot objektīvu analīzi par finansiālās atbildības ierobežojumiem. Komisija attiecīgā gadījumā organizē sabiedrisko apspriešanu. Ņemot vērā šo ziņojumu, Komisija, ja tā uzskata to par vajadzīgu, iesniedz dalībvalstīm ieteikumus.

VIII NODAĻA

VALSTS PĀRRAUDZĪBA UN REGLAMENTĒJOŠI NOTEIKUMI DALĪBVALSTĪS

32. pants

Valsts pārraudzības principi

1.   Dalībvalstis izveido efektīvu valsts pārraudzības sistēmu attiecībā uz apstiprinātu revidentu un revīzijas uzņēmumu darbu, ņemot vērā 2. līdz 7. punktā noteiktos principus.

2.   Visiem apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem piemēro valsts pārraudzību.

3.   Valsts pārraudzības sistēmu jāvada nepraktizējošiem revidentiem, kas ir kompetenti jomās, kuras saistītas ar tiesību aktos noteikto revīziju. Dalībvalstis tomēr var atļaut nelielai daļai praktizējošu revidentu iesaistīties valsts pārraudzības sistēmas vadībā. To personu atlase, kas būs iesaistītas valsts pārraudzības
  sistēmas vadībā
  , jāveic neatkarīgā un atklātā izvirzīšanas procedūrā.

4.   Valsts pārraudzības sistēmai ir jābūt galīgajai atbildībai par šādu darbību uzraudzību:

| a) | apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu apstiprināšana un reģistrācija; |
| --- | --- |

a)

apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu apstiprināšana un reģistrācija;

| b) | revīzijas uzņēmumu un revīzijas ētikas un iekšējas kvalitātes kontroles standartu pieņemšana un |
| --- | --- |

b)

revīzijas uzņēmumu un revīzijas ētikas un iekšējas kvalitātes kontroles standartu pieņemšana un

| c) | tālākizglītības process, kvalitātes nodrošināšana un izmeklēšanas un disciplinārās sistēmas. |
| --- | --- |

c)

tālākizglītības process, kvalitātes nodrošināšana un izmeklēšanas un disciplinārās sistēmas.

5.   Valsts pārraudzības sistēmas īstenotājiem ir jābūt tiesībām vajadzības gadījumā veikt izmeklēšanu attiecībā uz apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem un tiesībām veikt attiecīgus pasākumus.

6.   Valsts uzraudzības sistēmai jābūt pārskatāmai. Tas ietver ikgadējo darba programmu un darbības pārskatu publicēšanu.

7.   Valsts uzraudzības sistēma ir atbilstoši jāfinansē. Kvalitātes uzraudzības sistēmai paredzētajam finansējumam jābūt stabilam
  un apstiprinātie

  revidenti vai revīzijas uzņēmumi to
  nevar
  ietekmēt.

33. pants

Valsts pārraudzības sistēmu sadarbība Kopienas mērogā

Dalībvalstis nodrošina, ka valsts uzraudzības sistēmu reglamentējoši dokumenti sekmē efektīvu uzraudzības sadarbību dalībvalstu vidū Kopienas mērogā. Šai nolūkā dalībvalstis nosaka iestādi, kas ir īpaši atbildīga par sadarbības
  nodrošināšanu
  .

34. pants

Dalībvalstu reglamentējošo noteikumu savstarpēja atzīšana

1.   Dalībvalstu reglamentējošajos noteikumos ievēro mītnes valsts regulējuma un tās dalībvalsts pārraudzības principu, kurā apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums ir apstiprināts un kurā ir revidējamās vienības juridiskā adrese.

2.   Attiecībā uz konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju dalībvalsts, kas pieprasa veikt minēto revīziju, nedrīkst apstiprinātam revidentam vai revīzijas uzņēmumam, kas veic tiesību aktos noteikto revīziju citā dalībvalstī reģistrētam meitasuzņēmumam, paredzēt papildu prasības šīs revīzijas veikšanā attiecībā uz reģistrāciju, kvalitātes nodrošināšanas pārbaudi, revīzijas standartiem un ētikas un neatkarības principiem.

3.   Attiecībā uz uzņēmumu, kura vērtspapīrus tirgo regulētā tirgū citā dalībvalstī, kurā attiecīgajam uzņēmumam nav juridiskās adreses, dalībvalsts, kurā vērtspapīrus tirgo, nedrīkst apstiprinātam revidentam vai revīzijas uzņēmumam, kas veic attiecīgā uzņēmuma gada vai konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju, noteikt papildu prasības minētās revīzijas veikšanā attiecībā uz reģistrāciju, kvalitātes nodrošināšanas pārbaudi, revīzijas standartiem un ētikas un neatkarības principiem.

35. pants

Kompetento iestāžu izvirzīšana

1.
     
  Dalībvalstis izvirza vienu vai vairākas kompetentās iestādes šajā direktīvā paredzēto pienākumu veikšanai. Dalībvalstis paziņo Komisijai par izvirzītajām iestādēm.

2.
     
  Kompetento iestāžu darbība būtu jāorganizē tā, lai izvairītos no interešu konfliktiem.

36. pants

Dienesta noslēpums un
  dalībvalstu
  reglamentētā
  sadarbība

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes,

  kas ir atbildīgas par revidentu apstiprināšanu, reģistrāciju, kvalitātes nodrošināšanu, kontroli un sankciju piemērošanu,
  vajadzības gadījumā sadarbojas, lai veiktu
  attiecīgos šajā direktīvā paredzētos pienākumus. Dalībvalsts
  kompetentās iestādes,
  kas ir atbildīgas par revidentu apstiprināšanu, reģistrāciju, kvalitātes nodrošināšanu, kontroli un sankciju piemērošanu,
  sniedz palīdzību kompetentajām iestādēm
  , kas atrodas citās dalībvalstīs
  .
  Kompetentās iestādes
  jo īpaši apmainās ar informāciju un sadarbojas
  izmeklēšanas darbībās, kas saistītas ar
  tiesību aktos noteikto revīziju

  veikšanu
  .

2.   
  Dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums attiecas uz visām personām, kuras strādā vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs. Informāciju, uz ko attiecas dienesta noslēpums, nedrīkst izpaust nevienai citai personai vai iestādei, izņemot gadījumus, kad to paredz attiecīgās dalībvalsts normatīvie un administratīvie akti.

3.   
  Noteikumi, kas paredzēti 2. punktā, nekavē kompetentās iestādes apmainīties ar konfidenciālu informāciju. Uz informāciju, kas sniegta šādā apmaiņas ceļā, attiecas dienesta noslēpuma saistības, ko piemēro kompetento iestāžu darbiniekiem un bijušajiem darbiniekiem.

4.   
  Kompetentās iestādes pēc pieprasījuma un bez liekas vilcināšanās sniedz visu pieprasīto informāciju 1. punktā minētajām vajadzībām. Kompetentās iestādes, saņemot šāda veida pieprasījumu, attiecīgā gadījumā bez liekas vilcināšanās veic vajadzīgos pasākumus, lai savāktu pieprasīto informāciju. Ja kompetentā iestāde, kurai nosūtīts pieprasījums, nevar nekavējoties sniegt pieprasīto informāciju, tā informē kompetento iestādi, kas iesniegusi pieprasījumu, par radušās situācijas iemesliem. Uz šādi sniegtu informāciju attiecas dienesta noslēpuma saistības, ko piemēro to kompetento iestāžu darbiniekiem un bijušajiem darbiniekiem, kurās informācija saņemta.

Kompetentās iestādes var atteikties atbildēt uz informācijas pieprasījumu, ja:

| a) | šādas informācijas nodošana varētu nelabvēlīgi ietekmēt tās valsts suverenitāti, drošību vai sabiedrisko kārtību, kura saņēmusi informācijas pieprasījumu, vai būt pretrunā ar valsts drošības noteikumiem vai |
| --- | --- |

a)

šādas informācijas nodošana varētu nelabvēlīgi ietekmēt tās valsts suverenitāti, drošību vai sabiedrisko kārtību, kura saņēmusi informācijas pieprasījumu, vai būt pretrunā ar valsts drošības noteikumiem vai

| b) | tās valsts iestādes, kura saņēmusi informācijas pieprasījumu, jau ir uzsākušas tiesvedību attiecībā uz tām pašām darbībām un pret tiem pašiem apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, vai |
| --- | --- |

b)

tās valsts iestādes, kura saņēmusi informācijas pieprasījumu, jau ir uzsākušas tiesvedību attiecībā uz tām pašām darbībām un pret tiem pašiem apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, vai

| c) | tās valsts kompetentās iestādes, kura saņēmusi informācijas pieprasījumu, jau ir pasludinājušas galīgo spriedumu šīm personām attiecībā uz tām pašām darbībām. |
| --- | --- |

c)

tās valsts kompetentās iestādes, kura saņēmusi informācijas pieprasījumu, jau ir pasludinājušas galīgo spriedumu šīm personām attiecībā uz tām pašām darbībām.

Neskarot saistības, kas tiesvedībā attiecas uz iestādēm, kuras saņem informāciju atbilstoši 1. punktam, tās šo informāciju var izmantot tikai savu pienākumu veikšanai saskaņā ar šīs direktīvas darbības jomu un administratīvo tiesvedību vai tiesvedību, kas ir tieši saistīta ar šo funkciju izpildi.

5.   
  Ja kompetentā iestāde ir pārliecināta, ka citas dalībvalsts teritorijā veic vai ir veiktas darbības, kas ir pretrunā ar šīs direktīvas noteikumiem, tā par to iespējami atbilstošā veidā paziņo minētās citas dalībvalsts kompetentajai iestādei. Šī otras dalībvalsts kompetentā iestāde veic attiecīgus pasākumus. Tā paziņo informāciju sniegušajai kompetentajai iestādei šo pasākumu iznākumu un, cik vien iespējams, informē to par būtiskiem faktiem izmeklēšanas gaitā.

6.
     
  Vienas dalībvalsts kompetentā iestāde var arī pieprasīt, lai izmeklēšanu citas dalībvalsts teritorijā veic šīs citas dalībvalsts kompetentā iestāde.

Tā var arī pieprasīt, lai daļai tās personāla ļauj līdz ar minētās citas dalībvalsts kompetentās iestādes personālu piedalīties izmeklēšanas gaitā.

Izmeklēšanu visā tās garumā uzrauga dalībvalsts, kuras teritorijā izmeklēšanu veic.

Kompetentās iestādes var atteikties rīkoties atbilstoši pieprasījumam veikt izmeklēšanu, kā paredzēts šā punkta pirmajā daļā, vai pieprasījumam ļaut citas dalībvalsts kompetentās iestādes personālam piedalīties to veiktā izmeklēšanā, kā paredzēts šā punkta otrajā daļā, ja šāda izmeklēšana var nelabvēlīgi ietekmēt tās valsts suverenitāti, drošību vai sabiedrisko kārtību, kura saņēmusi pieprasījumu, vai ja tās valsts iestādes, kura saņēmusi pieprasījumu, jau ir uzsākušas tiesvedību attiecībā uz tām pašām darbībām un pret tām pašām personām, vai ja tās valsts kompetentās iestādes, kura saņēmusi pieprasījumu, jau ir pasludinājušas galīgo spriedumu šādām personām to pašu darbību sakarā.

7.
     
  Lai sekmētu kompetento iestāžu sadarbību, Komisija saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt izpildes pasākumus attiecībā uz informācijas apmaiņas procedūrām un pārrobežu izmeklēšanas kārtību, kas paredzēta 2. līdz 4. punktā.

IX NODAĻA

IECELŠANA, ATSTĀDINĀŠANA UN SAZIŅA

37. pants

Apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu iecelšana

1.
     Apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu ieceļ revidējamās vienības akcionāru
  vai biedru pilnsapulcē
  .

2.
     
  Dalībvalstis drīkst pieļaut alternatīvu kārtību vai vienošanās attiecībā uz apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma apstiprināšanu, ja vien šāda kārtība vai vienošanās ir izstrādāta tā, lai nodrošināta apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarību no revidējamās vienības pārvaldes vai vadības struktūras locekļiem, kas ir izpildvaras locekļi.

38. pants

Apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu atstādināšana un atkāpšanās

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka apstiprinātos revidentus vai revīzijas uzņēmumus var atstādināt tikai tad, ja tam ir pamatots iemesls; viedokļu atšķirības par grāmatvedības metodēm vai revīzijas procedūrām nav uzskatāmas par pamatotu atstādināšanas iemeslu.

2.   
  Dalībvalstis nodrošina, ka
  revidējamā vienība
  un
  apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums informē iestādi vai iestādes, kas ir atbildīgas par valsts uzraudzību, par revidenta vai revīzijas uzņēmuma atstādināšanu vai atkāpšanos
  tā apstiprinājuma termiņā
  , sniedzot atbilstošu skaidrojumu par attiecīgajiem iemesliem.

39. pants

Noteikumu piemērošana ārpussaraksta sabiedrisko interešu organizācijām

Dalībvalstis var nepiemērot sabiedriskas nozīmes uzņēmumiem, kuri nav laiduši apgrozībā pārvedamus vērtspapīrus, ko atļauts tirgot regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunkta nozīmē, un to apstiprinātajam revidentam(-iem) vai revīzijas uzņēmumam(-iem) vienu vai vairākas šajā nodaļā paredzētās prasības.

X NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI TIESĪBU AKTOS NOTEIKTAJAI REVĪZIJAI SABIEDRISKAS NOZĪMES UZŅĒMUMOS

40. pants

Ziņojums par pārredzamību

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  apstiprinātie revidenti vai
  revīzijas uzņēmumi, kas veic tiesību aktos noteikto revīziju(-as) sabiedriskas nozīmes uzņēmumos,
  trīs mēnešus pirms katra finanšu gada beigām
  publicē savā tīmekļa vietnē ikgadējo ziņojumu par pārredzamību, kurā iekļauta vismaz šāda informācija:

| a) | juridiskās struktūras un īpašumtiesību apraksts; |
| --- | --- |

a)

juridiskās struktūras un īpašumtiesību apraksts;

| b) | ja revīzijas uzņēmums ir uzņēmumu tīkla daļa, šā tīkla apraksts un tā tiesiskais un strukturālais regulējums; |
| --- | --- |

b)

ja revīzijas uzņēmums ir uzņēmumu tīkla daļa, šā tīkla apraksts un tā tiesiskais un strukturālais regulējums;

| c) | revīzijas uzņēmuma vadības struktūras
  apraksts
  ; |
| --- | --- |

c)

revīzijas uzņēmuma vadības struktūras
  apraksts
  ;

| d) | revīzijas uzņēmuma iekšējās kvalitātes kontroles sistēmas apraksts un administratīvas vai pārvaldes iestādes izziņa par uzņēmuma darbības efektivitāti; |
| --- | --- |

d)

revīzijas uzņēmuma iekšējās kvalitātes kontroles sistēmas apraksts un administratīvas vai pārvaldes iestādes izziņa par uzņēmuma darbības efektivitāti;

| e) | norāde uz laiku, kad pēdējo reizi veikta
  29. pantā minētā
  kvalitātes nodrošināšanas pārbaude; |
| --- | --- |

e)

norāde uz laiku, kad pēdējo reizi veikta
  29. pantā minētā
  kvalitātes nodrošināšanas pārbaude;

| f) | to sabiedriskas nozīmes uzņēmumu saraksts, kuros revīzijas uzņēmums pēdējā gada laikā veicis tiesību aktos noteikto revīziju; |
| --- | --- |

f)

to sabiedriskas nozīmes uzņēmumu saraksts, kuros revīzijas uzņēmums pēdējā gada laikā veicis tiesību aktos noteikto revīziju;

| g) | paziņojums par revīzijas uzņēmuma neatkarības nodrošināšanas praksi, kas arī liecina, ka ir veikta iekšējā pārbaude par atbilstību neatkarības nodrošināšanas principiem; |
| --- | --- |

g)

paziņojums par revīzijas uzņēmuma neatkarības nodrošināšanas praksi, kas arī liecina, ka ir veikta iekšējā pārbaude par atbilstību neatkarības nodrošināšanas principiem;

| h) | paziņojums par revīzijas uzņēmuma politiku attiecībā uz apstiprināto revidentu 13. pantā minēto tālākizglītības procesu; |
| --- | --- |

h)

paziņojums par revīzijas uzņēmuma politiku attiecībā uz apstiprināto revidentu 13. pantā minēto tālākizglītības procesu;

| i) | informācija par finansēm, kas liecina par uzņēmuma nozīmību, piemēram, kopējais apgrozījums, kas sadalīts atbilstoši maksām par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un maksām par citiem nodrošinājuma pakalpojumiem, konsultācijām nodokļu jautājumos un citiem ar revīziju nesaistītiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

i)

informācija par finansēm, kas liecina par uzņēmuma nozīmību, piemēram, kopējais apgrozījums, kas sadalīts atbilstoši maksām par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju un maksām par citiem nodrošinājuma pakalpojumiem, konsultācijām nodokļu jautājumos un citiem ar revīziju nesaistītiem pakalpojumiem;

| j) | informācija par partneru atalgojuma pamatu. |
| --- | --- |

j)

informācija par partneru atalgojuma pamatu.

Dalībvalstis var izņēmuma gadījumos nepiemērot f) apakšpunktā minēto prasību, ciktāl vajadzīgs, lai mazinātu nenovēršamus un būtiskus draudus kādas personas drošībai.

2.   Ziņojumus par pārredzamību
  atkarībā no apstākļiem
  paraksta
  apstiprinātais revidents vai
  revīzijas uzņēmums. To
  , piemēram,
  var izdarīt ar elektronisku parakstu Direktīvas 1999/93/EK 2. panta
  1
  . punkta nozīmē.

41. pants

Revīzijas komiteja

1.   Sabiedriskas nozīmes uzņēmumos ir revīzijas komiteja.
  Dalībvalstis nosaka, vai revīzijas komiteju jāveido
  pārvaldes struktūras locekļiem, kas nav izpildvaras locekļi,
  un/
  vai uzraudzības struktūras locekļiem,
  un/vai locekļiem, kurus iecēlusi revidējamās vienības akcionāru pilnsapulce. Vismaz viens revīzijas komitejas loceklis ir
  neatkarīgs
  un ar
  zināšanām grāmatvedībā un/vai revīzijā.

Dalībvalstis var ļaut, lai sabiedriskas nozīmes uzņēmumos, kas atbilst Direktīvas 2003/71/EK

   (21)

  2. panta 1. punkta f) apakšpunkta kritērijiem, revīzijas komitejai piešķirtās pilnvaras var īstenot administratīvā vai pārvaldes struktūra, ar nosacījumu, ka tad, ja šādas struktūras priekšsēdētājs ir izpildvaras loceklis, viņš vai viņa nepilda revīzijas komitejas priekšsēdētāja pienākumus.

2.   
  Neskarot administratīvās, pārvaldes vai uzraudzības struktūras locekļu atbildību vai citu to locekļu atbildību, kurus iecēlusi revidējamās vienības akcionāru kopsapulce,
  revīzijas komiteja cita starpā veic šādas funkcijas:

| a) | uzrauga finanšu pārskatu sagatavošanas procesu; |
| --- | --- |

a)

uzrauga finanšu pārskatu sagatavošanas procesu;

| b) | uzrauga uzņēmuma iekšējās kontroles, vajadzības gadījumā iekšējās revīzijas un riska pārvaldības sistēmas efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

uzrauga uzņēmuma iekšējās kontroles, vajadzības gadījumā iekšējās revīzijas un riska pārvaldības sistēmas efektivitāti;

| c) | uzrauga
  gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju; |
| --- | --- |

c)

uzrauga
  gada pārskatu un konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju;

| d) | pārbauda un uzrauga apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarību un jo īpaši papildu pakalpojumu sniegšanu revidējamai
  vienībai
  ; |
| --- | --- |

d)

pārbauda un uzrauga apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarību un jo īpaši papildu pakalpojumu sniegšanu revidējamai
  vienībai
  ;

3.   
  Sabiedriskas nozīmes uzņēmumos administratīvās struktūras vai uzraudzības padomes ierosinājuma iecelt amatā apstiprinātu revidentu vai revīzijas uzņēmumu pamatā ir revīzijas komitejas ieteikums.

4.
     
  Apstiprinātam revidentam vai revīzijas uzņēmumam ir jāziņo revīzijas komitejai par tiesību aktos noteiktajā revīzijā konstatētajiem svarīgākajiem jautājumiem, jo īpaši par iekšējās kontroles būtiskām nepilnībām saistībā ar finanšu pārskatu sagatavošanas procesu.

5.
     
  Dalībvalstis var atļaut vai nolemt, ka 1. līdz 4. punkta noteikumi neattiecas uz sabiedriskas nozīmes uzņēmumiem, kuros ir revīzijas komitejai līdzīga struktūra, kas izveidota un darbojas saskaņā ar tajā dalībvalstī spēkā esošajiem noteikumiem, kurā revidējamā vienība ir reģistrēta. Šādā gadījumā šī vienība dara zināmu, kura struktūra veic šīs funkcijas un kā tā ir veidota.

6.
     
  Dalībvalstis var paredzēt atkāpi no pienākuma izveidot revīzijas komiteju:

| a) | sabiedriskas nozīmes uzņēmumos, kas ir meitasuzņēmumi, kā definēts Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā, ja uzņēmums kopumā atbilst 1. līdz 4. punkta prasībām; |
| --- | --- |

a)

sabiedriskas nozīmes uzņēmumos, kas ir meitasuzņēmumi, kā definēts Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā, ja uzņēmums kopumā atbilst 1. līdz 4. punkta prasībām;

| b) | sabiedriskas nozīmes uzņēmumos, kas ir kolektīvu ieguldījumu uzņēmumi Direktīvas 85/611/EEK 1. panta 2. punkta nozīmē; dalībvalstis var arī atbrīvot no šī pienākuma tādus sabiedriskas nozīmes uzņēmumus, kuru vienīgais mērķis ir publiski iegūta kapitāla kolektīva ieguldīšana, kuri darbojas pēc riska sadalīšanas principa un kuri necenšas iegūt juridisku vai vadības kontroli pār savu pamatieguldījumu veicējiem, ja vien šos kolektīvu ieguldījumu uzņēmumus ir apstiprinājušas un pārrauga kompetentās iestādes un ja tiem ir depozitārijs, kurš veic funkcijas, kas līdzvērtīgas Direktīvā 85/611/EEK noteiktajām; |
| --- | --- |

b)

sabiedriskas nozīmes uzņēmumos, kas ir kolektīvu ieguldījumu uzņēmumi Direktīvas 85/611/EEK 1. panta 2. punkta nozīmē; dalībvalstis var arī atbrīvot no šī pienākuma tādus sabiedriskas nozīmes uzņēmumus, kuru vienīgais mērķis ir publiski iegūta kapitāla kolektīva ieguldīšana, kuri darbojas pēc riska sadalīšanas principa un kuri necenšas iegūt juridisku vai vadības kontroli pār savu pamatieguldījumu veicējiem, ja vien šos kolektīvu ieguldījumu uzņēmumus ir apstiprinājušas un pārrauga kompetentās iestādes un ja tiem ir depozitārijs, kurš veic funkcijas, kas līdzvērtīgas Direktīvā 85/611/EEK noteiktajām;

| c) | sabiedriskas nozīmes uzņēmumos, kuri nodarbojas tikai ar tādu uz aktīviem balstītu vērtspapīru emitēšanu, kas definēti 2. panta 5. punktā Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 809/2004, ar ko īsteno Direktīvu 2003/71/EK

   (22)

  ; šādos gadījumos dalībvalstis prasa attiecīgajai revidējamai vienībai atklāti izskaidrot iemeslus, kuru dēļ tā uzskata, ka tai nav jāizveido revīzijas komiteja vai ka kāda administratīva vai pārraudzības iestāde nav jāpilnvaro veikt šajā vienībā revīzijas komitejas funkcijas; |
| --- | --- |

c)

sabiedriskas nozīmes uzņēmumos, kuri nodarbojas tikai ar tādu uz aktīviem balstītu vērtspapīru emitēšanu, kas definēti 2. panta 5. punktā Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 809/2004, ar ko īsteno Direktīvu 2003/71/EK

   (22)

  ; šādos gadījumos dalībvalstis prasa attiecīgajai revidējamai vienībai atklāti izskaidrot iemeslus, kuru dēļ tā uzskata, ka tai nav jāizveido revīzijas komiteja vai ka kāda administratīva vai pārraudzības iestāde nav jāpilnvaro veikt šajā vienībā revīzijas komitejas funkcijas;

| d) | kredītiestādēs Direktīvas 2000/12/EK 1. panta 1. punkta nozīmē, kuru akcijas neļauj laist apgrozībā dalībvalstu regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunkta nozīmē un kuras pastāvīgi un atkārtoti ir emitējušas tikai parāda vērtspapīrus, ar nosacījumu, ka kopējā visu šādu parāda vērtspapīru nominālvērtība nepārsniedz 100 000 000 euro un ka tie nav publicējuši prospektu saskaņā ar Direktīvu 2003/71/EK. |
| --- | --- |

d)

kredītiestādēs Direktīvas 2000/12/EK 1. panta 1. punkta nozīmē, kuru akcijas neļauj laist apgrozībā dalībvalstu regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunkta nozīmē un kuras pastāvīgi un atkārtoti ir emitējušas tikai parāda vērtspapīrus, ar nosacījumu, ka kopējā visu šādu parāda vērtspapīru nominālvērtība nepārsniedz 100 000 000 euro un ka tie nav publicējuši prospektu saskaņā ar Direktīvu 2003/71/EK.

42. pants

Neatkarība

1.
     Papildus
  22
  . un 24. pantā izklāstītajiem noteikumiem dalībvalstis nodrošina, ka
  apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums, kas sabiedriskas nozīmes uzņēmumos veic tiesību aktos noteikto revīziju
  :

| a) | katru gadu revīzijas komitejai rakstveidā apstiprina savu neatkarību no revidējamā sabiedriskas nozīmes uzņēmuma; |
| --- | --- |

a)

katru gadu revīzijas komitejai rakstveidā apstiprina savu neatkarību no revidējamā sabiedriskas nozīmes uzņēmuma;

| b) | katru gadu revīzijas komitejai ziņo par jebkādiem papildu pakalpojumiem, kas sniegti revidējamajai vienībai, un |
| --- | --- |

b)

katru gadu revīzijas komitejai ziņo par jebkādiem papildu pakalpojumiem, kas sniegti revidējamajai vienībai, un

| c) | apspriež ar revīzijas komiteju draudus, kas vērsti pret apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarību, kā arī drošības pasākumus, kas veikti, lai šos draudus novērstu, kā to dokumentējis apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums saskaņā ar 22. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

c)

apspriež ar revīzijas komiteju draudus, kas vērsti pret apstiprinātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarību, kā arī drošības pasākumus, kas veikti, lai šos draudus novērstu, kā to dokumentējis apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums saskaņā ar 22. panta 3. punktu;

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka galvenais revīzijas partneris, kas ir atbildīgs par tiesību aktos noteiktās revīzijas veikšanu, maksimālais laika posms šajā amatā ir septiņi gadi no apstiprināšanas datuma un minimālais laika posms, kad tam ir atkal atļauts piedalīties revidējamās vienības revīzijā

  ,

  ir divi gadi.

3.
     
  Apstiprinātais revidents vai galvenais revīzijas partneris, kas veic tiesību aktos noteikto revīziju revīzijas uzņēmuma vārdā, nedrīkst ieņemt svarīgu pārvaldības amatu revidējamā vienībā, pirms nav pagājuši vismaz divi gadi kopš viņa(-s) kā apstiprināta revidenta(-es) vai galvenā(-s) revīzijas partnera(-es) atkāpšanās no darba revīzijā.

43. pants

Kvalitātes nodrošināšana

Attiecībā uz apstiprinātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, kas veic sabiedriskas nozīmes uzņēmumu tiesību aktos noteikto revīziju, 29. pantā minētā kvalitātes pārbaude ir jāveic vismaz reizi trīs
  gados
  .

XI
   NODAĻA

STARPTAUTISKIE ASPEKTI

44. pants

Trešo valstu revidentu apstiprināšana

1.
     Dalībvalsts kompetentās iestādes, savstarpēji vienojoties, var par apstiprināto revidentu apstiprināt trešās valsts revidentu
  ,
  ja minētā persona ir
  sniegusi pierādījumus
  ,
  ka viņš vai viņa atbilst prasībām, kas līdzvērtīgas 4. un 6. līdz 13. pantā.

2.
     
  Dalībvalsts kompetentās iestādes pirms apstiprinājuma piešķiršanas trešās valsts revidentam, kurš atbilst 1. punkta prasībām, piemēro 14. pantā minētās prasības.

45. pants

Trešo valstu revidentu un revīzijas vienību reģistrācija un uzraudzība

1.   Dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar 15. līdz 17. pantu reģistrē visus trešo valstu
  revidentus un revīzijas vienības
  , kas iesniedz revīzijas ziņojumu par tāda ārpus Kopienas
  reģistrēta
  uzņēmuma gada un konsolidētajiem pārskatiem, kura
  pārvedami
  vērtspapīri ir laisti apgrozībā attiecīgās dalībvalsts regulētā tirgū
  Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunkta
  nozīmē
  , izņemot gadījumus, kad uzņēmums emitē tikai parāda vērtspapīrus, kurus ļauj laist apgrozībā dalībvalsts regulētā tirgū Direktīvas 2004/109/EK

   (23)

  (pārredzamība) 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē un kuru vienības nominālvērtība ir vismaz 50 000 euro vai, ja parāda vērtspapīrus novērtē citā valūtā, emitēšanas dienā ir līdzvērtīga vismaz 50 000 euro.

2.   Piemēro 18.
  un 19. panta
  noteikumus.

3.   Dalībvalstis iekļauj
  reģistrētos trešo valstu revidentus un revīzijas uzņēmumus
  savā pārraudzības sistēmā, kvalitātes nodrošināšanas sistēmā, izmeklēšanas un sankciju piemērošanas sistēmā.
  Dalībvalstis var atbrīvot trešās valstīs reģistrētus revidentus un revīzijas vienības no savas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas piemērošanas tiem, ja kāda cita dalībvalsts vai trešās valsts kvalitātes nodrošināšanas sistēma, kas atzīta par līdzvērtīgu saskaņā ar 46. pantu, pēdējo trīs gadu laikā jau ir veikusi minētā trešās valsts revidenta vai revīzijas vienības kvalitātes pārbaudi.

4.   Neskarot 46. pantu, revīzijas ziņojumiem par 1. punktā minētajiem gada pārskatiem vai konsolidētajiem pārskatiem, ko sagatavojuši
  trešo valstu revidenti vai revīzijas uzņēmumi
  , kuri nav reģistrēti attiecīgajā dalībvalstī, nav likumīga spēka šajā dalībvalstī.

5.   Dalībvalstis var reģistrēt trešo valstu revīzijas uzņēmumus tikai gadījumā, ja:

| a) | tie atbilst prasībām, kas līdzvērtīgas 3. panta 3. 
  punktā minētajām
  prasībām; |
| --- | --- |

a)

tie atbilst prasībām, kas līdzvērtīgas 3. panta 3. 
  punktā minētajām
  prasībām;

| b) | trešās valsts revīzijas vienības
  administratīvās vai pārvaldes struktūras locekļu vairākums atbilst prasībām, kas līdzvērtīgas 4. līdz 10. pantā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

b)

trešās valsts revīzijas vienības
  administratīvās vai pārvaldes struktūras locekļu vairākums atbilst prasībām, kas līdzvērtīgas 4. līdz 10. pantā minētajām prasībām;

| c) | trešās valsts
  revidents, kas veic revīziju
  trešās valsts
  revīzijas vienības vārdā, atbilst prasībām, kas līdzvērtīgas 4. līdz 10. punktā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

trešās valsts
  revidents, kas veic revīziju
  trešās valsts
  revīzijas vienības vārdā, atbilst prasībām, kas līdzvērtīgas 4. līdz 10. punktā minētajām prasībām;

| d) | 1. punktā minētās gada pārskatu vai konsolidēto pārskatu revīzijas veic saskaņā ar starptautiskiem revīzijas standartiem, kā minēts 26. pantā, kā arī saskaņā ar
  22., 24. un 25. pantā
  minētajām prasībām
  vai līdzvērtīgiem standartiem un prasībām
  ; |
| --- | --- |

d)

1. punktā minētās gada pārskatu vai konsolidēto pārskatu revīzijas veic saskaņā ar starptautiskiem revīzijas standartiem, kā minēts 26. pantā, kā arī saskaņā ar
  22., 24. un 25. pantā
  minētajām prasībām
  vai līdzvērtīgiem standartiem un prasībām
  ;

| e) | tie publicē savā tīmekļa vietnē ziņojumu par pārredzamību, kurā ietverta 40. pantā minētā informācija
  , vai tie atbilst līdzvērtīgām informācijas izpaušanas prasībām
  . |
| --- | --- |

e)

tie publicē savā tīmekļa vietnē ziņojumu par pārredzamību, kurā ietverta 40. pantā minētā informācija
  , vai tie atbilst līdzvērtīgām informācijas izpaušanas prasībām
  .

6.
     
  Lai nodrošinātu vienotu 5. punkta d) apakšpunkta piemērošanu, šajā apakšpunktā minēto atbilstību novērtē Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, un Komisija par to lemj saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru. Ja no Komisijas nav saņemts šāds lēmums, dalībvalstis var novērtēt 1. punktā minēto atbilstību, kamēr par to nav pieņēmusi lēmumu Komisija.

46. pants

Atkāpes līdzvērtīgu prasību gadījumā

1.
     Dalībvalstis var, savstarpēji vienojoties, nepiemērot vai pārveidot 45. panta 1. un 3. punktā minētās prasības tikai tad, ja uz konkrētajām

  trešās valsts revīzijas vienībām vai trešās valsts revidentiem
  attiecas trešās valsts pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju piemērošanas sistēmas, kas atbilst 29., 30. un 31. pantā minētajām
  prasībām
  .

2.
     
  Lai nodrošinātu vienotu 1. punkta piemērošanu, šajā punktā minēto atbilstību novērtē Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, un Komisija par to lemj saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru. Dalībvalstis var novērtēt 1. punktā minēto atbilstību vai paļauties uz citu dalībvalstu vērtējumiem, kamēr Komisija nav pieņēmusi kādu lēmumu. Ja Komisija nolemj, ka 1. punktā minētā atbilstības prasība nav ievērota, tā var atļaut attiecīgajām revīzijas vienībām atbilstošā pārejas periodā turpināt veikt revīziju saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts prasībām.

3.
     
  Dalībvalstis paziņo Komisijai:

| a) | savu 2. punktā minētās atbilstības novērtējumu; un |
| --- | --- |

a)

savu 2. punktā minētās atbilstības novērtējumu; un

| b) | pamatojoties uz 1. punktu, galvenos sadarbības elementus ar trešo valstu valsts pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmām. |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz 1. punktu, galvenos sadarbības elementus ar trešo valstu valsts pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmām.

47. pants

Sadarbība ar trešo valstu kompetentajām iestādēm

1.   Dalībvalstis var ļaut nodot trešās valsts kompetentajām iestādēm revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir to apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, ar nosacījumu, ka:

| a) | šie revīzijas darba dokumenti vai citi dokumenti attiecas uz tādu uzņēmumu revīziju, kas attiecīgajā trešā valstī ir laiduši apgrozībā vērtspapīrus
  vai kas veido daļu no koncerna, kurš attiecīgajā trešā valstī izdod tiesību aktos noteiktos konsolidētos pārskatus; |
| --- | --- |

a)

šie revīzijas darba dokumenti vai citi dokumenti attiecas uz tādu uzņēmumu revīziju, kas attiecīgajā trešā valstī ir laiduši apgrozībā vērtspapīrus
  vai kas veido daļu no koncerna, kurš attiecīgajā trešā valstī izdod tiesību aktos noteiktos konsolidētos pārskatus;

| b) | šādu nodošanu veic caur attiecīgās valsts kompetentajām iestādēm, kuras to nodod minētās trešās valsts kompetentajām iestādēm un pēc to pieprasījuma; |
| --- | --- |

b)

šādu nodošanu veic caur attiecīgās valsts kompetentajām iestādēm, kuras to nodod minētās trešās valsts kompetentajām iestādēm un pēc to pieprasījuma;

| c) | attiecīgās trešās valsts kompetentās iestādes atbilst prasībām, kas saskaņā ar 3. punktu ir atzītas par atbilstošām; |
| --- | --- |

c)

attiecīgās trešās valsts kompetentās iestādes atbilst prasībām, kas saskaņā ar 3. punktu ir atzītas par atbilstošām;

| d) | attiecīgās kompetentās iestādes ir vienojušās par sadarbības noteikumiem uz savstarpīguma pamata; |
| --- | --- |

d)

attiecīgās kompetentās iestādes ir vienojušās par sadarbības noteikumiem uz savstarpīguma pamata;

| e) | personas datu nodošana trešai valstij notiek saskaņā ar IV sadaļu Direktīvā 95/46/EK. |
| --- | --- |

e)

personas datu nodošana trešai valstij notiek saskaņā ar IV sadaļu Direktīvā 95/46/EK.

2.   Sadarbības noteikumi, kas minēti 1. punkta d) apakšpunktā, nodrošina, ka:

| a) | kompetentās iestādes sniedz revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu pieprasījuma pamatojumu; |
| --- | --- |

a)

kompetentās iestādes sniedz revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu pieprasījuma pamatojumu;

| b) | uz personām, kas nodarbinātas vai kādreiz bijušas nodarbinātas tās trešās valsts kompetentajās iestādēs, kuras saņem attiecīgo informāciju, attiecas dienesta noslēpuma saistības; |
| --- | --- |

b)

uz personām, kas nodarbinātas vai kādreiz bijušas nodarbinātas tās trešās valsts kompetentajās iestādēs, kuras saņem attiecīgo informāciju, attiecas dienesta noslēpuma saistības;

| c) | attiecīgās trešās valsts kompetentās iestādes drīkst izmantot revīzijas darba dokumentus un citus saņemtos dokumentus tikai to savu valsts pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas un izmeklēšanas darbību veikšanai, kas atbilst prasībām, kuras līdzvērtīgas 29., 30. un 32. pantā noteiktajām; |
| --- | --- |

c)

attiecīgās trešās valsts kompetentās iestādes drīkst izmantot revīzijas darba dokumentus un citus saņemtos dokumentus tikai to savu valsts pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas un izmeklēšanas darbību veikšanai, kas atbilst prasībām, kuras līdzvērtīgas 29., 30. un 32. pantā noteiktajām;

| d) | var atteikt atbildēt uz trešās valsts kompetentās iestādes pieprasījumu sniegt apstiprinātu revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošus revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, ja šo darba dokumentu vai citu dokumentu sniegšana var nelabvēlīgi ietekmēt Kopienas vai attiecīgās dalībvalsts suverenitāti, drošību vai sabiedrisko kartību vai ja attiecīgās dalībvalsts iestādes jau ir uzsākušas tiesvedību attiecībā uz tām pašām darbībām un pret tām pašām personām. |
| --- | --- |

d)

var atteikt atbildēt uz trešās valsts kompetentās iestādes pieprasījumu sniegt apstiprinātu revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošus revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, ja šo darba dokumentu vai citu dokumentu sniegšana var nelabvēlīgi ietekmēt Kopienas vai attiecīgās dalībvalsts suverenitāti, drošību vai sabiedrisko kartību vai ja attiecīgās dalībvalsts iestādes jau ir uzsākušas tiesvedību attiecībā uz tām pašām darbībām un pret tām pašām personām.

3.   Par atbilstību, kas minēta 1. punkta c) apakšpunktā,
  jālemj

  Komisijai saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru
  , lai veicinātu kompetento iestāžu sadarbību
  . Atbilstības novērtējumu veic sadarbībā ar dalībvalstīm un tā pamatā ir 36. panta prasības vai pēc būtības līdzvērtīgi darbības rezultāti. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību Komisijas lēmumam.

4.   Izņēmuma gadījumos un, atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var ļaut to apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem nodot revīzijas darba dokumentus un citus dokumentus tieši trešās valsts kompetentajām iestādēm, ar nosacījumu, ka:

| a) | šīs trešās valsts kompetentās iestādes ir uzsākušas izmeklēšanu; |
| --- | --- |

a)

šīs trešās valsts kompetentās iestādes ir uzsākušas izmeklēšanu;

| b) | šāda dokumentu nodošana nav pretrunā ar saistībām, kas apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem jāievēro attiecībā uz revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu nodošanu savas valsts kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

b)

šāda dokumentu nodošana nav pretrunā ar saistībām, kas apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem jāievēro attiecībā uz revīzijas darba dokumentu un citu dokumentu nodošanu savas valsts kompetentajai iestādei;

| c) | ir noteikumi, kuros reglamentēta sadarbība ar attiecīgās trešās valsts kompetentajām iestādēm un saskaņā ar kuriem dalībvalsts kompetentās iestādes savukārt var tieši piekļūt minētās trešās valsts revīzijas uzņēmumu revīzijas darba dokumentiem un citiem dokumentiem; |
| --- | --- |

c)

ir noteikumi, kuros reglamentēta sadarbība ar attiecīgās trešās valsts kompetentajām iestādēm un saskaņā ar kuriem dalībvalsts kompetentās iestādes savukārt var tieši piekļūt minētās trešās valsts revīzijas uzņēmumu revīzijas darba dokumentiem un citiem dokumentiem;

| d) | pieprasījuma iesniedzēja trešās valsts kompetentā iestāde iepriekš informē attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi par apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu, uz ko attiecas tiešais informācijas pieprasījums, norādot iemeslus; |
| --- | --- |

d)

pieprasījuma iesniedzēja trešās valsts kompetentā iestāde iepriekš informē attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi par apstiprināto revidentu vai revīzijas uzņēmumu, uz ko attiecas tiešais informācijas pieprasījums, norādot iemeslus;

| e) | ir ievēroti 2. punktā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

e)

ir ievēroti 2. punktā minētie nosacījumi.

5.   Komisija var saskaņā ar 48. panta 2. punktā minēto procedūru
  precizēt
  4. punktā minētos izņēmuma gadījumus,
  lai veicinātu kompetento iestāžu sadarbību un nodrošinātu vienotu attiecīgā punkta piemērošanu.

6.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus 1. un 4. punktā minētos sadarbības noteikumus.

XII NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA
  NOTEIKUMI

48. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz revīziju reglamentējoša komiteja (še turpmāk “Komiteja”), kurā darbojas dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs(-a) ir Komisijas pārstāvis(-e).

2.   Ja izdara atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantā noteikto regulatīvo procedūru, ievērojot tās 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā minētais laika posms ir trīs mēneši.

3.
     
  Neskarot jau pieņemtos īstenošanas pasākumus un neņemot vērā 26. panta noteikumus, pēc tam, kad ir pagājuši divi gadi pēc šīs direktīvas pieņemšanas un vēlākais 2008. gada 1. aprīlī, atliek to direktīvas noteikumu piemērošanu, kuros saskaņā ar 2. punktu paredzēts pieņemt tehniskos noteikumus, grozījumus un lēmumus. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlaments un Padome var atjaunot attiecīgos noteikumus atbilstīgi Līguma 251. pantā noteiktajai procedūrai, un šajā nolūkā abas iestādes pārskata tos pirms iepriekšminētā termiņa beigām vai datuma.

4.   Komiteja apstiprina savu reglamentu.

49. pants

Direktīvas 78/660/EEK un Direktīvas 83/349/EEK grozījumi

1.   Direktīvu 78/660/EEK groza šādi:

| a) | tās 43. panta 1. daļā iekļauj šādu punktu:






  “15) | atsevišķi norādītas
  attiecīgā finanšu gadā saņemtās
  kopējās
  maksas, ko apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums

  pieprasījis
  par gada pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju,
  kopējās
  maksas, kas
  pieprasītas
  par citiem nodrošinājuma pakalpojumiem,
  kopējās maksas par
  konsultācijām nodokļu jomā un
  kopējās maksas, kas pieprasītas par
  citiem ar revīziju nesaistītiem pakalpojumiem.


  Dalībvalstis var paredzēt, ka šī prasība neattiecas uz uzņēmumiem, kas ir iekļauti konsolidētajos pārskatos, kuri jāsagatavo saskaņā ar Direktīvas 83/349/EEK 1. pantu, ja šāda informācija ir sniegta šo konsolidēto pārskatu pielikumā.
  ” |
| --- | --- | --- |

a)

tās 43. panta 1. daļā iekļauj šādu punktu:

“15)

atsevišķi norādītas
  attiecīgā finanšu gadā saņemtās
  kopējās
  maksas, ko apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums

  pieprasījis
  par gada pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju,
  kopējās
  maksas, kas
  pieprasītas
  par citiem nodrošinājuma pakalpojumiem,
  kopējās maksas par
  konsultācijām nodokļu jomā un
  kopējās maksas, kas pieprasītas par
  citiem ar revīziju nesaistītiem pakalpojumiem.

Dalībvalstis var paredzēt, ka šī prasība neattiecas uz uzņēmumiem, kas ir iekļauti konsolidētajos pārskatos, kuri jāsagatavo saskaņā ar Direktīvas 83/349/EEK 1. pantu, ja šāda informācija ir sniegta šo konsolidēto pārskatu pielikumā.
  ”

| b) | direktīvas 44. panta 1. punktu aizvieto ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis var ļaut 11. pantā minētajiem uzņēmumiem sagatavot saīsinātu pārskatu pielikumu, nesniedzot 43. panta 1. punkta 5. līdz 12. apakšpunktā, 14. apakšpunkta a) daļā un 15. apakšpunktā norādīto informāciju. Tomēr pielikumā ir jāatklāj 43. panta 1. punkta 6. apakšpunktā noteiktā informācija par visiem attiecīgajiem jautājumiem.” |
| --- | --- |

b)

direktīvas 44. panta 1. punktu aizvieto ar šādu:

“1.   Dalībvalstis var ļaut 11. pantā minētajiem uzņēmumiem sagatavot saīsinātu pārskatu pielikumu, nesniedzot 43. panta 1. punkta 5. līdz 12. apakšpunktā, 14. apakšpunkta a) daļā un 15. apakšpunktā norādīto informāciju. Tomēr pielikumā ir jāatklāj 43. panta 1. punkta 6. apakšpunktā noteiktā informācija par visiem attiecīgajiem jautājumiem.”

| c) | direktīvas 45. panta 2. punktu aizvieto ar šādu:




  “2.
     
  Šī panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas arī uz 43. panta 1. punkta 8) apakšpunktā noteikto informāciju.




  Dalībvalstis var atļaut 27. pantā minētajiem uzņēmumiem nesniegt 43. panta 1. punkta 8) apakšpunktā noteikto informāciju. Dalībvalstis var arī atļaut 27. pantā minētajiem uzņēmumiem nesniegt 43. panta 1. punkta 15) apakšpunktā noteikto informāciju, ja šādu informāciju sniedz valsts pārraudzības sistēmai, kura minēta [Astotās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas] 32. pantā, pēc šīs pārraudzības sistēmas pieprasījuma.” |
| --- | --- |

c)

direktīvas 45. panta 2. punktu aizvieto ar šādu:

“2.
     
  Šī panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas arī uz 43. panta 1. punkta 8) apakšpunktā noteikto informāciju.

Dalībvalstis var atļaut 27. pantā minētajiem uzņēmumiem nesniegt 43. panta 1. punkta 8) apakšpunktā noteikto informāciju. Dalībvalstis var arī atļaut 27. pantā minētajiem uzņēmumiem nesniegt 43. panta 1. punkta 15) apakšpunktā noteikto informāciju, ja šādu informāciju sniedz valsts pārraudzības sistēmai, kura minēta [Astotās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas] 32. pantā, pēc šīs pārraudzības sistēmas pieprasījuma.”

2.   Direktīvas 83/349/EEK 34. pantā iekļauj šādu punktu:

| “16) | atsevišķi norādītas
  attiecīgā finanšu gadā saņemtās
  kopējās
  maksas, ko apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums

  pieprasījis
  par konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju,
  kopējās
  maksas, kas
  pieprasītas
  par citiem nodrošinājuma pakalpojumiem,
  kopējās maksas par
  konsultācijām nodokļu jomā un
  kopējās maksas, kas pieprasītas par
  citiem ar revīziju nesaistītiem pakalpojumiem.” |
| --- | --- |

“16)

atsevišķi norādītas
  attiecīgā finanšu gadā saņemtās
  kopējās
  maksas, ko apstiprinātais revidents vai revīzijas uzņēmums

  pieprasījis
  par konsolidēto pārskatu tiesību aktos noteikto revīziju,
  kopējās
  maksas, kas
  pieprasītas
  par citiem nodrošinājuma pakalpojumiem,
  kopējās maksas par
  konsultācijām nodokļu jomā un
  kopējās maksas, kas pieprasītas par
  citiem ar revīziju nesaistītiem pakalpojumiem.”

50. pants

50. pants

Direktīvas 84/253/EEK atcelšana

Direktīva 84/253/EEK vairs nav spēkā no 54. pantā norādītās dienas. Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.

54. pantā

51. pants

51. pants

Pārejas noteikums

Uzskata, ka apstiprinātie revidenti un revīzijas uzņēmumi, ko dalībvalsts kompetentās iestādes apstiprinājušas saskaņā ar Direktīvas 84/253/EEK noteikumiem, pirms stājušies spēkā 53. panta 1. punkta noteikumi, ir apstiprināti saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.

52. pants

52. pants

Obligātā saskaņošana

Obligātā saskaņošana

Dalībvalstis, kas pieprasa veikt tiesību aktos noteikto revīziju, drīkst paredzēt stingrākas prasības, ja vien šīs direktīvas tekstā nav norādīts citādi.

Dalībvalstis, kas pieprasa veikt tiesību aktos noteikto revīziju, drīkst paredzēt stingrākas prasības, ja vien šīs direktīvas tekstā nav norādīts citādi.

53. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis ... (24) pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai direktīvai. Dalībvalstis par to nekavējoties paziņo Komisijai.

24

2.   Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

3.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus tos savu svarīgāko tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

54. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

55. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 157, 28.6.2005., 115. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra nostāja.

(3)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.; Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

3

(4)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.; Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/51/EK.

4

(5)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.; Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/51/EK.

5

(6)  OV L 374, 31.12.1991., 7. lpp.; Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/51/EK.

6

(7)  OV L 126, 12.5.1984., 20. lpp.

7

(8)  OV C 143, 8.5.1998., 12. lpp.

8

(9)  OV L 91, 31.3.2001., 91. lpp.

9

(10)  OV L 191, 19.7.2002., 22. lpp.

10

(11)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

11

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

12

(13)  OV L 52, 25.2.2005., 51. lpp.

13

(14)  
  Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīva 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (

  OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/1/EK (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.).

14

Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīva 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (

(15)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

15

(16)  OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

16

(17)  OV L 207, 18.8.2003., 1. lpp.

17

(18)  Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīva 89/48/EEK par vispārēju sistēmu tādu augstākās izglītības diplomu atzīšanai, ko piešķir vismaz par trīs gadu profesionālo izglītību (
  OV L 19, 24.1.1989., 16. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/19/EK (OV L 206, 31.7.2001., 1. lpp.).

18

Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīva 89/48/EEK par vispārēju sistēmu tādu augstākās izglītības diplomu atzīšanai, ko piešķir vismaz par trīs gadu profesionālo izglītību (

(19)  3 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

19

3 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(20)  OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.

20

(21)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīva 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (

  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.).

21

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīva 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (

(22)  OJ L 149, 30.4.2004, 1. lpp.

22

(23)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (

  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).

23

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (

(24)  
  24 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

24

24 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

P6_TA(2005)0354

Kopienas dzelzceļu attīstība ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu Nr. 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļu attīstību (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0139) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0139) (1),

| — | pamatojoties uz EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0001/2004), |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0001/2004),

| — | pamatojoties uz Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6–0143/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6–0143/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  “Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0047

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļu attīstību un ar ko groza Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (4),

tā kā:

| (1) | Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (5) pieņēma, lai veicinātu Kopienas dzelzceļa pielāgošanu vienotā tirgus prasībām un palielinātu tā efektivitāti. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (5) pieņēma, lai veicinātu Kopienas dzelzceļa pielāgošanu vienotā tirgus prasībām un palielinātu tā efektivitāti.

| (2) | Baltajā grāmatā “Eiropas transporta politika 2010. gadam — laiks izlemt” (6) Komisija paziņoja par nodomu turpināt attīstīt iekšējo dzelzceļa pakalpojumu tirgu, ierosinot atvērt starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojumu tirgu. |
| --- | --- |

(2)

Baltajā grāmatā “Eiropas transporta politika 2010. gadam — laiks izlemt” (6) Komisija paziņoja par nodomu turpināt attīstīt iekšējo dzelzceļa pakalpojumu tirgu, ierosinot atvērt starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojumu tirgu.

| (3) | Eiropas Parlaments 2003. gada 23. oktobrī pieņēma grozījumus (7), aicinot no 2008. gada 1. janvāra atvērt konkurencei visu dalībvalstu un starptautisko pasažieru dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu tirgu. Komisija šajā sakarā paziņoja, ka tā plāno iesniegt īpašu priekšlikumu, kas atbilstu spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz pakalpojumu iepirkuma līgumiem, kā arī pasažieru tiesību aizsardzības pasākumiem, izmantojot starptautiskos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlaments 2003. gada 23. oktobrī pieņēma grozījumus (7), aicinot no 2008. gada 1. janvāra atvērt konkurencei visu dalībvalstu un starptautisko pasažieru dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu tirgu. Komisija šajā sakarā paziņoja, ka tā plāno iesniegt īpašu priekšlikumu, kas atbilstu spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz pakalpojumu iepirkuma līgumiem, kā arī pasažieru tiesību aizsardzības pasākumiem, izmantojot starptautiskos pakalpojumus.

| (4) | Šobrīd starptautisko dzelzceļa pārvadājumu kopaina ir ļoti pretrunīga. Tālsatiksmes pakalpojumu (vilcienu nakts reisu) nodrošinātāji ir nonākuši grūtībās un, lai mazinātu zaudējumus, dzelzceļa uzņēmumi ir slēguši vairākus dzelzceļa maršrutus. Tai pašā laikā starptautisko ātrgaitas satiksmes pakalpojumu tirgus ir būtiski paplašinājies un tā attīstība strauji turpināsies, dubultojot pārvadājumu apjomu pēc starpsavienojumu nodrošināšanas ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīklu 2010. gadā. Tomēr abos gadījumos pastāv spēcīga konkurence ar zemo cenu aviosabiedrībām un ir būtiski stimulēt jaunas iniciatīvas, veicinot konkurenci starp dzelzceļa uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(4)

Šobrīd starptautisko dzelzceļa pārvadājumu kopaina ir ļoti pretrunīga. Tālsatiksmes pakalpojumu (vilcienu nakts reisu) nodrošinātāji ir nonākuši grūtībās un, lai mazinātu zaudējumus, dzelzceļa uzņēmumi ir slēguši vairākus dzelzceļa maršrutus. Tai pašā laikā starptautisko ātrgaitas satiksmes pakalpojumu tirgus ir būtiski paplašinājies un tā attīstība strauji turpināsies, dubultojot pārvadājumu apjomu pēc starpsavienojumu nodrošināšanas ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīklu 2010. gadā. Tomēr abos gadījumos pastāv spēcīga konkurence ar zemo cenu aviosabiedrībām un ir būtiski stimulēt jaunas iniciatīvas, veicinot konkurenci starp dzelzceļa uzņēmumiem.

| (5) | Pasažieru pārvadājumu
  pakalpojumu tirgus atvēršana nebūtu iespējama bez detalizētiem noteikumiem par pieeju infrastruktūrai, ievērojamiem panākumiem savstarpējās savietojamības jomā un bez stingra dzelzceļa satiksmes drošības regulējuma dalībvalstu un Eiropas līmenī. Tagad visi šie priekšnoteikumi ir nodrošināti, pārņemot Direktīvas 2001/12/EK
   (8)
  2001/13/EK, (9)
  2001/14/EK
   (10)

  un 2004/49/EK

   (11). Jaunā noteiktā institucionālā sistēma ir jānodrošina līdz tam pašam datumam, kurš ir
  ierosināts pasažieru
  pārvadājumu pakalpojumu
  tīklu
  atvēršanai.
  Tā kā šie ES tiesību pamatakti ir jāpārņem dalībvalstu tiesībās vēlākais 2006. gadā
  ,
  pasažieru starptautisko pārvadājumu tīklus jāatver līdz 2008. gadam, bet attiecībā uz visiem pārējiem pasažieru pārvadājumu veidiem — līdz 2012. gadam
  . |
| --- | --- |

(5)

Pasažieru pārvadājumu
  pakalpojumu tirgus atvēršana nebūtu iespējama bez detalizētiem noteikumiem par pieeju infrastruktūrai, ievērojamiem panākumiem savstarpējās savietojamības jomā un bez stingra dzelzceļa satiksmes drošības regulējuma dalībvalstu un Eiropas līmenī. Tagad visi šie priekšnoteikumi ir nodrošināti, pārņemot Direktīvas 2001/12/EK
   (8)
  2001/13/EK, (9)
  2001/14/EK
   (10)

  un 2004/49/EK

   (11). Jaunā noteiktā institucionālā sistēma ir jānodrošina līdz tam pašam datumam, kurš ir
  ierosināts pasažieru
  pārvadājumu pakalpojumu
  tīklu
  atvēršanai.
  Tā kā šie ES tiesību pamatakti ir jāpārņem dalībvalstu tiesībās vēlākais 2006. gadā
  ,
  pasažieru starptautisko pārvadājumu tīklus jāatver līdz 2008. gadam, bet attiecībā uz visiem pārējiem pasažieru pārvadājumu veidiem — līdz 2012. gadam
  .

| (6) | Dalībvalstis var lemt par piekļuves tiesību piešķiršanu starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un uzņēmumu grupējumiem gan attiecībā uz iekšzemes, gan starptautiskiem pārvadājumiem pirms noteiktā termiņa. Šo tiesību izmantošanu var uz laiku ierobežot attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai to tieši vai netieši kontrolējamiem uzņēmumiem, kuriem piešķirta licence tajās dalībvalstīs, kurās ir spēkā atbilstoši nosacījumi piekļuvei dzelzceļa infrastruktūrai. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstis var lemt par piekļuves tiesību piešķiršanu starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un uzņēmumu grupējumiem gan attiecībā uz iekšzemes, gan starptautiskiem pārvadājumiem pirms noteiktā termiņa. Šo tiesību izmantošanu var uz laiku ierobežot attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai to tieši vai netieši kontrolējamiem uzņēmumiem, kuriem piešķirta licence tajās dalībvalstīs, kurās ir spēkā atbilstoši nosacījumi piekļuvei dzelzceļa infrastruktūrai.

| (7) | Dzelzceļa pārvadājumu maršruti bez starppieturām ir ļoti maz. Ja maršruts ir ar starppieturām, ir būtiski atļaut jaunajiem tirgus dalībniekiem uzņemt un izlaist pasažierus maršruta laikā, lai nodrošinātu, ka šādām darbībām ir reāls rentabilitātes slieksnis un lai izvairītos no potenciālo konkurentu nokļūšanas nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar esošajiem pārvadātājiem, kuriem ir tiesības uzņemt un izlaist pasažierus maršruta laikā. |
| --- | --- |

(7)

Dzelzceļa pārvadājumu maršruti bez starppieturām ir ļoti maz. Ja maršruts ir ar starppieturām, ir būtiski atļaut jaunajiem tirgus dalībniekiem uzņemt un izlaist pasažierus maršruta laikā, lai nodrošinātu, ka šādām darbībām ir reāls rentabilitātes slieksnis un lai izvairītos no potenciālo konkurentu nokļūšanas nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar esošajiem pārvadātājiem, kuriem ir tiesības uzņemt un izlaist pasažierus maršruta laikā.

| (8) | Padomes 1969. gada 26. jūnija Regula (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību tādu pienākumu sakarā, kuri izriet no sabiedrisko pakalpojumu jēdziena, kas attiecas uz pārvadājumiem pa dzelzceļiem, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (12), paredzēja iespēju, ka dalībvalstis un vietējās pašvaldību iestādes izsludina konkursu par pārvadājumu pakalpojumu līgumiem, pamatojoties uz vispārējas ekonomiskas nozīmes saistībām. Šajos līgumos var iekļaut ekskluzīvas tiesības sniegt noteiktus pakalpojumus. Tādēļ ir jānodrošina, lai šīs regulas noteikumi atbilst
  pasažieru pārvadājumu
  pakalpojumu brīvas konkurences pamatprincipam.
  2000. gada 26. jūlijā
  Komisija
  iesniedza priekšlikumu
  Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dalībvalstu pasākumiem saistībā ar prasībām sabiedriskajiem pakalpojumiem un publisko pasūtījumu piešķiršanu attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļiem, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (13), ar kuru ir jāaizstāj Regula (EEK) Nr. 1191/69. Šis priekšlikums jo īpaši paredz regulētas konkurences sistēmas ieviešanu vispārējas ekonomiskas nozīmes līgumu piešķiršanai.
  Eiropas Parlaments par to jau ir sniedzis savu atzinumu 2001. gada 14. novembrī pirmajā lasījumā

   (14)

  . Tomēr Padome līdz šim vēl nav pieņēmusi kopējo nostāju, un tādējādi likumdošanas procedūru nevarēja turpināt. |
| --- | --- |

(8)

Padomes 1969. gada 26. jūnija Regula (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību tādu pienākumu sakarā, kuri izriet no sabiedrisko pakalpojumu jēdziena, kas attiecas uz pārvadājumiem pa dzelzceļiem, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (12), paredzēja iespēju, ka dalībvalstis un vietējās pašvaldību iestādes izsludina konkursu par pārvadājumu pakalpojumu līgumiem, pamatojoties uz vispārējas ekonomiskas nozīmes saistībām. Šajos līgumos var iekļaut ekskluzīvas tiesības sniegt noteiktus pakalpojumus. Tādēļ ir jānodrošina, lai šīs regulas noteikumi atbilst
  pasažieru pārvadājumu
  pakalpojumu brīvas konkurences pamatprincipam.
  2000. gada 26. jūlijā
  Komisija
  iesniedza priekšlikumu
  Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dalībvalstu pasākumiem saistībā ar prasībām sabiedriskajiem pakalpojumiem un publisko pasūtījumu piešķiršanu attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļiem, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (13), ar kuru ir jāaizstāj Regula (EEK) Nr. 1191/69. Šis priekšlikums jo īpaši paredz regulētas konkurences sistēmas ieviešanu vispārējas ekonomiskas nozīmes līgumu piešķiršanai.
  Eiropas Parlaments par to jau ir sniedzis savu atzinumu 2001. gada 14. novembrī pirmajā lasījumā

   (14)

  . Tomēr Padome līdz šim vēl nav pieņēmusi kopējo nostāju, un tādējādi likumdošanas procedūru nevarēja turpināt.

| (9) | Lai izveidotu specializētas infrastruktūras, piemēram, ātrgaitas dzelzceļa līnijas, dzelzceļa uzņēmumiem ir vajadzīga plānošanas un juridiskā noteiktība, kas atbilstu apjomīgo ilgtermiņa ieguldījumu nozīmīgumam. Tādēļ šiem uzņēmumiem ir jārada priekšnoteikumi pamata vienošanos slēgšanai parasti uz 10 gadiem Tādēļ atbilstoši ir jāgroza Direktīva 2001/14/EK. |
| --- | --- |

(9)

Lai izveidotu specializētas infrastruktūras, piemēram, ātrgaitas dzelzceļa līnijas, dzelzceļa uzņēmumiem ir vajadzīga plānošanas un juridiskā noteiktība, kas atbilstu apjomīgo ilgtermiņa ieguldījumu nozīmīgumam. Tādēļ šiem uzņēmumiem ir jārada priekšnoteikumi pamata vienošanos slēgšanai parasti uz 10 gadiem Tādēļ atbilstoši ir jāgroza Direktīva 2001/14/EK.

| (10) | Šīs direktīvas piemērošana ir jānovērtē, pamatojoties uz Komisijas sagatavotiem
  diviem ziņojumiem
  ,
  kuri
  ir jāiesniedz divus gadus pēc pasažieru starptautisko
  , respektīvi iekšzemes,
  pārvadājumu pakalpojumu tirgus atvēršanas datumiem.
  Šajos ziņojumos jāiekļauj Komisijas pirmais novērtējums par to, kā pirmā un otrā dzelzceļa pakete ietekmē sabiedrisko pakalpojumu kvalitātes standartus, kā arī nodarbināto sociālos standartus un standartus vides jomā. Pirmais ziņojums ar tīklu atvēršanas ietekmes novērtējumu saistībā ar iekšzemes pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem jāiesniedz līdz 2005. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(10)

Šīs direktīvas piemērošana ir jānovērtē, pamatojoties uz Komisijas sagatavotiem
  diviem ziņojumiem
  ,
  kuri
  ir jāiesniedz divus gadus pēc pasažieru starptautisko
  , respektīvi iekšzemes,
  pārvadājumu pakalpojumu tirgus atvēršanas datumiem.
  Šajos ziņojumos jāiekļauj Komisijas pirmais novērtējums par to, kā pirmā un otrā dzelzceļa pakete ietekmē sabiedrisko pakalpojumu kvalitātes standartus, kā arī nodarbināto sociālos standartus un standartus vides jomā. Pirmais ziņojums ar tīklu atvēršanas ietekmes novērtējumu saistībā ar iekšzemes pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem jāiesniedz līdz 2005. gada 31. decembrim.

| (11) | Ierosinātās rīcības mērķi, proti, Kopienas dzelzceļa attīstību, nevar pienācīgi sasniegt, ja dalībvalstīm pašām ir jānodrošina taisnīgi un nediskriminējoši apstākļi pieejai infrastruktūrai, rēķinoties ar acīmredzamo starptautisko mērogu kādā darbojas nozīmīgas dzelzceļa tīklu struktūras. Tā kā ir nepieciešama koordinēta starptautiska rīcība, šo mērķi var vieglāk sasniegt Kopienas līmenī un Komisija var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šī mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ierosinātās rīcības mērķi, proti, Kopienas dzelzceļa attīstību, nevar pienācīgi sasniegt, ja dalībvalstīm pašām ir jānodrošina taisnīgi un nediskriminējoši apstākļi pieejai infrastruktūrai, rēķinoties ar acīmredzamo starptautisko mērogu kādā darbojas nozīmīgas dzelzceļa tīklu struktūras. Tā kā ir nepieciešama koordinēta starptautiska rīcība, šo mērķi var vieglāk sasniegt Kopienas līmenī un Komisija var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šī mērķa sasniegšanai.

| (12) | Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Direktīvas 91/440/EEK
  un 2001/14/EK
  — |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Direktīvas 91/440/EEK
  un 2001/14/EK
  —

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvā 91/440/EEK izdara šādus grozījumus.

| 1) | Direktīvas 3. panta ceturto ievilkumu svītro. |
| --- | --- |

1)

Direktīvas 3. panta ceturto ievilkumu svītro.

| 2) | Aiz 3. panta piektā ievilkuma iekļauj šādu tekstu:






  “— | starptautiskais pasažieru pārvadājumu pakalpojums ir pasažieru pārvadājums, kura laikā vilciens šķērso vismaz vienu dalībvalsts robežu - vilcienus var savienot un/vai atdalīt, un dažādiem vagoniem var būt dažāda izcelsme un galamērķi, ar noteikumu, ka visi vagoni šķērso vismaz vienu robežu.” |
| --- | --- | --- |

2)

Aiz 3. panta piektā ievilkuma iekļauj šādu tekstu:

“—

starptautiskais pasažieru pārvadājumu pakalpojums ir pasažieru pārvadājums, kura laikā vilciens šķērso vismaz vienu dalībvalsts robežu - vilcienus var savienot un/vai atdalīt, un dažādiem vagoniem var būt dažāda izcelsme un galamērķi, ar noteikumu, ka visi vagoni šķērso vismaz vienu robežu.”

| 3) | Direktīvas 5. panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

3)

Direktīvas 5. panta 3. punktu svītro.

| 4) | Direktīvas 8. panta 1. punkta vārdkopu “un starptautiskie uzņēmumu grupējumi” svītro. |
| --- | --- |

4)

Direktīvas 8. panta 1. punkta vārdkopu “un starptautiskie uzņēmumu grupējumi” svītro.

| 5) | Direktīvas 10. panta 1. punktu svītro. |
| --- | --- |

5)

Direktīvas 10. panta 1. punktu svītro.

| 6) | Grozījumi

  Nr. 1, 3, 4 un 5 stājas spēkā no
  2008. gada 1. janvāra
  . |
| --- | --- |

6)

Grozījumi

  Nr. 1, 3, 4 un 5 stājas spēkā no
  2008. gada 1. janvāra
  .

| 7) | Direktīvas 10. pantā iekļauj šādus 3. punkta a), b), c) un d) apakšpunktus:
  “3a.   Dzelzceļa uzņēmumiem, uz kuriem attiecas 2. pants,
  attiecībā uz pasažieru starptautisko pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu veikšanu vēlākais līdz 2008. gada 1. janvārim, bet attiecībā uz visu citu veidu pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu — vēlākais līdz 2012. gada 1. janvārim ar taisnīgiem nosacījumiem piešķir

  piekļuvi

  infrastruktūrai. Sniedzot
  pasažieru starptautiskos pārvadājumu pakalpojumus, dzelzceļa uzņēmumiem ir tiesības
  uzņemt un izlaist
  pasažierus jebkurā dzelzceļa stacijā, kas atrodas
  starp atiešanas un gala staciju
  .

  3b.   Dalībvalstis var ierobežot 3a punktā noteiktās pieejas
  tiesības satiksmes līnijām, kas
  ir vispārējas ekonomiskas nozīmes līguma priekšmets atbilstoši spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem. Šāda veida ierobežojumu,
  tai skaitā tiesību ierobežojumu uzņemt un izlaist pasažierus jebkurā dzelzceļa stacijā, var noteikt, vienīgi pamatojoties uz objektīvu ekonomikas analīzi, kuru ir veikusi Direktīvas 2001/14/EK

   (15)

  30. pantā minētā regulējošā iestāde vai kura ir veikta, vairākām attiecīgajām regulējošām iestādēm vienojoties, gadījumā, ja citādi nebūtu iespējama šo vispārējas ekonomiskās nozīmes pakalpojumu saimnieciskā dzīvotspēja.



  3c.   Dalībvalstīm jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu 3. punkta b) apakšpunktā minēto lēmumu juridisku pārskatīšanu.


  3d.
     
  Dalībvalstis var lemt par piekļuves tiesību piešķiršanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un starptautiskām uzņēmumu grupām gan attiecībā uz iekšzemes, gan starptautiskiem pārvadājumiem pirms noteiktā termiņa. Šo tiesību izmantošanu var uz laiku ierobežot attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai to tieši vai netieši kontrolējamiem uzņēmumiem, kuriem piešķirta licence tajās dalībvalstīs, kurās ir spēkā atbilstoši nosacījumi piekļuvei dzelzceļa infrastruktūrai. |
| --- | --- |

7)

Direktīvas 10. pantā iekļauj šādus 3. punkta a), b), c) un d) apakšpunktus:

“3a.   Dzelzceļa uzņēmumiem, uz kuriem attiecas 2. pants,
  attiecībā uz pasažieru starptautisko pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu veikšanu vēlākais līdz 2008. gada 1. janvārim, bet attiecībā uz visu citu veidu pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu — vēlākais līdz 2012. gada 1. janvārim ar taisnīgiem nosacījumiem piešķir

  piekļuvi

  infrastruktūrai. Sniedzot
  pasažieru starptautiskos pārvadājumu pakalpojumus, dzelzceļa uzņēmumiem ir tiesības
  uzņemt un izlaist
  pasažierus jebkurā dzelzceļa stacijā, kas atrodas
  starp atiešanas un gala staciju
  .

3b.   Dalībvalstis var ierobežot 3a punktā noteiktās pieejas
  tiesības satiksmes līnijām, kas
  ir vispārējas ekonomiskas nozīmes līguma priekšmets atbilstoši spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem. Šāda veida ierobežojumu,
  tai skaitā tiesību ierobežojumu uzņemt un izlaist pasažierus jebkurā dzelzceļa stacijā, var noteikt, vienīgi pamatojoties uz objektīvu ekonomikas analīzi, kuru ir veikusi Direktīvas 2001/14/EK

   (15)

  30. pantā minētā regulējošā iestāde vai kura ir veikta, vairākām attiecīgajām regulējošām iestādēm vienojoties, gadījumā, ja citādi nebūtu iespējama šo vispārējas ekonomiskās nozīmes pakalpojumu saimnieciskā dzīvotspēja.

3c.   Dalībvalstīm jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu 3. punkta b) apakšpunktā minēto lēmumu juridisku pārskatīšanu.

3d.
     
  Dalībvalstis var lemt par piekļuves tiesību piešķiršanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un starptautiskām uzņēmumu grupām gan attiecībā uz iekšzemes, gan starptautiskiem pārvadājumiem pirms noteiktā termiņa. Šo tiesību izmantošanu var uz laiku ierobežot attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai to tieši vai netieši kontrolējamiem uzņēmumiem, kuriem piešķirta licence tajās dalībvalstīs, kurās ir spēkā atbilstoši nosacījumi piekļuvei dzelzceļa infrastruktūrai.

| 8) | Direktīvas 14. pantu papildina ar šādu apakšpunktu:
  “Ne vēlāk kā
  2009. gada 31. decembrī, un attiecīgi 2013. gada 31. decembrī
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Padomei
  divus ziņojumus
  par
  šīs direktīvas
  noteikumu īstenošanu
  , pirmo ziņojumu — par starptautiskiem pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem un otro ziņojumu — par cita veida pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem, tostarp dzelzceļa sliežu līniju piešķiršanas un vispārējas ekonomiskās nozīmes līgumu novērtējumu katrā ziņojumā.
  ” |
| --- | --- |

8)

Direktīvas 14. pantu papildina ar šādu apakšpunktu:

“Ne vēlāk kā
  2009. gada 31. decembrī, un attiecīgi 2013. gada 31. decembrī
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Padomei
  divus ziņojumus
  par
  šīs direktīvas
  noteikumu īstenošanu
  , pirmo ziņojumu — par starptautiskiem pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem un otro ziņojumu — par cita veida pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem, tostarp dzelzceļa sliežu līniju piešķiršanas un vispārējas ekonomiskās nozīmes līgumu novērtējumu katrā ziņojumā.
  ”

2. pants

Direktīvas 2001/14/EK 17. panta 5. punktu izsaka šādā redakcijā:

“5.
     
  Pamata vienošanos parasti slēdz uz pieciem gadiem un tās var pagarināt uz tādu pašu laika periodu, uz kādu tās tika noslēgtas sākotnēji. Infrastruktūras pārvaldītājs īpašos gadījumos var piekrist īsākam vai ilgākam laika posmam. Visu tādu laika posmu nepieciešamību, kas ir ilgāki par pieciem gadiem, jāpamato ar komerciālu līgumu esamību, specializētiem ieguldījumiem vai risku.

Pamata vienošanās par pakalpojumiem, ko īsteno, izmantojot specializētas infrastruktūras 24. panta nozīmē, kurām ir vajadzīgi liela mēroga un ilgtermiņa ieguldījumi, var slēgt uz desmit gadiem. Laika posms, kas ilgāks par 10 gadiem, ir pieļaujams vienīgi izņēmuma gadījumos, tas ir, liela apjoma un ilgtermiņa ieguldījumu gadījumos, jo īpaši, ja šos ieguldījumus aptver līgumsaistības, tostarp vairākiem gadiem paredzēts norakstīšanas grafiks.”

3. pants

3. pants

Vēlākais līdz [...]
   (16) dalībvalstīs stājas spēkā un tiek publicēti normatīvie un administratīvie akti, kas nepieciešami šīs direktīvas prasību izpildei. Tās nekavējoties dara tos Komisijai zināmus.

[...]

16

Tās

tos

zināmus

Kad dalībvalstis pieņem šos aktus, tajos ietver atsauces uz šo direktīvu vai arī šādas atsauces pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

šos

Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva kopīgi ar tabulu, kurā norādīts kā šīs direktīvas noteikumi atbilst pieņemtajai nacionālajai likumdošanai.

kopīgi ar tabulu, kurā norādīts kā šīs direktīvas noteikumi atbilst pieņemtajai nacionālajai likumdošanai.

4. pants

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

5. pants

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C ...

1

(2)  OV C 221, 8.9.2005., 56. lpp.

2

221, 8.9.2005., 56. lpp.

(3)  OV C 71, 22.3.2005., 26. lpp.

3

71, 22.3.2005., 26. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra nostāja.

4

Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra nostāja.

(5)  OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu..

5

2003. gada Pievienošanās aktu.

(6)  KOM(2001)0370.

6

(7)  OV C 82 E, 1.4.2004., 502. lpp.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/12/EK ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK (
  OV L 75, 15.3.2001., 1. lpp.).

8

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/12/EK ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK (

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (
  OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/49/EK (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

9

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksājumu iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju (
  OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/49/EK.

10

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksājumu iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju (

(11)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Padomes Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju.

11

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Padomes Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju.

(12)  OV L 156, 28.6.1969., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 1893/91 (OV L 169, 29.6.1991., 1. lpp.).

12

(13)  OV C 365 E, 19.12.2000., 169. lpp.

13

(14)  OV C 140 E, 13.6.2002., 262. lpp.

14

(15)  OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.
  Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/49/EK (
  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).”

15

Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/49/EK (

(16)  18 mēnešus pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas.

16

šīs

dienas

P6_TA(2005)0355

Vilciena brigāžu sertificēšana ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to vilciena brigāžu sertificēšanu, kuras vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļa tīklā (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0142) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0142) (1),

| — | ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0002/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0002/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6–0133/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6–0133/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar Parlamentu apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar Parlamentu apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0048

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, par to vilciena vadītāju un vilciena brigāžu sertificēšanu, kuras vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļa tīklā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 71. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2004/49/EK
   (4) ir noteikts, ka infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem sava drošības pārvaldības sistēma jāizveido tādējādi, ka dzelzceļa sistēma spēj vismaz sasniegt kopīgos drošības mērķus un tā atbilst valstu drošības noteikumiem un drošības prasībām, kas definētas savstarpējās izmantojamības tehniskajās specifikācijās, un ka tiek piemērotas kopīgo drošības metožu attiecīgās daļas. Šīs drošības pārvaldības sistēmas cita starpā nodrošina personāla mācību programmas un sistēmas, kas garantē, ka personāla kompetence tiek uzturēta un pienākumi tiek veikti atbilstīgi. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2004/49/EK
   (4) ir noteikts, ka infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem sava drošības pārvaldības sistēma jāizveido tādējādi, ka dzelzceļa sistēma spēj vismaz sasniegt kopīgos drošības mērķus un tā atbilst valstu drošības noteikumiem un drošības prasībām, kas definētas savstarpējās izmantojamības tehniskajās specifikācijās, un ka tiek piemērotas kopīgo drošības metožu attiecīgās daļas. Šīs drošības pārvaldības sistēmas cita starpā nodrošina personāla mācību programmas un sistēmas, kas garantē, ka personāla kompetence tiek uzturēta un pienākumi tiek veikti atbilstīgi.

| (2) | Direktīvā 2004/49/EK ir paredzēts, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, lai iegūtu piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai, jāiegūst drošības sertifikāts. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 2004/49/EK ir paredzēts, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, lai iegūtu piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai, jāiegūst drošības sertifikāts.

| (3) | Saskaņā ar Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (5) licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem kopš 2003. gada 15. marta ir tiesības piekļūt Eiropas kravu pārvadājumu tīklam un, vēlākais no 2008. gada, visam starptautisko kravas pārvadājumu pakalpojumu tīklam. Turklāt otrajā dzelzceļa pasākumu paketē ir ierosināts šīs piekļuves tiesības paplašināt attiecībā uz visu starptautisko dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumu tīklu un visiem dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumiem. Šī pakāpeniskā piekļuves tiesību paplašināšana neizbēgami palielinās kravu pārrobežu pārvadājumus pa dzelzceļu. Rezultātā būs vajadzīgs vairāk vilciena vadītāju, kas apmācīti un sertificēti pārrobežu pakalpojumu veikšanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (5) licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem kopš 2003. gada 15. marta ir tiesības piekļūt Eiropas kravu pārvadājumu tīklam un, vēlākais no 2008. gada, visam starptautisko kravas pārvadājumu pakalpojumu tīklam. Turklāt otrajā dzelzceļa pasākumu paketē ir ierosināts šīs piekļuves tiesības paplašināt attiecībā uz visu starptautisko dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumu tīklu un visiem dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumiem. Šī pakāpeniskā piekļuves tiesību paplašināšana neizbēgami palielinās kravu pārrobežu pārvadājumus pa dzelzceļu. Rezultātā būs vajadzīgs vairāk vilciena vadītāju, kas apmācīti un sertificēti pārrobežu pakalpojumu veikšanai.

| (4) | Komisijas 2002. gada pētījums atklāja, ka dalībvalstu tiesību akti par vilciena vadītāju sertificēšanas nosacījumiem ievērojami atšķiras. Kopienas noteikumi par vilciena vadītāju sertificēšanu ir jāpieņem, lai novērstu šīs atšķirības, tomēr saglabājot Kopienas dzelzceļa sistēmas pašreiz augsto drošības līmeni. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2002. gada pētījums atklāja, ka dalībvalstu tiesību akti par vilciena vadītāju sertificēšanas nosacījumiem ievērojami atšķiras. Kopienas noteikumi par vilciena vadītāju sertificēšanu ir jāpieņem, lai novērstu šīs atšķirības, tomēr saglabājot Kopienas dzelzceļa sistēmas pašreiz augsto drošības līmeni.

| (5) | Šiem Kopienas noteikumiem arī jāveicina to mērķu sasniegšana, kas paredzēti Kopienas politikas virzienos par darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību saistībā ar kopējo transporta politiku, tomēr izvairoties no jebkādiem konkurences izkropļojumiem. |
| --- | --- |

(5)

Šiem Kopienas noteikumiem arī jāveicina to mērķu sasniegšana, kas paredzēti Kopienas politikas virzienos par darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību saistībā ar kopējo transporta politiku, tomēr izvairoties no jebkādiem konkurences izkropļojumiem.

| (6) | Lai nodrošinātu vajadzīgo vienveidību un pārredzamību, Kopienai būtu jāizstrādā vienots, dalībvalstu savstarpēji atzīts sertificēšanas modelis,
  kas sastāv no divām daļām — viena no tām ir kompetences sertifikāts, kurš apliecina atbilstību noteiktām prasībām un piemērotību un kvalifikāciju vilcienu vadīšanai, un otra daļa ir saskaņots mašīnista formulārs, kas apliecina tehniskās un darbam raksturīgās zināšanas. Dalībvalstīm būtu jābūt atbildīgām par kompetences sertifikāta izsniegšanu un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi — par vadītāja (mašīnista) formulāra izsniegšanu. Dalībvalstis šos dokumentus savstarpēji atzīst. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu vajadzīgo vienveidību un pārredzamību, Kopienai būtu jāizstrādā vienots, dalībvalstu savstarpēji atzīts sertificēšanas modelis,
  kas sastāv no divām daļām — viena no tām ir kompetences sertifikāts, kurš apliecina atbilstību noteiktām prasībām un piemērotību un kvalifikāciju vilcienu vadīšanai, un otra daļa ir saskaņots mašīnista formulārs, kas apliecina tehniskās un darbam raksturīgās zināšanas. Dalībvalstīm būtu jābūt atbildīgām par kompetences sertifikāta izsniegšanu un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi — par vadītāja (mašīnista) formulāra izsniegšanu. Dalībvalstis šos dokumentus savstarpēji atzīst.

| (7) | Šī direktīva lielā mērā izriet un ir balstīta uz 2004. gada 27. janvārī noslēgtajiem “vēsturiskajiem” nolīgumiem starp sociālajiem partneriem — Eiropas Dzelzceļu kopienu (

  CER

  ) un Eiropas Transporta darbinieku federāciju (

  ETF

  ) par Eiropas Savienības sertifikātu vilciena vadītājiem, kas veic pārrobežu pārvadājumus savstarpējas izmantojamības maršrutos un par dažiem to mobilo darbinieku darba apstākļu aspektiem, kuri veic savstarpējas izmantojamības pārrobežu pakalpojumus

   (6). |
| --- | --- |

(7)

Šī direktīva lielā mērā izriet un ir balstīta uz 2004. gada 27. janvārī noslēgtajiem “vēsturiskajiem” nolīgumiem starp sociālajiem partneriem — Eiropas Dzelzceļu kopienu (

  CER

  ) un Eiropas Transporta darbinieku federāciju (

  ETF

  ) par Eiropas Savienības sertifikātu vilciena vadītājiem, kas veic pārrobežu pārvadājumus savstarpējas izmantojamības maršrutos un par dažiem to mobilo darbinieku darba apstākļu aspektiem, kuri veic savstarpējas izmantojamības pārrobežu pakalpojumus

   (6).

| (8) | Šiem kopējiem
  noteikumiem jāatvieglo
  vilciena vadītāju mobilitāte starp dalībvalstīm, kā arī starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un vispārēji jāpanāk, ka kompetences sertifikātu un mašīnista formulāru atzīst visas dzelzceļa nozarē iesaistītās puses,
  tajā pašā laikā sekmējot labāku attiecīgo darbinieku apmācību un nodarbinātību.
  Tādēļ ir svarīgi noteikumos izklāstīt obligātās prasības, kas pretendentiem jāizpilda, lai iegūtu kompetences sertifikātu un vadītāja (mašīnista) formulāru. |
| --- | --- |

(8)

Šiem kopējiem
  noteikumiem jāatvieglo
  vilciena vadītāju mobilitāte starp dalībvalstīm, kā arī starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un vispārēji jāpanāk, ka kompetences sertifikātu un mašīnista formulāru atzīst visas dzelzceļa nozarē iesaistītās puses,
  tajā pašā laikā sekmējot labāku attiecīgo darbinieku apmācību un nodarbinātību.
  Tādēļ ir svarīgi noteikumos izklāstīt obligātās prasības, kas pretendentiem jāizpilda, lai iegūtu kompetences sertifikātu un vadītāja (mašīnista) formulāru.

| (9) | Sakarā ar dzelzceļa tīklu pakāpenisku liberalizāciju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu konkurences pastiprināšanos ir svarīgi saglabāt vilciena vadītāju pamata arodmācības, nodrošinot viņu mācību savstarpēju atzīšanu, lai, izstrādājot kopējus noteikumus, atvieglotu viņiem nodarbinātības iespējas. |
| --- | --- |

(9)

Sakarā ar dzelzceļa tīklu pakāpenisku liberalizāciju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu konkurences pastiprināšanos ir svarīgi saglabāt vilciena vadītāju pamata arodmācības, nodrošinot viņu mācību savstarpēju atzīšanu, lai, izstrādājot kopējus noteikumus, atvieglotu viņiem nodarbinātības iespējas.

| (10) | Prasībām iegūt kompetences sertifikātu un mašīnista formulāru jāattiecas vismaz uz minimālo vecumu, ar ko atļauta vilciena vadīšana, pretendenta medicīnisko un psiholoģisko piemērotību, profesionālo pieredzi un zināšanām konkrētās jomās, kas saistītas ar vilciena vadīšanu, kā arī zināšanas par infrastruktūrām, pa kurām vilciena vadītājiem būs jābrauc. |
| --- | --- |

(10)

Prasībām iegūt kompetences sertifikātu un mašīnista formulāru jāattiecas vismaz uz minimālo vecumu, ar ko atļauta vilciena vadīšana, pretendenta medicīnisko un psiholoģisko piemērotību, profesionālo pieredzi un zināšanām konkrētās jomās, kas saistītas ar vilciena vadīšanu, kā arī zināšanas par infrastruktūrām, pa kurām vilciena vadītājiem būs jābrauc.

| (11) | Šīs direktīvas I–VI pielikumā noteiktos uzdevumus un prasības var pārskatīt, lai pielāgotu tās tehnikas un zinātnes attīstībai. Šiem pielikumiem kā tehniskiem noteikumiem jābūt pilnībā saderīgiem ar savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS), un tie jāpārskata saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas Direktīvās 96/48/EK

   (7)

  un 2001/16/EK

   (8)

  par savstarpēju izmantojamību, un pilnībā ievērojot Regulu (EK) Nr. 881/2004

   (9)

  , īpaši tās 3., 4., 6., 12. un 17. pantu par sociālo partneru funkcijām. |
| --- | --- |

(11)

Šīs direktīvas I–VI pielikumā noteiktos uzdevumus un prasības var pārskatīt, lai pielāgotu tās tehnikas un zinātnes attīstībai. Šiem pielikumiem kā tehniskiem noteikumiem jābūt pilnībā saderīgiem ar savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS), un tie jāpārskata saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas Direktīvās 96/48/EK

   (7)

  un 2001/16/EK

   (8)

  par savstarpēju izmantojamību, un pilnībā ievērojot Regulu (EK) Nr. 881/2004

   (9)

  , īpaši tās 3., 4., 6., 12. un 17. pantu par sociālo partneru funkcijām.

| (12) | Šī direktīva nedrīkst ierobežot ne Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (10), ne arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (11). |
| --- | --- |

(12)

Šī direktīva nedrīkst ierobežot ne Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (10), ne arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (11).

| (13) | Dalībvalstu drošības iestādēm jāizmanto visa kompetences sertifikātā, mašīnista formulārā un reģistros ietvertā informācija, lai atvieglotu personāla sertificēšanu, kas paredzēta Direktīvas 2004/49/EK 10. un 11. pantā, un lai paātrinātu drošības sertifikātu izsniegšanu, kura paredzēta tajos pašos pantos. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstu drošības iestādēm jāizmanto visa kompetences sertifikātā, mašīnista formulārā un reģistros ietvertā informācija, lai atvieglotu personāla sertificēšanu, kas paredzēta Direktīvas 2004/49/EK 10. un 11. pantā, un lai paātrinātu drošības sertifikātu izsniegšanu, kura paredzēta tajos pašos pantos.

| (14) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka procedūras Komisijas izpildes pilnvaras īstenošanai (12). |
| --- | --- |

(14)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka procedūras Komisijas izpildes pilnvaras īstenošanai (12).

| (15) | Dalībvalstīm jāparedz pārbaudes un sankcijas, ko piemēro, ja ir pārkāpti valsts noteikumi, kas pieņemti šīs direktīvas īstenošanai. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm jāparedz pārbaudes un sankcijas, ko piemēro, ja ir pārkāpti valsts noteikumi, kas pieņemti šīs direktīvas īstenošanai.

| (16) | Lai dzelzceļa transports arī turpmāk darbotos efektīvi, vilciena vadītājiem, kas savā profesijā jau strādā pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, pārejas posmā jāsaglabā iegūtās tiesības. |
| --- | --- |

(16)

Lai dzelzceļa transports arī turpmāk darbotos efektīvi, vilciena vadītājiem, kas savā profesijā jau strādā pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, pārejas posmā jāsaglabā iegūtās tiesības.

| (17) | Valsts noteikumi par vilciena vadītāju sertificēšanu jāaizstāj ar šīs direktīvas noteikumiem pakāpeniski, radot iespējami maz apgrūtinājumu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem. Šiem uzņēmumiem īpaši jāizvērtē, kādā veidā jāņem vērā gūtā pieredze, lai izsniegtu sertifikātus un formulārus saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(17)

Valsts noteikumi par vilciena vadītāju sertificēšanu jāaizstāj ar šīs direktīvas noteikumiem pakāpeniski, radot iespējami maz apgrūtinājumu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem. Šiem uzņēmumiem īpaši jāizvērtē, kādā veidā jāņem vērā gūtā pieredze, lai izsniegtu sertifikātus un formulārus saskaņā ar šo direktīvu.

| (18) | Tā kā dalībvalstis vienas pašas nespēj izstrādāt kopējos reglamentējošos noteikumus to
  vilciena vadītāju un
  vilciena brigāžu sertificēšanai, kuras vada lokomotīves un vilcienus, pārvadājot pasažierus un preces, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas minēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā tas noteikts minētajā pantā, šī direktīva paredz tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā dalībvalstis vienas pašas nespēj izstrādāt kopējos reglamentējošos noteikumus to
  vilciena vadītāju un
  vilciena brigāžu sertificēšanai, kuras vada lokomotīves un vilcienus, pārvadājot pasažierus un preces, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas minēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā tas noteikts minētajā pantā, šī direktīva paredz tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šī direktīva paredz nosacījumus un procedūras to
  vilciena vadītāju un

  vilciena brigāžu sertificēšanai, kuras strādā uz lokomotīvēm un vilcieniem Kopienas dzelzceļa tīklā. Šajā nolūkā tā arī nosaka uzdevumus, par kuriem ir atbildīgas dalībvalstu kompetentās iestādes, vilciena vadītāji un citas nozarē iesaistītās puses, jo īpaši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un mācību centri.

Saskaņā ar šo direktīvu sertificēto
  vilciena vadītāju un
  vilciena brigāžu nodarbinātība neatbrīvo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītājus no pienākuma izveidot sistēmu savu
  vilciena vadītāju un
  vilciena brigāžu uzraudzībai un kompetences iekšējai kontrolei, kā arī vadībai atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 9. pantam un III pielikumam. Sertifikāts neatbrīvo ne dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, ne infrastruktūras pārvaldītāju no atbildības par drošību, jo īpaši par personāla apmācību.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| a) | “kompetenta iestāde” ir dalībvalsts iecelta iestāde, kas izsniedz vilciena vadītāja kompetences sertifikātu pēc tam, kad ir pārbaudījusi pretendenta atbilstību noteiktajām prasībām. Minētā iestāde ir dalībvalsts drošības iestāde, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 16. pantu; |
| --- | --- |

a)

“kompetenta iestāde” ir dalībvalsts iecelta iestāde, kas izsniedz vilciena vadītāja kompetences sertifikātu pēc tam, kad ir pārbaudījusi pretendenta atbilstību noteiktajām prasībām. Minētā iestāde ir dalībvalsts drošības iestāde, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 16. pantu;

| b) | “vilciena vadītājs” ir persona, kas
  regulāri vai neregulāri
  spēj patstāvīgi, atbildīgi un droši vadīt
  vilcienus, to skaitā vilces vienības, motorvagonus,
  manevru lokomotīves
  un
  darba vilcienus vai vilcienus pasažieru vai kravu pārvadāšanai pa dzelzceļu. Vilciena vadītāja uzdevumi ir noteikti šīs direktīvas II pielikumā; |
| --- | --- |

b)

“vilciena vadītājs” ir persona, kas
  regulāri vai neregulāri
  spēj patstāvīgi, atbildīgi un droši vadīt
  vilcienus, to skaitā vilces vienības, motorvagonus,
  manevru lokomotīves
  un
  darba vilcienus vai vilcienus pasažieru vai kravu pārvadāšanai pa dzelzceļu. Vilciena vadītāja uzdevumi ir noteikti šīs direktīvas II pielikumā;

| c) | “vilciena brigāde” ir
  darbinieki, kuri nav
  vilciena vadītāji,
  taču kuri atrodas
  lokomotīvē vai vilcienā
  un regulāri vai neregulāri veic drošības uzdevumus vilcienā vai saistībā ar to,
  un kuru profesionālā kvalifikācija līdz ar to tieši ietekmē
  vilciena
  kustības,
  pārvadāto pasažieru vai kravas drošību; |
| --- | --- |

c)

“vilciena brigāde” ir
  darbinieki, kuri nav
  vilciena vadītāji,
  taču kuri atrodas
  lokomotīvē vai vilcienā
  un regulāri vai neregulāri veic drošības uzdevumus vilcienā vai saistībā ar to,
  un kuru profesionālā kvalifikācija līdz ar to tieši ietekmē
  vilciena
  kustības,
  pārvadāto pasažieru vai kravas drošību;

| d) | “infrastruktūras pārvaldītājs” ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas atbild īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai kādas tās daļas izveidi un uzturēšanu, kā noteikts Direktīvas 91/440/EEK 3. pantā; |
| --- | --- |

d)

“infrastruktūras pārvaldītājs” ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas atbild īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai kādas tās daļas izveidi un uzturēšanu, kā noteikts Direktīvas 91/440/EEK 3. pantā;

| e) | “dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir jebkurš valsts vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar preču un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce; šī definīcija ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci; |
| --- | --- |

e)

“dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir jebkurš valsts vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar preču un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce; šī definīcija ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci;

| f) | “savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas” jeb “SITS” ir specifikācijas, kas noteiktas Direktīvas 96/48/EK, un 2001/16/EK un kam jābūt atbilstīgām, lai nodrošinātu Eiropas dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību; |
| --- | --- |

f)

“savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas” jeb “SITS” ir specifikācijas, kas noteiktas Direktīvas 96/48/EK, un 2001/16/EK un kam jābūt atbilstīgām, lai nodrošinātu Eiropas dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību;

| g) | “Aģentūra” ir Eiropas Dzelzceļa aģentūra, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 881/2004; |
| --- | --- |

g)

“Aģentūra” ir Eiropas Dzelzceļa aģentūra, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 881/2004;

| h) | “drošības sertifikāts” ir sertifikāts, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam izsniegusi dalībvalsts drošības iestāde saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 10. pantu; |
| --- | --- |

h)

“drošības sertifikāts” ir sertifikāts, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam izsniegusi dalībvalsts drošības iestāde saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 10. pantu;

| i) | “drošības atļauja” ir atļauja, ko infrastruktūras pārvaldītājam izsniegusi drošības iestāde saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 11. pantu; |
| --- | --- |

i)

“drošības atļauja” ir atļauja, ko infrastruktūras pārvaldītājam izsniegusi drošības iestāde saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 11. pantu;

| j) | “

  mācību centrs

  ”

  ir kompetentās iestādes akreditēta vai atzīta iestāde mācību kursu pasniegšanai. |
| --- | --- |

j)

“

  mācību centrs

  ”

  ir kompetentās iestādes akreditēta vai atzīta iestāde mācību kursu pasniegšanai.

3. pants

Darbības joma

Šīs direktīvas mērķis ir sertificēt
  vilciena vadītājus un

  vilciena brigādes, kas Kopienas dzelzceļa tīklā strādā uz lokomotīvēm un vilcieniem tāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma uzdevumā, kuram vajadzīgs drošības sertifikāts, vai tāda infrastruktūras pārvaldītāja uzdevumā, kam vajadzīga drošības atļauja.

II NODAĻA

VILCIENA VADĪTĀJU SERTIFICĒŠANA

4. pants

Kopienas sertificēšanas modelis

1.   Visiem vilciena vadītājiem ir vilcienu vadīšanai vajadzīgā sagatavotība un kvalifikācija, kā arī šādi dokumenti:

| a) | kompetences sertifikāts, kurā norādīts vilciena vadītājs, kā arī sertifikāta izdevēja iestāde un kurā noteikts derīguma termiņš. Kompetences sertifikāts ir vilciena vadītāja īpašums, un to pēc pieteikuma iesniegšanas izsniedz vilciena vadītājam, kas atbilst obligātajiem nosacījumiem par medicīnisko un psiholoģisko piemērotību, pamatizglītību un galvenajām profesionālajām prasmēm. Kompetences sertifikāts atbilst I pielikuma prasībām; |
| --- | --- |

a)

kompetences sertifikāts, kurā norādīts vilciena vadītājs, kā arī sertifikāta izdevēja iestāde un kurā noteikts derīguma termiņš. Kompetences sertifikāts ir vilciena vadītāja īpašums, un to pēc pieteikuma iesniegšanas izsniedz vilciena vadītājam, kas atbilst obligātajiem nosacījumiem par medicīnisko un psiholoģisko piemērotību, pamatizglītību un galvenajām profesionālajām prasmēm. Kompetences sertifikāts atbilst I pielikuma prasībām;

| b) | mašīnista formulārs, kurā norādīts, ka tā īpašnieks ir apmācīts papildus saskaņā ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma drošības pārvaldības sistēmu vai, ja vilciena vadītāju nodarbina infrastruktūras pārvaldītājs, — saskaņā ar pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēmu, norādot infrastruktūras, pa kurām vilciena vadītājam ir atļauts braukt, un kādu ritošo sastāvu viņam atļauts vadīt. Mašīnista formulārs atbilst I pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

b)

mašīnista formulārs, kurā norādīts, ka tā īpašnieks ir apmācīts papildus saskaņā ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma drošības pārvaldības sistēmu vai, ja vilciena vadītāju nodarbina infrastruktūras pārvaldītājs, — saskaņā ar pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēmu, norādot infrastruktūras, pa kurām vilciena vadītājam ir atļauts braukt, un kādu ritošo sastāvu viņam atļauts vadīt. Mašīnista formulārs atbilst I pielikuma prasībām.

2.   Saskaņotais vadītāja (mašīnista) formulārs ļauj vadīt vilcienus vienā vai
  otrā
  no šādām kategorijām
  vai abās šādās kategorijās
  :

| a) | A kategorija: manevru lokomotīves, darba vilcieni
  un ceļu remonta mašīnas
  ; |
| --- | --- |

a)

A kategorija: manevru lokomotīves, darba vilcieni
  un ceļu remonta mašīnas
  ;

| b) | B kategorija: pasažieru
  un/vai preču pārvadājumi. |
| --- | --- |

b)

B kategorija: pasažieru
  un/vai preču pārvadājumi.

3.   Attiecībā uz iepriekš 1.a punktā minēto kompetences sertifikātu Padomes Direktīvā 92/51/EEK
   (13) vēl aizvien attiecas uz profesionālo kvalifikācijas atzīšanu vilciena vadītājiem, kas ir dalībvalstu valstspiederīgie un ir ieguvuši mācību sertifikātu trešā valstī. Vilciena vadītājiem, kuru profesionālā kvalifikācija ir atzīta uz šā pamata, jāiegūst sertifikāti saskaņā ar šo direktīvu.

5. pants

Izdevējas iestādes

1.   Direktīvas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto kompetences sertifikātu izsniedz 2. panta a) apakšpunktā minētā kompetentā iestāde. Kompetentā iestāde šo uzdevumu var deleģēt tikai saskaņā ar 17. pantā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Direktīvas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto mašīnista formulāru izsniedz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas nodarbina vilciena vadītāju, vai attiecīgā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs.

6. pants

Savstarpēja atzīšana

1.   Kad vilciena vadītājiem ir kompetences sertifikāts un mašīnista formulārs, kas izdoti saskaņā ar šo direktīvu, viņi var vadīt vilcienus, ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam vai infrastruktūras pārvaldītājam, kurš atbildīgs par attiecīgajiem pārvadājumiem, ir drošības sertifikāts vai drošības atļauja, un vilcienus var vadīt tikai dzelzceļa tīklā, kas norādīts gan mašīnista formulārā, gan drošības sertifikātā vai drošības atļaujā.

2.   Citas dalībvalstis savstarpēji atzīst kompetences sertifikātus, ko izdevusi kāda dalībvalsts saskaņā ar šo direktīvu.

III NODAĻA

KOMPETENCES SERTIFIKĀTU UN MAŠĪNISTA FORMULĀRU IEGŪŠANAS NOSACĪJUMI UN KĀRTĪBA

7. pants

Obligātās prasības

Lai iegūtu kompetences sertifikātu, pretendentiem jāatbilst obligātajām prasībām, kas noteiktas 8. un 9. pantā, kā arī 11. panta 1. un 2. punktā.

Lai iegūtu mašīnista formulāru, pretendentiem jābūt kompetences sertifikāta turētājiem un viņiem jāatbilst obligātajām prasībām, kas noteiktas 10. pantā, kā arī 11. panta 1., 3. un 4. punktā.

Neskarot 6. pantu, dalībvalsts var noteikt papildu prasības par tādu kompetences sertifikātu izsniegšanu, kuri attiecas uz tās teritoriju.

8. pants

Minimālais vecums

Pretendentiem jābūt vismaz 20 gadus veciem. Tomēr dalībvalstis var izsniegt kompetences sertifikātus pretendentiem no 18 gadu vecuma; tādā gadījumā šāds kompetences sertifikāts ir derīgs tikai izdevējas dalībvalsts teritorijā.

9. pants

Apmācība un pamatprasmes

1.   Pretendentiem jābūt ieguvušiem pamatapmācību, kas līdzvērtīga Padomes 1985. gada 16. jūlija Lēmumā 85/368/EEK par arodmācībās iegūtās kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmību Eiropas Kopienas dalībvalstīs
   (14) minētajam 3. līmenim, un viņiem jāatbilst III pielikumā noteiktajām prasībām.

2.   Pretendenti nodrošina savas fiziskās un psihiskās piemērotības apstiprinājumu, izejot medicīnisko pārbaudi, ko veic kompetentās iestādes atzīts ārsts. Pārbaudei jāaptver vismaz tie kritēriji, kas norādīti III pielikuma 2.1. un 4. punktā.

3.   Pretendenti pierāda savu psiholoģisko piemērotību, izejot medicīnisko pārbaudi, ko veic
  vai uzrauga
  kompetentās iestādes atzīts psihologs
  vai ārsts
  . Pārbaude aptver vismaz tos kritērijus, kas norādīti III pielikuma 2.2. punktā.

4.   Ja vilciena vadītājiem jādodas uz jaunām infrastruktūrām, kurās darbs saistīts ar jaunām valodu prasībām, viņiem jāatbilst III pielikuma 5. punktā minētajam valodu pamatzināšanu kritērijam un šī atbilstība ir jāpārbauda.

10. pants

Profesionālā pieredze

Neskarot 6. pantu, dalībvalsts savā teritorijā pretendentiem, pirms viņi spēj pāriet darbā
  B kategorijā
  , var pieprasīt uzrādīt apliecinājumu par vismaz divu gadu profesionālo pieredzi A kategorijā, kā minēts 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

Neskarot 6. pantu, ir nepieciešama vismaz trīs gadu pieredze B kategorijā (tāda, kas noteikta 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā), lai varētu veikt pārrobežu pārvadājumus.

11. pants

Profesionālā kvalifikācija

1.   Pretendentiem jāapgūst pilna mācību programma, kā aprakstīts IV pielikuma 1. punktā, kura sastāv no vienas daļas, kas attiecas uz kompetences sertifikātu, un otras daļas, kura attiecas uz mašīnista formulāru. Mācību metode atbilst IV pielikuma 2. un 3. punkta kritērijiem.

2.   Pretendenti ir nokārtojuši pārbaudi, kurā novērtē viņu vispārējās zināšanas profesijā; šī pārbaude aptver vismaz galvenās V pielikumā minētās tēmas.

3.   Pretendenti ir nokārtojuši pārbaudi, kurā novērtē viņu profesionālās zināšanas par ritošo sastāvu, attiecībā uz kuru ir piemērots mašīnista formulārs; šī pārbaude aptver vismaz galvenās VI pielikumā minētās tēmas.

4.   Pretendenti ir nokārtojuši pārbaudi, kurā novērtē viņu profesionālās zināšanas par infrastruktūrām, attiecībā uz kurām ir piemērots mašīnista formulārs. Šī pārbaude aptver vismaz galvenās VII pielikumā minētās tēmas. Attiecīgā gadījumā pārbaude attiecas arī valodu zināšanām saskaņā ar 9. panta 4. punktu.

12. pants

Pieteikums kompetences sertifikāta saņemšanai

1.   Kompetentā iestāde publicē informāciju par kompetences sertifikāta iegūšanas kārtību kopā ar vajadzīgajām veidlapām.

2.   Visus pieteikumus kompetences sertifikāta saņemšanai kompetentajai iestādei iesniedz vilciena vadītāja kandidāta darba devējs vai vilciena vadītāja kandidāts.

3.   Kompetentajai iestādei iesniegtie pieteikumi var attiekties uz šādiem gadījumiem:

| a) | jauna kompetences sertifikāta izsniegšana — tas var attiekties uz vilciena vadītāju iesācēju vai personu, kas pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā jau strādājusi par vilciena vadītāju, vai arī uz dublikāta pieprasījumu; |
| --- | --- |

a)

jauna kompetences sertifikāta izsniegšana — tas var attiekties uz vilciena vadītāju iesācēju vai personu, kas pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā jau strādājusi par vilciena vadītāju, vai arī uz dublikāta pieprasījumu;

| b) | atjaunināšana — kompetences sertifikātā minētie dati ir mainījušies un ir jāatjaunina. |
| --- | --- |

b)

atjaunināšana — kompetences sertifikātā minētie dati ir mainījušies un ir jāatjaunina.

13. pants

Kompetences sertifikāta izsniegšana

Kompetentā iestāde izsniedz kompetences sertifikātu ne vēlāk kā trīs nedēļas pēc visu nepieciešamo dokumentu saņemšanas.

Kompetences sertifikāts ir izdevējas dalībvalsts valsts valodā(-ās). Kompetences sertifikāts ir jāatjauno ik pēc pieciem gadiem.

Kompetences sertifikāts ir vilciena vadītāja īpašums, un to izsniedz vienā eksemplārā. Ir aizliegta jebkāda kompetences sertifikāta pavairošana, izņemot tādu, ko veic kompetentā iestāde, kad tai ir prasīts dublikāts.

14. pants

Obligātās uzraudzības prasības

1.   Lai kompetences sertifikāts un mašīnista formulārs būtu derīgi, to turētāji periodiski kārto eksāmenus un/vai pārbaudes saskaņā ar 9. un 11. pantā minētajiem nosacījumiem. Jāievēro šāds minimālais biežums:

| a) | medicīniskās pārbaudes (fiziskā un psihiskā piemērotība) - ik pēc trijiem gadiem līdz
  55 gadu
  vecumam, pēc tam katru gadu; |
| --- | --- |

a)

medicīniskās pārbaudes (fiziskā un psihiskā piemērotība) - ik pēc trijiem gadiem līdz
  55 gadu
  vecumam, pēc tam katru gadu;

| b) | zināšanas par
  infrastruktūru (tostarp par maršrutiem un ekspluatācijas noteikumiem) - ik pēc diviem gadiem vai pēc tāda darba pārtraukuma attiecīgajā maršrutā, kas bijis ilgāks par gadu; |
| --- | --- |

b)

zināšanas par
  infrastruktūru (tostarp par maršrutiem un ekspluatācijas noteikumiem) - ik pēc diviem gadiem vai pēc tāda darba pārtraukuma attiecīgajā maršrutā, kas bijis ilgāks par gadu;

| c) | zināšanas par ritošo sastāvu - 
  ik pēc diviem gadiem

  ; |
| --- | --- |

c)

zināšanas par ritošo sastāvu - 
  ik pēc diviem gadiem

  ;

| d) | vispārējās profesionālās zināšanas, kā arī zināšanas par kustības un drošības noteikumiem atjaunina ik gadu, izmantojot tālākizglītības iespējas. |
| --- | --- |

d)

vispārējās profesionālās zināšanas, kā arī zināšanas par kustības un drošības noteikumiem atjaunina ik gadu, izmantojot tālākizglītības iespējas.

Katru no šīm periodiskām pārbaudēm dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums apstiprina ar ierakstu mašīnista formulārā un 20. pantā paredzētajā reģistrā, ka vilciena vadītājs šīs prasības ir izpildījis.

2.   
  Lai saskaņotais vadītāja (mašīnista) formulārs būtu derīgs, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un/vai infrastruktūras pārvaldītājs savā drošības pārvaldības sistēmā saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 9. pantu paredz termiņus, kuriem beidzoties zināšanas un prasmes, kas saistītas ar ritošo sastāvu, dzelzceļa līnijām un vajadzības gadījumā – valodu, tiek uzskatītas par zudušām, un pieņem atbilstīgus pasākumus (piemēram, vilciena vadīšanas novērošana) gadījumā, kad vilciena vadītājs pēc norādītā termiņa neizmanto tās līnijas un/vai transporta līdzekļus, kuri ierakstīti viņa mašīnista formulārā.

15. pants

Darba attiecību pārtraukšana

Ja izbeidzas vilciena vadītāja darba attiecības ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu
  vai infrastruktūras pārvaldītāju
  , tas nekavējoties informē kompetento iestādi.

Kompetences sertifikāts aizvien ir derīgs, neskarot 14. pantu.

Mašīnista formulārs kļūst nederīgs līdz ar darba attiecību izbeigšanos.
  Tomēr saskaņā ar 20. panta 2. punktu attiecīgajam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam par to ir jāizdara ieraksts savā reģistrā. Vilciena vadītājiem paliek apstiprināts dublikāts, kas pienācīgi apstiprina formulāru, kura turētāji viņi ir.

Viņi var izmantot dublikātu jebkurā jaunā dzelzceļa pārvadājumu vai infrastruktūras pārvaldības uzņēmumā, lai tas varētu pielāgot savu apmācību un izsniegt jaunu formulāru.

16. pants

Grozījumi un atsaukšana

1.   Ja vilciena vadītāja veselības stāvoklī ir izmaiņas, kas var radīt šaubas par viņa piemērotību darbam un kompetences sertifikāta vai mašīnista formulāra pagarināšanu, darba devējs vai attiecīgi vilciena vadītājs nekavējoties informē kompetento iestādi.

2.   Ja kompetentā iestāde konstatē
  vai saņem informāciju
  , ka vilciena vadītājs vairs neatbilst vienam vai vairākiem nosacījumiem, tā nekavējoties atsauc kompetences sertifikātu
  un nekavējoties
  informē iesaistīto pusi un tās darba devēju par savu pamatoto lēmumu, neskarot 19. pantā paredzētās apelācijas tiesības. Kompetences sertifikāta apturēšana ir īslaicīga vai ilglaicīga atkarībā no dzelzceļu drošībai radīto problēmu mēroga. Kompetentā iestāde atjaunina 20. pantā paredzēto reģistru.
  Darba devējs, tiklīdz ir saņēmis informāciju, atbilstīgi kompetentās iestādes minētajiem apsvērumiem atsauc mašīnista formulāru uz laiku vai galīgi. Darba devējs atjaunina 20. pantā paredzēto reģistru.

Ja darba devējs konstatē, ka vilciena vadītājs vairs neatbilst vienam vai vairākiem nosacījumiem, tas nekavējoties atsauc mašīnista formulāru un nekavējoties informē iesaistīto pusi un kompetento iestādi par savu pamatoto lēmumu. Darba devējs atjaunina 20. pantā paredzēto reģistru.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka par kompetences sertifikāta vai mašīnista formulāra atsaukšanu tiek izstrādāta neatkarīga pārbaudes un, ja nepieciešams, atjaunošanas procedūra. Attiecīgais darbinieks var prasīt šīs procedūras uzsākšanu.

4.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu sertifikātu viltošanas vai 20. pantā paredzētā reģistra ierakstu labošanas risku. Darba devējiem ir jānodrošina un jāpārbauda savu vilciena vadītāju kompetences sertifikātu un mašīnista formulāru derīgums.

IV NODAĻA

KOMPETENTĀS IESTĀDES UZDEVUMI UN LĒMUMI

17. pants

Kompetentās iestādes uzdevumi

1.   Kompetentā iestāde savus uzdevumus veic pārredzami un nediskriminējoši.

Tā ātri atbild uz informācijas pieprasījumiem un visus papildu informācijas pieprasījumus iesniedz nekavējoties kompetences sertifikātu sagatavošanas laikā.

2.
     
  Kompetento iestāžu uzdevumi ir:

| a) | kompetences sertifikāta izsniegšana pēc tam, kad, pamatojoties uz dokumentiem, kas jāiesniedz pretendentam, ir pārbaudīta visu šajā direktīvā minēto nosacījumu izpilde; |
| --- | --- |

a)

kompetences sertifikāta izsniegšana pēc tam, kad, pamatojoties uz dokumentiem, kas jāiesniedz pretendentam, ir pārbaudīta visu šajā direktīvā minēto nosacījumu izpilde;

| b) | drošības pārvaldības sistēmu apstiprināšana un kontrole saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK; |
| --- | --- |

b)

drošības pārvaldības sistēmu apstiprināšana un kontrole saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK;

| c) | galvenie pārbaudes uzdevumi; |
| --- | --- |

c)

galvenie pārbaudes uzdevumi;

| d) | mācību un zināšanu pārbaudes procedūru kvalitātes un objektivitātes nodrošināšana. |
| --- | --- |

d)

mācību un zināšanu pārbaudes procedūru kvalitātes un objektivitātes nodrošināšana.

3.   5. punktā minētos uzdevumus kompetentā iestāde var deleģēt vai apakšlīgumu par to izpildi slēgt ar trešām pusēm, ja pilnvarotais pārstāvis vai apakšuzņēmējs šos uzdevumus var veikt, neradot interešu konfliktu.

Uzdevumus deleģē pārredzami un nediskriminējoši.

4.   Kad kompetentā iestāde uzdevumus deleģē vai apakšlīgumu par to izpildi slēdz ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, jābūt izpildītam vismaz vienam no šādiem diviem nosacījumiem:

| a) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums kompetences sertifikātus izsniedz tikai saviem vilciena vadītājiem; |
| --- | --- |

a)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums kompetences sertifikātus izsniedz tikai saviem vilciena vadītājiem;

| b) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam nav ekskluzīvu tiesību teritorijā, uz kuru attiecas kāds no deleģētajiem vai ar apakšlīgumu uzticētajiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

b)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam nav ekskluzīvu tiesību teritorijā, uz kuru attiecas kāds no deleģētajiem vai ar apakšlīgumu uzticētajiem uzdevumiem.

5.   Uzdevumus, kas minēti a) līdz e) apakšpunktā, var deleģēt atkarībā no saistītajiem nosacījumiem:

| a) | fiziskās un psihiskās piemērotības pārbaudi veic
  arodārsti
  vai arodveselības aprūpes iestādes, ko akreditējusi kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

a)

fiziskās un psihiskās piemērotības pārbaudi veic
  arodārsti
  vai arodveselības aprūpes iestādes, ko akreditējusi kompetentā iestāde;

| b) | psiholoģiskās piemērotības pārbaudi veic psihologi,
  transporta psihologi
  vai arodpsiholoģijas iestādes, ko akreditējusi kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

b)

psiholoģiskās piemērotības pārbaudi veic psihologi,
  transporta psihologi
  vai arodpsiholoģijas iestādes, ko akreditējusi kompetentā iestāde;

| c) | vispārējo profesionālo zināšanu pārbaudi veic iestādes
  un
  eksaminētāji, ko akreditējusi kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

c)

vispārējo profesionālo zināšanu pārbaudi veic iestādes
  un
  eksaminētāji, ko akreditējusi kompetentā iestāde;

| d) | jaunu kompetences sertifikātu izsniegšanu un kompetences sertifikātu atjaunināšanu var deleģēt trešām pusēm, ko akreditējusi kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

d)

jaunu kompetences sertifikātu izsniegšanu un kompetences sertifikātu atjaunināšanu var deleģēt trešām pusēm, ko akreditējusi kompetentā iestāde;

| e) | uzdevumus, kas saistīti ar 20. pantā minētā reģistra uzturēšanu, var deleģēt trešām pusēm, ko iecēlusi kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

e)

uzdevumus, kas saistīti ar 20. pantā minētā reģistra uzturēšanu, var deleģēt trešām pusēm, ko iecēlusi kompetentā iestāde.

6.   Kad kompetenta iestāde deleģē uzdevumus vai slēdz apakšlīgumu par to izpildi, pilnvarotajam pārstāvim vai apakšuzņēmējam, veicot šos uzdevumus, jāatbilst saistībām, ko šī direktīva uzliek kompetentām iestādēm.

7.   Kad kompetenta iestāde deleģē uzdevumus vai slēdz apakšlīgumu par to izpildi, tā izveido šo uzdevumu izpildes pārbaudes sistēmu, kas ļauj pārliecināties, ka ir ievēroti 3. un 4. punktā izklāstītie noteikumi.

8.   Profesionālo zināšanu pārbaudi attiecībā uz ritošo sastāvu un infrastruktūrām veic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums.

18. pants

Akreditācija
  un atzīšana

Saskaņā ar 17. pantu uzdevumus var deleģēt tikai personām vai struktūrām, kuras jau ir akreditējusi kompetentā iestāde vai dalībvalsts iecelta akreditācijas iestāde. Akreditāciju veic, pamatojoties uz
  kompetences, neatkarības un objektivitātes kritērijiem, nepieļaujot interešu konfliktu
  un izvērtējot kandidātu iesniegto lietu, kas sniedz pienācīgus pierādījumus par viņu prasmi attiecīgajā jomā.

Dalībvalsts nodrošina
  to personu un struktūru reģistra
  publicēšanu un atjaunināšanu
  , kas akreditētas saskaņā ar šo direktīvu.

Neietekmējot 1. daļā paredzētās iespējas, dalībvalsts var noteikt, ka tās kompetentajai iestādei vai ieceltajai iestādei jāatzīst persona vai struktūra, kuri ir atzīti saskaņā ar šo direktīvu. Atzīšana pamatojas uz neatkarības, kompetences un objektivitātes kritērijiem. Tomēr, ja tā ir īpaša, reta kompetence, no šā noteikuma var atkāpties pēc tam, kad Komisija tam ir piekritusi saskaņā 31. pantā paredzēto procedūru.

19. pants

Kompetentās iestādes lēmumi

1.   Kompetentā iestāde izklāsta savu lēmumu pamatojumu.

2.   Kompetentā iestāde izstrādā administratīvās apelācijas kārtību, kas darba devējiem un vilciena vadītājiem ļauj pieprasīt tā lēmuma pārskatīšanu, kurš attiecas uz jebkuru 12. pantā minēto pieteikumu vai jebkuru 16. panta 2. punktā minēto atsaukšanu.

3.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu kompetentās iestādes pieņemto lēmumu juridisko kontroli.

20. pants

Reģistri un informācijas apmaiņa

1.   Kompetento iestāžu pienākums ir:

| a) | uzturēt reģistru par visiem izsniegtiem, notecējušiem, grozītiem, apturētiem, atsauktiem kompetences sertifikātiem vai tādiem, kas izziņoti par pazaudētiem vai iznīcinātiem. Šajā reģistrā ir katra kompetences sertifikāta dati, kurus var pieprasīt, izmantojot katram vilciena vadītājam piešķirto valsts numuru. To regulāri atjaunina; |
| --- | --- |

a)

uzturēt reģistru par visiem izsniegtiem, notecējušiem, grozītiem, apturētiem, atsauktiem kompetences sertifikātiem vai tādiem, kas izziņoti par pazaudētiem vai iznīcinātiem. Šajā reģistrā ir katra kompetences sertifikāta dati, kurus var pieprasīt, izmantojot katram vilciena vadītājam piešķirto valsts numuru. To regulāri atjaunina;

| b) | sniegt informāciju par šādu kompetences sertifikātu statusu citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Aģentūrai vai jebkuram darba devējam vai vilciena vadītājam, kas darbā pieņemšanas laikā vēlas uzzināt vai pārbaudīt konkrētus datus. |
| --- | --- |

b)

sniegt informāciju par šādu kompetences sertifikātu statusu citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Aģentūrai vai jebkuram darba devējam vai vilciena vadītājam, kas darbā pieņemšanas laikā vēlas uzzināt vai pārbaudīt konkrētus datus.

2.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pienākums ir:

| a) | uzturēt reģistru par visiem izsniegtiem, notecējušiem, grozītiem, apturētiem, atsauktiem mašīnistu formulāriem vai tādiem, kas izziņoti par pazaudētiem vai iznīcinātiem. Šajā reģistrā ir katra formulāra dati, kā arī dati par 14. pantā paredzētajām periodiskajām pārbaudēm. To regulāri atjaunina; |
| --- | --- |

a)

uzturēt reģistru par visiem izsniegtiem, notecējušiem, grozītiem, apturētiem, atsauktiem mašīnistu formulāriem vai tādiem, kas izziņoti par pazaudētiem vai iznīcinātiem. Šajā reģistrā ir katra formulāra dati, kā arī dati par 14. pantā paredzētajām periodiskajām pārbaudēm. To regulāri atjaunina;

| b) | sadarboties ar tās valsts kompetento iestādi, kurā uzņēmums reģistrēts, lai savstarpēji savienotu tās reģistru ar kompetentās iestādes reģistru, tādējādi dodot iespēju nekavējoties piekļūt prasītajiem datiem; |
| --- | --- |

b)

sadarboties ar tās valsts kompetento iestādi, kurā uzņēmums reģistrēts, lai savstarpēji savienotu tās reģistru ar kompetentās iestādes reģistru, tādējādi dodot iespēju nekavējoties piekļūt prasītajiem datiem;

| c) | sniegt informāciju par šādu sertifikātu statusu citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

c)

sniegt informāciju par šādu sertifikātu statusu citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

3.   Kompetentās iestādes sadarbojas ar Aģentūru, lai nodrošinātu reģistru savstarpēju izmantojamību. Šajā nolūkā Komisija saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto procedūru un pamatojoties uz Aģentūras sagatavoto projektu nosaka, kādiem jābūt galvenajiem reģistru parametriem, piemēram, reģistrējamie dati, to formāts un datu apmaiņas protokols.

4.   Kompetentās iestādes pārliecinās, ka reģistri, ko tās izveidojušas saskaņā ar 1. punktu, un šādu reģistru darbības veidi atbilst Direktīvai 95/46/EK.

5.   Aģentūra pārliecinās, ka sistēma, kas izveidota saskaņā ar 2. punkta a) un b) apakšpunktu, atbilst Regulai (EK) Nr. 45/2001.

6.
     
  Vilciena vadītājs ir tiesīgs jebkurā laikā piekļūt uz viņu attiecīgajiem datiem kompetento iestāžu un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu reģistros. Viņš pēc pieprasījuma var iegūt šo datu kopiju.

V NODAĻA

VILCIENA VADĪTĀJU APMĀCĪBA

21. pants

Apmācība

1.   Kārtība, kas jāievēro, lai iegūtu 12. panta 1. punktā minēto kompetences sertifikātu, ietver mācību programmu, kura vajadzīga, lai nodrošinātu atbilstību 11. pantā minētajām profesionālās kvalifikācijas prasībām.

Šo mācību mērķi ir noteikti V pielikumā. Tos var papildināt:

| a) | vai nu ar attiecīgām savstarpējās izmantojamības tehniskajām specifikācijām; |
| --- | --- |

a)

vai nu ar attiecīgām savstarpējās izmantojamības tehniskajām specifikācijām;

| b) | vai ar kritērijiem, kam priekšlikumu izstrādājusi Aģentūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 17. pantu un ko pieņēmusi Komisija atbilstīgi 31. panta 2. punktā minētajai procedūrai. |
| --- | --- |

b)

vai ar kritērijiem, kam priekšlikumu izstrādājusi Aģentūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 17. pantu un ko pieņēmusi Komisija atbilstīgi 31. panta 2. punktā minētajai procedūrai.

2.   Mašīnista formulāra iegūšanas kārtība ir specifiska katram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam. Mācību programmas mērķi ir noteikti 11. pantā un vēl sīkāk VI un VII pielikumā.

3.   Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 13. pantu dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka vilciena vadītājiem ir taisnīga un nediskriminējoša piekļuve mācībām, kas vajadzīgas, lai izpildītu kompetences sertifikāta un mašīnista formulāra iegūšanas nosacījumus.

22. pants

Mācību finansēšana

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi vai infrastruktūras pārvaldītāji ir līgumiski atbildīgi par profesionālajām mācībām — vai nu par pamatapmācību, vai kvalifikācijas celšanu.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs, kas nodarbina vilciena vadītāju, kura apmācību pilnībā vai daļēji ir finansējis cits dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs, ar kuru darba attiecības vilciena vadītājs ir izbeidzis pēc paša vēlēšanās, nostrādājot mazāk nekā piecus gadus, atlīdzina mācību maksu iepriekšējam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam vai infrastruktūras pārvaldītājam.

Šā noteikuma īstenošanas sīki izstrādātus noteikumus pieņem, pamatojoties uz Aģentūras ieteikumu, kas izstrādāts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 17. pantu.

23. pants

Pārbaudes

Nepieciešamās profesionālās kvalifikācijas kontrolei paredzētās pārbaudes un eksaminētājus nosaka, kad izstrādā 12. panta 1. punktā paredzēto kompetences sertifikāta un mašīnista formulāra iegūšanas kārtību. Šīs pārbaudes pārrauga atlases komisijas, kas sastāv no kompetentiem
  un objektīviem
  eksaminētājiem,
  kuri neatrodas nekādā interešu konfliktā. Eksaminētāji, kas pārbauda sertifikāta saņemšanai nepieciešamās zināšanas, ir akreditēti saskaņā ar 18. pantu.

Eksaminētāju un pārbaužu izvēlē vadās pēc Kopienas kritērijiem, kam priekšlikumu izstrādājusi Aģentūra un ko pieņēmusi Komisija atbilstīgi 31. panta 2. punktā noteiktajai procedūrai. Ja nav Kopienas kritēriju, kompetentās iestādes izstrādā valsts kritērijus.

VI NODAĻA

VĒRTĒŠANA

24. pants

Kvalitātes standarti

Kompetentās iestādes nodrošina, ka visi ar mācībām, prasmju novērtēšanu, kompetences sertifikātu un mašīnista formulāru atjaunināšanu saistītie uzdevumi ir pakļauti pastāvīgai uzraudzībai saskaņā ar kvalitātes standartu sistēmu, kas izveidota, lai nodrošinātu šajā direktīvā noteikto mērķu sasniegšanu attiecībā uz pamatprasībām un profesionālo kvalifikāciju.

25. pants

Neatkarīga vērtēšana

1.   Zināšanu apguves procedūru neatkarīgu vērtēšanu, zināšanu, izpratnes, prasmju un kompetences vērtēšanu, kā arī kompetences sertifikātu un mašīnista formulāru izsniegšanas sistēmu vērtēšanu veic katrā dalībvalstī ne retāk kā piecos gados. Vērtēšanu veic kvalificētas personas, kas pašas nav saistītas ar attiecīgajām darbībām.

2.   Šo neatkarīgo vērtējumu rezultātus pienācīgi dokumentē un dara zināmus attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Ja vajadzīgs, dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu visas neatkarīgajā vērtēšanā atklātās nepilnības.

VII NODAĻA

VILCIENA BRIGĀŽU
  SERTIFICĒŠANA

26. pants

Vilcienu brigādēm
  piemērojamie noteikumi

Visiem vilciena brigādes locekļiem
  ir vajadzīgs sertifikāts, ko izdevusi kompetentā iestāde saskaņā ar šā panta noteikumiem.

Līdz 2009. gada 1. janvārim Aģentūra apsver vilciena brigāžu locekļu darba aprakstus un uzdevumus, ņemot vērā katra ietekmi uz transporta drošību. Aģentūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 17. pantu izstrādā ieteikumus par vilciena brigāžu sertificēšanu atbilstīgi šai direktīvai un vienotajiem Eiropas kvalifikācijas standartiem.

Pamatojoties uz šiem ieteikumiem, Komisija pieņem vilciena brigāžu sertifikācijas sistēmu saskaņā ar 31. panta 2. punktā noteikto procedūru. Pieņemtā sistēma kļūst par šīs direktīvas neatņemamu sastāvdaļu, un to izklāsta pielikumā.

Līdz sistēmas apstiprināšanai vilcienu brigādēm piemēro atbilstīgās SITS, kas pieņemtas saskaņā ar Direktīvām 96/48/EK un 2001/16/EK.

Ja šādu Kopienas noteikumu nav, kompetentās iestādes izstrādā un publicē obligātās izpildāmās prasības.

VIII NODAĻA

PĀRBAUDES UN SANKCIJAS

27. pants

Valsts kontroles

1.   Kompetentā iestāde jebkurā laikā var veikt pasākumus, lai pārbaudītu vai tās jurisdikcijā kursējošo vilcienu vadītājiem ir dokumenti, kas izdoti saskaņā ar šo direktīvu.

2.   Neatkarīgi no 1. pantā paredzētās pārbaudes, ja konstatē nolaidību darbavietā, vilcienu vadītājiem var pieprasīt pierādīt kompetenci. Šāda kompetences pierādīšana galvenokārt var ietvert atbilstības pārbaudi saskaņā ar 11. panta 3. un 4. punktā noteiktajām prasībām.

3.   Kompetentā iestāde var veikt administratīvās procedūras attiecībā uz to vilciena vadītāju, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, infrastruktūras pārvaldītāju, vērtētāju un mācību centru atbilstību šai direktīvai, kuri veic darbības savas jurisdikcijas robežās.

4.   Ja kompetentā iestāde uzskata, ka citas dalībvalsts kompetentās iestādes izdotais kompetences sertifikāts neatbilst attiecīgajiem kritērijiem, tā var vērsties pie šīs iestādes un pieprasīt veikt turpmāko pārbaudi, vai arī anulēt kompetences sertifikātu. Attiecīgo kompetences sertifikātu izsniegusī iestāde šo prasību pārbauda trīs nedēļu laikā un savu lēmumu paziņo otrai iestādei.

5.   Ja kompetentā iestāde uzskata, ka mašīnista formulārs neatbilst attiecīgajiem kritērijiem, tā var vērsties pie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma un pieprasīt veikt turpmāko pārbaudi, vai arī anulēt mašīnista formulāru.

6.   Ja dalībvalsts uzskata, ka citas dalībvalsts kompetentās iestādes pieņemtais lēmums saskaņā ar 4. punktu neatbilst attiecīgajiem kritērijiem, lietu nosūta Komisijai, kura trīs mēnešu laikā sniedz atzinumu. Ja nepieciešams, attiecīgajai dalībvalstij ierosina veikt korektīvus pasākumus. Domstarpību vai strīdu gadījumā lietu nosūta 31. panta 1. punktā minētajai Komitejai, un Komisija saskaņā ar 31. panta 2. punktā noteikto procedūru veic visus nepieciešamos pasākumus.

28. pants

Sankcijas

Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas saskaņā ar šo direktīvu pieņemto valsts tiesību aktu pārkāpšanas gadījumos, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Noteiktajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām, nediskriminējošām un preventīvām. Dalībvalstis paziņo šos noteikumus Komisijai vēlākais līdz 34. pantā noteiktajam datumam un, nekavējoties paziņo par visiem turpmākajiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

IX NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

29. pants

Atkāpes

Dalībvalstis šīs direktīvas īstenošanai pieņemtos pasākumus var neattiecināt uz:

| a) | metro, tramvajiem un citām vieglajām dzelzceļa sistēmām; |
| --- | --- |

a)

metro, tramvajiem un citām vieglajām dzelzceļa sistēmām;

| b) | tīkliem, kuru ekspluatācija ir atdalīta no pārējās dzelzceļa sistēmas, un tie paredzēti tikai vietējo, pilsētas vai piepilsētas pasažieru pārvadāšanas pakalpojumu nodrošināšanai, kā arī tikai šos tīklus ekspluatējošo uzņēmumu darbībai; |
| --- | --- |

b)

tīkliem, kuru ekspluatācija ir atdalīta no pārējās dzelzceļa sistēmas, un tie paredzēti tikai vietējo, pilsētas vai piepilsētas pasažieru pārvadāšanas pakalpojumu nodrošināšanai, kā arī tikai šos tīklus ekspluatējošo uzņēmumu darbībai;

| c) | privātu dzelzceļa infrastruktūru, ko izmanto tikai infrastruktūras īpašnieki pašu kravu pārvadājumu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

c)

privātu dzelzceļa infrastruktūru, ko izmanto tikai infrastruktūras īpašnieki pašu kravu pārvadājumu nodrošināšanai;

| d) | vilcienu vadītājiem, kas brauc tikai pa sliežu ceļu posmiem, kuri ir slēgti parastai satiksmei dzelzceļa sistēmu apkopes, atjaunošanas vai uzlabošanas nolūkos. |
| --- | --- |

d)

vilcienu vadītājiem, kas brauc tikai pa sliežu ceļu posmiem, kuri ir slēgti parastai satiksmei dzelzceļa sistēmu apkopes, atjaunošanas vai uzlabošanas nolūkos.

30. pants

Pielikumu grozījumi

Pielikumi ir pielāgoti zinātnes un tehnikas attīstībai saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto procedūru,
  pilnībā ievērojot procedūras un kompetences, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 881/2004, jo īpaši tās 3., 4., 6., 12. un 17. pantā.

Sociālie partneri piedalās šajā pielikumu pielāgošanā, darbodamies nozares sociālā dialoga komitejā, kas izveidota ar Lēmumu 98/500/EK

   (15).

31. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 96/48/EK 21. pantu.

2.   Ja izdarīta atsauce uz šo pantu, tad saskaņā ar 8. pantu piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantā noteikto regulatīvo procedūru.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laika periods ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

32. pants

Ziņojums

Aģentūra saskaņā ar šo direktīvu izvērtē vilcienu vadītāju sertificēšanas gaitu
  un citus pasākumus dalībvalstīs, kuri attiecas uz vilciena vadītāju kompetences pārvaldību.
  Ne vēlāk kā
  2009. gada 1. janvārī
  tā iesniedz Komisijai ziņojumu, minot veicamos sistēmas uzlabojumus, ja tādi vajadzīgi, attiecībā uz kompetences sertifikātu un mašīnista formulāru izdošanu, mācību centru un vērtētāju akreditāciju, kompetento iestāžu ieviesto kvalitātes sistēmu, formulāru savstarpējo atzīšanu un mobilitāti darba tirgū.

Komisija, pamatojoties uz šiem ieteikumiem, veic attiecīgus pasākumus un, nepieciešamības gadījumā, ierosina priekšlikumus šīs direktīvas grozīšanai.

33. pants

Sadarbība

Dalībvalstis sniedz savstarpēju palīdzību šīs direktīvas īstenošanā.

34. pants

Transponēšana

1.   Vēlākais līdz
  2006. gada 31. decembrim
  dalībvalstīs stājas spēkā šīs direktīvas prasību izpildei nepieciešamie normatīvie un administratīvie akti, tās nekavējoties dara to Komisijai zināmu.

Kad dalībvalstis pieņem šos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka kā izdarāmas šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

35. pants

Pakāpeniska ieviešana

1.   Šo direktīvu ievieš pakāpeniski, atbilstīgi turpmāk norādītajiem posmiem.

| a) | Pirmā posma laikā (2006.–2008. g.) dalībvalstis šo direktīvu transponē valsts tiesību aktos. Izveido 20. pantā minētos reģistrus. |
| --- | --- |

a)

Pirmā posma laikā (2006.–2008. g.) dalībvalstis šo direktīvu transponē valsts tiesību aktos. Izveido 20. pantā minētos reģistrus.

| b) | No 2007. gada 1. janvāra
  pirmo vilcienu vadītāju grupu sertificē saskaņā ar šo direktīvu; minētajā grupā ietilpst vilcienu vadītāji, kas

  vada lokomotīves un vilcienus, kuru tiesības piekļūt Kopienas dzelzceļa tīklam izriet no Direktīvas 91/440/EEK, vai kas vada pasažieru vilcienus, kuri veic pārvadājumus saskaņā ar pārrobežu sadarbības vienošanos starp uzņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

No 2007. gada 1. janvāra
  pirmo vilcienu vadītāju grupu sertificē saskaņā ar šo direktīvu; minētajā grupā ietilpst vilcienu vadītāji, kas

  vada lokomotīves un vilcienus, kuru tiesības piekļūt Kopienas dzelzceļa tīklam izriet no Direktīvas 91/440/EEK, vai kas vada pasažieru vilcienus, kuri veic pārvadājumus saskaņā ar pārrobežu sadarbības vienošanos starp uzņēmumiem.

| c) | No 2009. gada 1. janvāra un pamatojoties uz priekšlikumu, kas jāpieņem Komisijai saskaņā ar 26. panta sertifikācijas shēmu, vilciena brigāžu locekļus sertificē saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

c)

No 2009. gada 1. janvāra un pamatojoties uz priekšlikumu, kas jāpieņem Komisijai saskaņā ar 26. panta sertifikācijas shēmu, vilciena brigāžu locekļus sertificē saskaņā ar šo direktīvu.

| d) | No 2010. gada 1. janvāra visus pārējos vilcienu vadītājus sertificē saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

d)

No 2010. gada 1. janvāra visus pārējos vilcienu vadītājus sertificē saskaņā ar šo direktīvu.

2.
     
  Pēc jebkuras dalībvalsts pieprasījuma Komisija prasa Aģentūrai, lai tā, konsultējoties ar šo dalībvalsti, veic izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz šīs direktīvas piemērošanu vilciena vadītājiem un vilciena brigādēm, kas strādā tikai šīs dalībvalsts teritorijā. Izmaksu un ieguvumu analīze aptver 10 gadus, un Komisijai to iesniedz līdz 1. punkta a) apakšpunktā minētā posma beigām.

Ja izmaksu un ieguvumu analīze liecina, ka izmaksas, kas radušās, piemērojot direktīvu tādiem vilciena vadītājiem un vilciena brigādēm, ir lielākas nekā ieguvumi, Komisija saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu sešu mēnešu laikā pēc izmaksu un ieguvumu analīzes iesniegšanas. Ar minēto lēmumu tādus vilciena vadītājus un vilciena brigādes var atbrīvot no c) un d) apakšpunktu piemērošanas uz laiku līdz 10 gadiem.

3.   Nosaka pārejas periodu, kas sākas no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas un beidzas divus gadus pēc lēmuma par reģistros iekļautajiem pamatparametriem, kā noteikts 20. pantā. Pārejas periodā dalībvalstis var sertificēt vilcienu vadītājus saskaņā ar tiem noteikumiem, kas piemēroti pirms šīs direktīvas spēkā stāšanās, ja vilcienu vadītāji ir strādājuši savā profesijā vai uzsākuši mācīties apstiprinātā izglītības vai mācību programmā, vai apstiprinātā mācību kursā pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā.

4.   Dalībvalstīm līdz 2015. gadam jāaizstāj visi sertifikāti un formulāri, kas izsniegti pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā un iepriekš minētā pārejas perioda laikā, ar šai direktīvai atbilstošiem kompetences sertifikātiem un mašīnista formulāriem,
  neskarot 2. punktu.

5.   Visi tie vilcienu vadītāji, kuri sertificēti saskaņā ar noteikumiem, kas piemēroti pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, līdz 2010. gadam var turpināt profesionālo darbību gadījumos, kas saistīti ar pārrobežu pārvadājumiem, un līdz 2015. gadam pārējos gadījumos. Šī direktīva neparedz nekādas attiecīgo kompetences sertifikātu savstarpējās atzīšanas tiesības, tomēr neierobežo ar Direktīvu 92/51/EEK izveidoto vispārējo savstarpējās atzīšanas sistēmu, kuru turpina piemērot līdz pārejas perioda beigām.

6.   
  Aģentūra jebkurā laikā var izvērtēt
  iespēju lietot viedkarti 4. pantā paredzētā kompetences sertifikāta un mašīnista formulāra vietā. Šādas viedkartes priekšrocība ir minēto divu elementu apvienojums vienā un vienlaikus to var izmantot citās ierīcēs vai nu saistībā ar drošības zonu, vai arī vilciena vadītāja darba organizēšanas nolūkos. Vajadzības gadījumā Komisija saskaņā ar 31. panta 2. punktā noteikto procedūru un, pamatojoties uz Aģentūras sagatavoto projektu, pieņem šādas viedkartes tehniskās un ekspluatācijas specifikācijas.

36. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

37. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 221, 8.9.2005., 64. lpp.

1

221, 8.9.2005., 64. lpp.

(2)  OV C 71, 22.3.2005., 26. lpp.

2

71, 22.3.2005., 26. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra nostāja.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un par Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju (
  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

4

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un par Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju (

(5)  OV L 237, 24.8.1991
  ., 25. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

5

., 25. lpp

2003. gada Pievienošanās aktu.

(6)  OV L 195, 27.7.2005., 18. lpp.

6

(7)  
  Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīva 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (

  OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/50/EK (OV L 164, 30.4.2004., 114. lpp.).

7

Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīva 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīva 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (

  OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

8

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīva 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (

(9)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (

  OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.).

9

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (

(10)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

10

(11)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

11

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

12

(13)  OV L 209, 24.7.1992., 25. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2004/108/EK (
  OV L 32, 5.2.2004., 15. lpp.).

13

2004/108/EK (

(14)  OV L 199, 31.7.1985., 56. lpp.

14

(15)  
  Komisijas 1998. gada 20. maija Lēmums 98/500/EK par nozaru dialogu komiteju izveidi, lai veicinātu sociālo partneru dialogu izveidi Eiropas līmenī (

  OV L 225, 12.8.1998., 27. lpp.) Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

15

Komisijas 1998. gada 20. maija Lēmums 98/500/EK par nozaru dialogu komiteju izveidi, lai veicinātu sociālo partneru dialogu izveidi Eiropas līmenī (

I PIELIKUMS

KOPIENAS KOMPETENCES SERTIFIKĀTA PARAUGS UN MAŠĪNISTA FORMULĀRS

1.   Kompetences sertifikāta apraksts

Vilciena vadītāja kompetences sertifikāta fiziskajiem raksturlielumiem jābūt saskaņā ar ISO standartiem 7810 un 7816-1.

Vilciena vadītāju kompetences sertifikātu raksturlielumu novērtēšanas metodēm, kas paredzētas, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem standartiem, jābūt saskaņā ar ISO standartu 10373.

2.   Kompetences sertifikāta saturs

Kompetences sertifikāta priekšpusē ievietota šāda informācija:

| a) | vārdi “Vilciena vadītāja kompetences sertifikāts”, iespiesti ar lielajiem burtiem kompetences sertifikāta izsniedzējas dalībvalsts valodā vai valodās; |
| --- | --- |

a)

vārdi “Vilciena vadītāja kompetences sertifikāts”, iespiesti ar lielajiem burtiem kompetences sertifikāta izsniedzējas dalībvalsts valodā vai valodās;

| b) | kompetences sertifikāta izsniedzējas dalībvalsts nosaukums (neobligāti); |
| --- | --- |

b)

kompetences sertifikāta izsniedzējas dalībvalsts nosaukums (neobligāti);

| c) | kompetences sertifikāta izsniedzējas dalībvalsts atšķirības zīme saskaņā ar ISO 3166 valstu kodu, kas iespiesta negatīvā uz zila taisnstūra un ko ietver 12 dzeltenas zvaigznes; |
| --- | --- |

c)

kompetences sertifikāta izsniedzējas dalībvalsts atšķirības zīme saskaņā ar ISO 3166 valstu kodu, kas iespiesta negatīvā uz zila taisnstūra un ko ietver 12 dzeltenas zvaigznes;

| d) | īpaša izdotā kompetences sertifikāta informācija šādā secībā:






  1. | īpašnieka uzvārds; |
| --- | --- | --- |

d)

īpaša izdotā kompetences sertifikāta informācija šādā secībā:

1.

īpašnieka uzvārds;

| 2. | cits(i) īpašnieka vārds(i); |
| --- | --- |

2.

cits(i) īpašnieka vārds(i);

| 3. | īpašnieka dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- |

3.

īpašnieka dzimšanas datums un vieta;

| 4. | a) | kompetences sertifikāta izdošanas datums; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

kompetences sertifikāta izdošanas datums;

| b) | kompetences sertifikāta derīguma termiņš; |
| --- | --- |

b)

kompetences sertifikāta derīguma termiņš;

| c) | izsniedzējiestādes nosaukums; |
| --- | --- |

c)

izsniedzējiestādes nosaukums;

| 5. | kompetences sertifikāta numurs, kas nodrošina piekļuvi valsts reģistram; |
| --- | --- |

5.

kompetences sertifikāta numurs, kas nodrošina piekļuvi valsts reģistram;

| 6. | īpašnieka fotogrāfija; |
| --- | --- |

6.

īpašnieka fotogrāfija;

| 7. | īpašnieka paraksts; |
| --- | --- |

7.

īpašnieka paraksts;

| 8. | īpašnieka pastāvīgā dzīves vieta vai pasta adrese (neobligāti); |
| --- | --- |

8.

īpašnieka pastāvīgā dzīves vieta vai pasta adrese (neobligāti);

| e) | vārdi “Eiropas Kopienu paraugs” kompetences sertifikāta izsniedzējas dalībvalsts valodā vai valodās un vārdi “Vilciena vadītāja kompetences sertifikāts” pārējās Kopienas valodās, iespiesti ar dzeltenu krāsu, veidojot kompetences sertifikāta fonu; |
| --- | --- |

e)

vārdi “Eiropas Kopienu paraugs” kompetences sertifikāta izsniedzējas dalībvalsts valodā vai valodās un vārdi “Vilciena vadītāja kompetences sertifikāts” pārējās Kopienas valodās, iespiesti ar dzeltenu krāsu, veidojot kompetences sertifikāta fonu;

| f) | standartkrāsas:






  — | zilā: Pantone Reflex blue, |
| --- | --- | --- |

f)

standartkrāsas:

—

zilā: Pantone Reflex blue,

| — | dzeltenā: Pantone yellow. |
| --- | --- |

—

dzeltenā: Pantone yellow.

3.   Mašīnista formulārs

Mašīnista formulārā ievietota šāda informācija:

| 9. | to dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu nosaukums un adrese, kuros vilciena vadītājam ir atļauts vadīt vilcienus; |
| --- | --- |

9.

to dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu nosaukums un adrese, kuros vilciena vadītājam ir atļauts vadīt vilcienus;

| 10. | kategorijas, kurām atbilst formulāra īpašnieka tiesības vadīt vilcienu; |
| --- | --- |

10.

kategorijas, kurām atbilst formulāra īpašnieka tiesības vadīt vilcienu;

| 11. | ritošā sastāva veids, ko formulāra īpašnieks ir tiesīgs vadīt; |
| --- | --- |

11.

ritošā sastāva veids, ko formulāra īpašnieks ir tiesīgs vadīt;

| 12. | infrastruktūra, kurā formulāra īpašnieks ir tiesīgs vadīt vilcienu; |
| --- | --- |

12.

infrastruktūra, kurā formulāra īpašnieks ir tiesīgs vadīt vilcienu;

| 13. | jebkura cita informācija vai ierobežojumi. |
| --- | --- |

13.

jebkura cita informācija vai ierobežojumi.

4.   Valsts reģistru datu saturs

| a) | Dati par kompetences sertifikātu:






  14. | dati par 8. pantā noteikto prasību pārbaudi; |
| --- | --- | --- |

a)

Dati par kompetences sertifikātu:

14.

dati par 8. pantā noteikto prasību pārbaudi;

| 15. | dati par 9. pantā noteikto prasību pārbaudi; |
| --- | --- |

15.

dati par 9. pantā noteikto prasību pārbaudi;

| 16. | dati par 10. pantā noteikto prasību pārbaudi; |
| --- | --- |

16.

dati par 10. pantā noteikto prasību pārbaudi;

| 17. | dati par 11. panta 1. un 2. punktā noteikto prasību pārbaudi; |
| --- | --- |

17.

dati par 11. panta 1. un 2. punktā noteikto prasību pārbaudi;

| 18. | dati par periodiskām pārbaudēm — 14. pants. |
| --- | --- |

18.

dati par periodiskām pārbaudēm — 14. pants.

| b) | Dati par mašīnista formulāru:






  19. | dati par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu (atļautais ritošais sastāvs — 11. panta 3. punkts, atļautie pakalpojumi, ar drošības vadības sistēmu saistītās apmācības); |
| --- | --- | --- |

b)

Dati par mašīnista formulāru:

19.

dati par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu (atļautais ritošais sastāvs — 11. panta 3. punkts, atļautie pakalpojumi, ar drošības vadības sistēmu saistītās apmācības);

| 20. | dati par 11. panta 4. punktā noteikto prasību pārbaudi: atļautā infrastruktūra (skatīt infrastruktūras reģistru, kas paredzēts Direktīvas 96/48/EK un 2001/16/EK 24. pantā); |
| --- | --- |

20.

dati par 11. panta 4. punktā noteikto prasību pārbaudi: atļautā infrastruktūra (skatīt infrastruktūras reģistru, kas paredzēts Direktīvas 96/48/EK un 2001/16/EK 24. pantā);

| 21. | dati par periodiskām pārbaudēm — 14. pants. |
| --- | --- |

21.

dati par periodiskām pārbaudēm — 14. pants.

II PIELIKUMS

VILCIENU VADĪTĀJU PIENĀKUMI

| 1. | Pirms atiešanas veikt paredzētās pārbaudes, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa darbību un kravnesību. |
| --- | --- |

1.

Pirms atiešanas veikt paredzētās pārbaudes, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa darbību un kravnesību.

| 2. | Palīdzēt pārbaudīt bremžu efektivitāti. |
| --- | --- |

2.

Palīdzēt pārbaudīt bremžu efektivitāti.

| 3. | Vadīt lokomotīvi pienācīgā un drošā veidā, rūpīgi ievērojot signālus, ātruma ierobežojumus un grafikus. |
| --- | --- |

3.

Vadīt lokomotīvi pienācīgā un drošā veidā, rūpīgi ievērojot signālus, ātruma ierobežojumus un grafikus.

| 4. | Apkalpot automātisko avārijas slēdzi un vilciena vadības sistēmu, kā arī novērošanas un ekspluatācijas ierīces. |
| --- | --- |

4.

Apkalpot automātisko avārijas slēdzi un vilciena vadības sistēmu, kā arī novērošanas un ekspluatācijas ierīces.

| 5. | Savlaicīgi pamanīt un noteikt tehniskās un ekspluatācijas kļūmes un neraksturīgus starpgadījumus, kā arī nepieciešamības gadījumā pārbaudīt vai nav novērojami vagonu bojājumi un nepilnības, neļaut patvaļīgi iekļūt vilcienā un izsaukt palīdzību. |
| --- | --- |

5.

Savlaicīgi pamanīt un noteikt tehniskās un ekspluatācijas kļūmes un neraksturīgus starpgadījumus, kā arī nepieciešamības gadījumā pārbaudīt vai nav novērojami vagonu bojājumi un nepilnības, neļaut patvaļīgi iekļūt vilcienā un izsaukt palīdzību.

| 6. | Novērst niecīgas kļūmes un veikt pasākumus remontdarbu uzsākšanai gadījumā, ja transportlīdzeklim ir nopietnāki bojājumi. |
| --- | --- |

6.

Novērst niecīgas kļūmes un veikt pasākumus remontdarbu uzsākšanai gadījumā, ja transportlīdzeklim ir nopietnāki bojājumi.

| 7. | Nodrošināt vilciena manevru drošību. |
| --- | --- |

7.

Nodrošināt vilciena manevru drošību.

| 8. | Veikt ikdienas pierakstus un iesniegt īsus rakstiskus, mutiskus vai elektroniskus ziņojumus par neraksturīgiem starpgadījumiem. |
| --- | --- |

8.

Veikt ikdienas pierakstus un iesniegt īsus rakstiskus, mutiskus vai elektroniskus ziņojumus par neraksturīgiem starpgadījumiem.

III PIELIKUMS

PAMATPRASĪBAS

1.   Kvalifikācijas

| — | vismaz deviņgadīga vidējā izglītība, kam seko divgadīga vai trīsgadīga vidējā izglītība tehniskās profesijās vai par mācekli, vai ar tirdzniecību saistītās profesijās; |
| --- | --- |

—

vismaz deviņgadīga vidējā izglītība, kam seko divgadīga vai trīsgadīga vidējā izglītība tehniskās profesijās vai par mācekli, vai ar tirdzniecību saistītās profesijās;

| — | vai: vismaz 12 gadu izglītība. |
| --- | --- |

—

vai: vismaz 12 gadu izglītība.

2.   Pārbaudes minimālais saturs pirms norīkošanas darbā

2.1   Medicīniskās pārbaudes

| — | vispārējā medicīniskā pārbaude; |
| --- | --- |

—

vispārējā medicīniskā pārbaude;

| — | jušanas funkciju pārbaudes (redze, dzirde, krāsu uztvere); |
| --- | --- |

—

jušanas funkciju pārbaudes (redze, dzirde, krāsu uztvere);

| — | asins vai urīna analīzes, lai noteiktu diabetes mellitus un pārējos klīniskajā izmeklēšanā norādītos priekšnoteikumus; |
| --- | --- |

—

asins vai urīna analīzes, lai noteiktu diabetes mellitus un pārējos klīniskajā izmeklēšanā norādītos priekšnoteikumus;

| — | EKG miera stāvoklī; |
| --- | --- |

—

EKG miera stāvoklī;

| — | narkotiku klātbūtnes pārbaudes. |
| --- | --- |

—

narkotiku klātbūtnes pārbaudes.

2.2   Psiholoģiskās pārbaudes

Psiholoģisko pārbaužu mērķis ir palīdzēt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem norīkot darbā un vadīt personālu, kam ir drošai savu pienākumu veikšanai nepieciešamās kognitīvās, psihomotoriskās, kā arī uzvedības un personiskās iemaņas.

Nosakot psiholoģiskās pārbaudes saturu, psihologam jāņem vērā vismaz šādi kritēriji, kas ir būtiski ikvienai aizsargfunkciju prasībai:

| — | kognitīvās spējas: uzmanība un koncentrēšanās, atmiņa, uztvere, spriestspēja, komunikācijas spēja; |
| --- | --- |

—

kognitīvās spējas: uzmanība un koncentrēšanās, atmiņa, uztvere, spriestspēja, komunikācijas spēja;

| — | psihomotoriskās spējas: reakcijas ātrums, roku kustību koordinācija; |
| --- | --- |

—

psihomotoriskās spējas: reakcijas ātrums, roku kustību koordinācija;

| — | uzvedības un personiskās spējas: emociju paškontrole, uzvedības noturība, patstāvība, apzinīgums. |
| --- | --- |

—

uzvedības un personiskās spējas: emociju paškontrole, uzvedības noturība, patstāvība, apzinīgums.

Ja psihologs pārbaudē neiekļauj kādu no iepriekš minētajiem kritērijiem, šis lēmums ir jāpamato un jādokumentē.

3.   Periodiskās pārbaudes pēc norīkošanas darbā

Papildus 14. panta 1. punktā norādītajam pārbaužu biežumam, arodārstam jāpalielina pārbaužu biežums, ja tas nepieciešams darbinieku veselība stāvokļa dēļ.

3.1   Periodisko medicīnisko pārbaužu minimālais saturs pēc norīkošanas darbā

Ja darbinieks atbilst pirms norīkošanas darbā noteiktajiem pārbaudes kritērijiem, specializētajās periodiskajās pārbaudēs jāiekļauj vismaz:

| — | vispārējā medicīniskā pārbaude; |
| --- | --- |

—

vispārējā medicīniskā pārbaude;

| — | jušanas funkciju pārbaude (redze, dzirde, krāsu uztvere); |
| --- | --- |

—

jušanas funkciju pārbaude (redze, dzirde, krāsu uztvere);

| — | asins vai urīna analīzes, lai noteiktu diabetes mellitus un pārējos klīniskajā izmeklēšanā norādītos priekšnoteikumus; |
| --- | --- |

—

asins vai urīna analīzes, lai noteiktu diabetes mellitus un pārējos klīniskajā izmeklēšanā norādītos priekšnoteikumus;

| — | narkotiku klātbūtnes pārbaudes, ja šīs vielas uzrādītas klīniskajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

—

narkotiku klātbūtnes pārbaudes, ja šīs vielas uzrādītas klīniskajā izmeklēšanā.

Vilcienu vadītājiem pēc 40 gadu vecuma papildus jāveic EKG miera stāvoklī.

3.2   Fiziskās piemērotības pārbaude

Fiziskā piemērotība jāpārbauda regulāri un pēc ikviena nelaimes gadījuma darbā
  , kā arī pēc jebkura darba pārtraukuma, kas sekojis nelaimes gadījumam, kurā iesaistīti cilvēki.
  Arodārsts vai uzņēmuma medicīniskās aprūpes dienests var pieņemt lēmumu veikt papildu medicīniskās pārbaudes, jo īpaši pēc 30 dienu slimības atvaļinājuma. Darba devējs var lūgt
  akreditētam
  ārstam pārbaudīt vilciena vadītāja fizisko piemērotību, ja darba devējam ir jāatsauc vilciena vadītājs no pienākumu veikšanas drošības apsvērumu dēļ.

Pienākumu veikšanas laikā vilciena vadītāji nekādā gadījumā nedrīkst atrasties jebkādu vielu iespaidā, kas varētu ietekmēt koncentrēšanās spējas, uzmanību vai uzvedību.

4.   Medicīniskās prasības

4.1   Vispārīgās prasības

Personāls nedrīkst ciest no jebkāda veida veselības traucējumiem vai lietot medikamentus, kas varētu izraisīt:

| — | pēkšņu samaņas zudumu; |
| --- | --- |

—

pēkšņu samaņas zudumu;

| — | uzmanības vai koncentrēšanās spēju mazināšanos; |
| --- | --- |

—

uzmanības vai koncentrēšanās spēju mazināšanos;

| — | pēkšņu darbnespēju; |
| --- | --- |

—

pēkšņu darbnespēju;

| — | līdzsvara vai koordinācijas zudumu; |
| --- | --- |

—

līdzsvara vai koordinācijas zudumu;

| — | ievērojamu pārvietošanās spēju ierobežojumu. |
| --- | --- |

—

ievērojamu pārvietošanās spēju ierobežojumu.

4.2   Redze

Attiecībā uz redzi jāievēro šādas prasības:

| — | redzes asums ar vai bez redzes uzlabošanas līdzekļiem: 0,8; vismaz 0,3 acij ar pasliktinātu redzes spēju; |
| --- | --- |

—

redzes asums ar vai bez redzes uzlabošanas līdzekļiem: 0,8; vismaz 0,3 acij ar pasliktinātu redzes spēju;

| — | redzi maksimāli koriģējošas kontaktlēcas: hipermetropijai +5/miopijai -8. Atkāpes ir pieļaujamas izņēmuma gadījumos un pēc acu ārsta atzinuma saņemšanas. Tad arodārsts pieņem lēmumu; |
| --- | --- |

—

redzi maksimāli koriģējošas kontaktlēcas: hipermetropijai +5/miopijai -8. Atkāpes ir pieļaujamas izņēmuma gadījumos un pēc acu ārsta atzinuma saņemšanas. Tad arodārsts pieņem lēmumu;

| — | redze tuvumā un vidējā attālumā: pietiekama, ar vai bez redzes uzlabošanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

—

redze tuvumā un vidējā attālumā: pietiekama, ar vai bez redzes uzlabošanas līdzekļiem;

| — | atļauts lietot kontaktlēcas; |
| --- | --- |

—

atļauts lietot kontaktlēcas;

| — | normāla krāsu redze: izmantot atzītu testu, piemēram, Išihara krāsu atšķiršanas tabulas, kā arī, ja nepieciešams, citu atzītu testu; |
| --- | --- |

—

normāla krāsu redze: izmantot atzītu testu, piemēram, Išihara krāsu atšķiršanas tabulas, kā arī, ja nepieciešams, citu atzītu testu;

| — | redzes lauks: pilns; |
| --- | --- |

—

redzes lauks: pilns;

| — | redze abām acīm: efektīva; |
| --- | --- |

—

redze abām acīm: efektīva;

| — | binokulārā redze: efektīva; |
| --- | --- |

—

binokulārā redze: efektīva;

| — | kontrastjutība: laba; |
| --- | --- |

—

kontrastjutība: laba;

| — | nav progresējoša redzes saslimšana; |
| --- | --- |

—

nav progresējoša redzes saslimšana;

| — | lēcu implanti, keratomijas un keratektomijas ir atļautas tikai ar nosacījumu, ja tās pārbauda reizi gadā vai arodārsta noteiktajos intervālos. |
| --- | --- |

—

lēcu implanti, keratomijas un keratektomijas ir atļautas tikai ar nosacījumu, ja tās pārbauda reizi gadā vai arodārsta noteiktajos intervālos.

4.3   Dzirdes prasības

Pietiekama, audiogrammas apstiprināta dzirde, t.i.:

| — | pietiekami laba dzirde, lai varētu sarunāties pa telefonu, kā arī sadzirdēt brīdinājuma skaņas un radio ziņojumus. |
| --- | --- |

—

pietiekami laba dzirde, lai varētu sarunāties pa telefonu, kā arī sadzirdēt brīdinājuma skaņas un radio ziņojumus.

Kā pamatnostādnes nosaka šādas vērtības:

| — | dzirdes nepietiekamība nedrīkst pārsniegt 40 dB 500 un 1 000 Hz frekvencē; |
| --- | --- |

—

dzirdes nepietiekamība nedrīkst pārsniegt 40 dB 500 un 1 000 Hz frekvencē;

| — | dzirdes nepietiekamība nedrīkst pārsniegt 45 dB 2 000 Hz frekvencē ausij ar pasliktinātu skaņas plūsmas vadītspēju. |
| --- | --- |

—

dzirdes nepietiekamība nedrīkst pārsniegt 45 dB 2 000 Hz frekvencē ausij ar pasliktinātu skaņas plūsmas vadītspēju.

4.4   Grūtniecība

Nepanesamības vai pataloģijas gadījumos grūtniecību var uzskatīt kā iemeslu pagaidu atbrīvošanai no vilcienu vadītāju pienākumu pildīšanas. Arodārstam (kā iepriekš noteikts) jānodrošina, lai tiktu ievērotas tiesiskās normas, kas aizsargā strādājošas grūtnieces.

4.5   Īpaši veselības kritēriji vilcienu vadītājiem

4.5.1   Redze

| — | redzes asums ar vai bez redzes uzlabošanas līdzekļiem: 1,2; vismaz 0,5 acij ar pasliktinātu redzes spēju; |
| --- | --- |

—

redzes asums ar vai bez redzes uzlabošanas līdzekļiem: 1,2; vismaz 0,5 acij ar pasliktinātu redzes spēju;

| — | spēja paciest apžilbināšanu; |
| --- | --- |

—

spēja paciest apžilbināšanu;

| — | nav atļauts lietot krāsainās kontaktlēcas un fotohromatiskās lēcas. Drīkst lietot lēcas ar UV staru aizsargfiltru. |
| --- | --- |

—

nav atļauts lietot krāsainās kontaktlēcas un fotohromatiskās lēcas. Drīkst lietot lēcas ar UV staru aizsargfiltru.

4.5.2   Dzirdes un runas prasības

| — | nekādas vestibulārā aparāta anomālijas; |
| --- | --- |

—

nekādas vestibulārā aparāta anomālijas;

| — | nekādi hroniski runas defekti (spēja nodot ziņojumus skaļā un skaidrā balsī); |
| --- | --- |

—

nekādi hroniski runas defekti (spēja nodot ziņojumus skaļā un skaidrā balsī);

| — | nedrīkst izmantot dzirdes
  aparātus. |
| --- | --- |

—

nedrīkst izmantot dzirdes
  aparātus.

5.   
  Valodas
  prasmju pārbaudes

Par dzelzceļu satiksmes kontroli atbildīgajam personālam jāprot pielietot ekspluatācijas SITS aprakstītā ziņojumu un sazināšanās metode.

Vilcienu vadītājiem un citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu darbiniekiem, kuriem jāsazinās ar infrastruktūras pārvaldītāju būtiskos drošības jautājumos, jābūt attiecīgā infrastruktūras pārvaldītāja norādītās valodas prasmēm. Darbinieku valodas prasmēm jābūt tādā līmenī, lai viņi varētu aktīvi un efektīvi sazināties ikdienas, sarežģītās un avārijas situācijās.

IV PIELIKUMS

PROFESIONĀLĀS KVALIFIKĀCIJAS

Vispārīgā programma un mācību metode

1.   Ievads

Mācību kursu saturā un organizācijā jāiekļauj:

| — | ievads attiecīgā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma darbā un amata pienākumos, tostarp pirmās palīdzības sniegšana un drošības un veselības aizsardzība darbā; |
| --- | --- |

—

ievads attiecīgā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma darbā un amata pienākumos, tostarp pirmās palīdzības sniegšana un drošības un veselības aizsardzība darbā;

| — | ekspluatācijas noteikumi, satiksmes drošības noteikumi; |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas noteikumi, satiksmes drošības noteikumi;

| — | mašīnbūve (dzelzceļa infrastruktūra un ritošais sastāvs), īpašu uzmanību pievēršot signalizēšanai, bremžu sistēmām un vilciena vadības sistēmām, vilciena sagatavošana ekspluatācijai, kā arī bojājumu noteikšana un remontdarbi. Lēmuma pieņemšana par lokomotīves atbilstību ekspluatācijai; |
| --- | --- |

—

mašīnbūve (dzelzceļa infrastruktūra un ritošais sastāvs), īpašu uzmanību pievēršot signalizēšanai, bremžu sistēmām un vilciena vadības sistēmām, vilciena sagatavošana ekspluatācijai, kā arī bojājumu noteikšana un remontdarbi. Lēmuma pieņemšana par lokomotīves atbilstību ekspluatācijai;

| — | saziņa; mācības skaļruņa izmantošanā, kas ietilpst klientu apkalpošanas darbā; |
| --- | --- |

—

saziņa; mācības skaļruņa izmantošanā, kas ietilpst klientu apkalpošanas darbā;

| — | vilciena vadīšanas prasmju apgūšana: līdzbraukšana pieredzējušam vilcienu vadītājam, vilciena vadīšana uzraudzībā, simulators, vilciena patstāvīga vadīšana; |
| --- | --- |

—

vilciena vadīšanas prasmju apgūšana: līdzbraukšana pieredzējušam vilcienu vadītājam, vilciena vadīšana uzraudzībā, simulators, vilciena patstāvīga vadīšana;

| — | vietējo apstākļu un maršrutu zināšanu apgūšana; šīs mācības var notikt pēc kvalifikācijas iegūšanas, kad vilciena vadītājs norīkots veikt noteiktus darba pienākumus; |
| --- | --- |

—

vietējo apstākļu un maršrutu zināšanu apgūšana; šīs mācības var notikt pēc kvalifikācijas iegūšanas, kad vilciena vadītājs norīkots veikt noteiktus darba pienākumus;

| — | negadījumi un ārkārtas situācijas: noturība stresa un konfliktsituāciju apstākļos; |
| --- | --- |

—

negadījumi un ārkārtas situācijas: noturība stresa un konfliktsituāciju apstākļos;

| — | ugunsdzēsība. |
| --- | --- |

—

ugunsdzēsība.

Nepieciešamās prasmes iedalītas trīs daļās:

| — | “vispārīgā” daļa, kas detalizēti aprakstīta V pielikumā; |
| --- | --- |

—

“vispārīgā” daļa, kas detalizēti aprakstīta V pielikumā;

| — | ritošā sastāva daļa, kas detalizēti aprakstīta VI pielikumā; |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva daļa, kas detalizēti aprakstīta VI pielikumā;

| — | infrastruktūras daļa, kas detalizēti aprakstīta VII pielikumā. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras daļa, kas detalizēti aprakstīta VII pielikumā.

2.   Mācību metode

Jābūt labam līdzsvaram starp teorētiskajām mācībām (mācības klasē un uzskates līdzekļi) un praktiskajām mācībām (pieredze darba vietā, vilciena vadīšana ar un bez uzraudzības).

Datorizētas mācības ir pieļaujamas, individuāli apgūstot ekspluatācijas noteikumus, signalizēšanas situācijas, utt. Tomēr jāizmanto jaunākās paaudzes simulatori.

Simulatoru izmantošana var būt noderīga efektīvā vilcienu vadītāju apmācībā; īpaši noderīgi tie ir, lai samazinātu braukšanas laiku infrastruktūras robežās, ārkārtas situāciju risināšanas mācībās un kvalifikācijas celšanas mācībās, apgūstot jauna tipa lokomotīvju vadīšanu.

Attiecībā uz maršruta zināšanu apguvi vēlamākā metode ir tāda, ja vilcienu vadītājs pavada citu vilcienu vadītāju vairākos braucienos pa maršrutu gan dienas, gan nakts laikā. Kā alternatīvu mācību metodi var izmantot video ierakstus, kuros redzams maršruts no vilciena vadītāja kabīnes.

3.   Pārbaude

Mācību kursa beigās jākārto teorētisko un praktisko zināšanu pārbaude.

Vilciena vadīšanas prasmi parasti pārbauda, veicot novērtēšanas braucienus pa maršrutu tīklu. Var arī izmantot simulatorus, lai novērtētu ekspluatācijas noteikumu ievērošanu un vilciena vadītāja rīcību īpaši sarežģītās situācijās.

V PIELIKUMS

VISPĀRĪGO PROFESIONĀLO ZINĀŠANU PĀRBAUDE

Galvenās tēmas

Vispārīgo mācību mērķi ir šādi:

| — | apgūt zināšanas un procedūras par dzelzceļa tehnoloģijām, tostarp drošības un ekspluatācijas noteikumus; |
| --- | --- |

—

apgūt zināšanas un procedūras par dzelzceļa tehnoloģijām, tostarp drošības un ekspluatācijas noteikumus;

| — | apgūt zināšanas un procedūras par riskiem, kas saistīti ar dzelzceļa ekspluatāciju un dažādiem līdzekļiem, ko izmanto šo risku novēršanā; |
| --- | --- |

—

apgūt zināšanas un procedūras par riskiem, kas saistīti ar dzelzceļa ekspluatāciju un dažādiem līdzekļiem, ko izmanto šo risku novēršanā;

| — | apgūt zināšanas un procedūras par vienu vai vairākiem dzelzceļa ekspluatācijas režīmiem; |
| --- | --- |

—

apgūt zināšanas un procedūras par vienu vai vairākiem dzelzceļa ekspluatācijas režīmiem;

| — | apgūt zināšanas un procedūras par vienu vai vairākiem ritošā sastāva tipiem. |
| --- | --- |

—

apgūt zināšanas un procedūras par vienu vai vairākiem ritošā sastāva tipiem.

Vilcienu vadītājiem īpaši nepieciešams:

| — | izprast darbam vilciena vadītāja profesijā nepieciešamās konkrētās prasības, to svarīgumu, kā arī profesionālās un personiskās prasības (ilgas darba stundas, prombūtne no mājām, utt.); |
| --- | --- |

—

izprast darbam vilciena vadītāja profesijā nepieciešamās konkrētās prasības, to svarīgumu, kā arī profesionālās un personiskās prasības (ilgas darba stundas, prombūtne no mājām, utt.);

| — | ievērot personāla drošības noteikumus; |
| --- | --- |

—

ievērot personāla drošības noteikumus;

| — | pārzināt dažādus vilcējus; |
| --- | --- |

—

pārzināt dažādus vilcējus;

| — | zināt un pielietot darba metodi pareizajā veidā; |
| --- | --- |

—

zināt un pielietot darba metodi pareizajā veidā;

| — | pārzināt standarta un ekspluatācijas dokumentus (procedūru rokasgrāmatu un dzelzceļa līniju rokasgrāmatu saskaņā ar ekspluatācijas SITS, vadītāja rokasgrāmatu, tehniskās palīdzības rokasgrāmatu, utt.); |
| --- | --- |

—

pārzināt standarta un ekspluatācijas dokumentus (procedūru rokasgrāmatu un dzelzceļa līniju rokasgrāmatu saskaņā ar ekspluatācijas SITS, vadītāja rokasgrāmatu, tehniskās palīdzības rokasgrāmatu, utt.);

| — | pielāgoties ar drošību saistītai profesijai nepieciešamajam dzīvesveidam; |
| --- | --- |

—

pielāgoties ar drošību saistītai profesijai nepieciešamajam dzīvesveidam;

| — | pārzināt procedūras, kas piemērojamas negadījumos ar cietušajiem; |
| --- | --- |

—

pārzināt procedūras, kas piemērojamas negadījumos ar cietušajiem;

| — | vispārīgi pārzināt ar dzelzceļa ekspluatāciju saistītās iespējamās briesmas; |
| --- | --- |

—

vispārīgi pārzināt ar dzelzceļa ekspluatāciju saistītās iespējamās briesmas;

| — | zināt satiksmes drošību noteicošos principus; |
| --- | --- |

—

zināt satiksmes drošību noteicošos principus;

| — | piemērot elektrotehnoloģijas principus. |
| --- | --- |

—

piemērot elektrotehnoloģijas principus.

VI PIELIKUMS

RITOŠĀ SASTĀVA PROFESIONĀLO ZINĀŠANU PĀRBAUDE

Pēc speciālu mācību par ritošo sastāvu pabeigšanas vilcienu vadītājiem jāprot veikt šādi uzdevumi.

1.   Testi un pārbaudes pirms atiešanas

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | veikt maršruta pārbaudi un izskatīt attiecīgos dokumentus; |
| --- | --- |

—

veikt maršruta pārbaudi un izskatīt attiecīgos dokumentus;

| — | apkopot dokumentāciju un sagādāt nepieciešamo aprīkojumu; |
| --- | --- |

—

apkopot dokumentāciju un sagādāt nepieciešamo aprīkojumu;

| — | pārbaudīt vilcēja veiktspēju; |
| --- | --- |

—

pārbaudīt vilcēja veiktspēju;

| — | vilcējā pārbaudīt dokumentos ierakstīto informāciju; |
| --- | --- |

—

vilcējā pārbaudīt dokumentos ierakstīto informāciju;

| — | veicot īpašas pārbaudes un testus, pārliecināties, vai vilcējs spēj nodrošināt nepieciešamo vilcējspēku un vai darbojas drošības ierīce; |
| --- | --- |

—

veicot īpašas pārbaudes un testus, pārliecināties, vai vilcējs spēj nodrošināt nepieciešamo vilcējspēku un vai darbojas drošības ierīce;

| — | veikt jebkuras ikdienas profilaktiskās apkopes darbības. |
| --- | --- |

—

veikt jebkuras ikdienas profilaktiskās apkopes darbības.

2.   Ritošā sastāva zināšanas

Lai vadītu lokomotīvi, vilcienu vadītājam jāpārzina visas tā rīcībā esošās vadības un uztveršanas ierīces, jo īpaši tās, kas saistītas ar:

| — | vilci; |
| --- | --- |

—

vilci;

| — | bremzēšanu; |
| --- | --- |

—

bremzēšanu;

| — | satiksmes drošības aprīkojumu. |
| --- | --- |

—

satiksmes drošības aprīkojumu.

Lai atklātu un konstatētu ritošā sastāva bojājumu vietas, ziņotu par tām un noteiktu, kas ir nepieciešams tā remontam, un atsevišķos gadījumos veiktu remontu, vilcienu vadītājam jāpārzina (1):

| — | ritošā sastāva sastāvdaļas, to pielietojums, ka arī īpašs vagonu aprīkojums, jo īpaši sistēma vilciena apturēšanai, atverot bremžu caurulīti; |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva sastāvdaļas, to pielietojums, ka arī īpašs vagonu aprīkojums, jo īpaši sistēma vilciena apturēšanai, atverot bremžu caurulīti;

| — | ritošā sastāva iekšpuses un ārpuses marķējuma nozīme, jo īpaši to simbolu nozīme, kurus lieto bīstamu preču pārvadāšanā; |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva iekšpuses un ārpuses marķējuma nozīme, jo īpaši to simbolu nozīme, kurus lieto bīstamu preču pārvadāšanā;

| — | vilcējiem raksturīgās daļas (2). |
| --- | --- |

—

vilcējiem raksturīgās daļas (2).

3.   Bremžu pārbaude

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | pirms atiešanas pārbaudīt, vai vilciena faktiskā bremzēšanas jauda atbilst tai bremzēšanas jaudai, kāda nepieciešama dzelzceļa līnijā saskaņā ar transportlīdzekļa dokumentāciju; |
| --- | --- |

—

pirms atiešanas pārbaudīt, vai vilciena faktiskā bremzēšanas jauda atbilst tai bremzēšanas jaudai, kāda nepieciešama dzelzceļa līnijā saskaņā ar transportlīdzekļa dokumentāciju;

| — | pirms atiešanas pārbaudīt vilcēja bremžu darbību iedarbināšanas un braukšanas laikā. |
| --- | --- |

—

pirms atiešanas pārbaudīt vilcēja bremžu darbību iedarbināšanas un braukšanas laikā.

4.   Vilciena ekspluatācijas režīms un maksimālais ātrums saistībā ar dzelzceļa līnijas raksturlielumiem

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | ņemt vērā pirms atiešanas saņemto informāciju; |
| --- | --- |

—

ņemt vērā pirms atiešanas saņemto informāciju;

| — | noteikt vilciena vadīšanas veidu un maksimālo ātrumu, pamatojoties uz tādiem mainīgajiem lielumiem, kā ātruma ierobežojumi vai jebkādas signalizācijas izmaiņas. |
| --- | --- |

—

noteikt vilciena vadīšanas veidu un maksimālo ātrumu, pamatojoties uz tādiem mainīgajiem lielumiem, kā ātruma ierobežojumi vai jebkādas signalizācijas izmaiņas.

5.   Vilciena vadīšanas veids, nebojājot iekārtas vai ritošo sastāvu

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | izmantot visas pieejamās vadības sistēmas saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem; |
| --- | --- |

—

izmantot visas pieejamās vadības sistēmas saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem;

| — | iedarbināt vilcienu, ņemot vērā adhēziju un jaudas ierobežojumus; |
| --- | --- |

—

iedarbināt vilcienu, ņemot vērā adhēziju un jaudas ierobežojumus;

| — | jebkurā brīdī zināt vilciena pozīciju uz dzelzceļa līnijas; |
| --- | --- |

—

jebkurā brīdī zināt vilciena pozīciju uz dzelzceļa līnijas;

| — | pielietot bremzes, lai samazinātu ātrumu un apturētu vilcienu, ņemot vērā ritošā sastāva un iekārtu stāvokli. |
| --- | --- |

—

pielietot bremzes, lai samazinātu ātrumu un apturētu vilcienu, ņemot vērā ritošā sastāva un iekārtu stāvokli.

6.   Bojājumi

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | pamanīt vilciena darbībai neraksturīgas iezīmes; |
| --- | --- |

—

pamanīt vilciena darbībai neraksturīgas iezīmes;

| — | noteikt bojājumu pazīmes, izšķirt tās un reaģēt atbilstīgi to salīdzinošajam svarīgumam, vienmēr piešķirot prioritāti dzelzceļa satiksmes un cilvēku drošībai; |
| --- | --- |

—

noteikt bojājumu pazīmes, izšķirt tās un reaģēt atbilstīgi to salīdzinošajam svarīgumam, vienmēr piešķirot prioritāti dzelzceļa satiksmes un cilvēku drošībai;

| — | pārzināt pieejamos aizsardzības un sakaru līdzekļus; |
| --- | --- |

—

pārzināt pieejamos aizsardzības un sakaru līdzekļus;

| — | pārbaudīt vilcienu, lai atklātu jebkuru mazāko bojājumu; |
| --- | --- |

—

pārbaudīt vilcienu, lai atklātu jebkuru mazāko bojājumu;

| — | mēģināt novērst šādus bojājumus. |
| --- | --- |

—

mēģināt novērst šādus bojājumus.

7.   Ekspluatācijas starpgadījumi un nelaimes gadījumi, ugunsgrēki un nelaimes gadījumi ar cietušajiem

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | veikt pasākumus, lai neļautu patvaļīgi iekļūt vilcienā un izsaukt palīdzību, ja nelaimes gadījumā cietuši vilcienā esošie cilvēki; |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, lai neļautu patvaļīgi iekļūt vilcienā un izsaukt palīdzību, ja nelaimes gadījumā cietuši vilcienā esošie cilvēki;

| — | noteikt, vai vilciens pārvadā bīstamas preces, kā arī noteikt to atrašanās vietu, vadoties pēc vilciena dokumentācijas un vagonu sarakstiem. |
| --- | --- |

—

noteikt, vai vilciens pārvadā bīstamas preces, kā arī noteikt to atrašanās vietu, vadoties pēc vilciena dokumentācijas un vagonu sarakstiem.

8.   Nosacījumi brauciena turpināšanai pēc nelaimes gadījuma ar ritošo sastāvu

Pēc nelaimes gadījuma vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | izlemt, vai vilciens var turpināt ceļu un ar kādiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

izlemt, vai vilciens var turpināt ceļu un ar kādiem nosacījumiem;

| — | iespējami īsā laikā šos nosacījumus paziņot infrastruktūras pārvaldītājam. |
| --- | --- |

—

iespējami īsā laikā šos nosacījumus paziņot infrastruktūras pārvaldītājam.

9.   Vilciena apstādināšana

Vilcienu vadītājiem jāveic pasākumi, lai nodrošinātos pret pēkšņu vilciena iedarbināšanos pat vissarežģītākajos apstākļos.

---

(1)  jo īpaši:

| — | mehāniskā uzbūve |
| --- | --- |

—

mehāniskā uzbūve

| — | bremžu sistēma |
| --- | --- |

—

bremžu sistēma

| — | atkabināšanas un sakabināšanas aprīkojums |
| --- | --- |

—

atkabināšanas un sakabināšanas aprīkojums

| — | ritošā daļa |
| --- | --- |

—

ritošā daļa

| — | drošības aprīkojums. |
| --- | --- |

—

drošības aprīkojums.

(2)  jo īpaši:

| — | pantogrāfs un augstsprieguma shēmas |
| --- | --- |

—

pantogrāfs un augstsprieguma shēmas

| — | degvielas tvertnes, degvielas padeves sistēma, izplūdes iekārta |
| --- | --- |

—

degvielas tvertnes, degvielas padeves sistēma, izplūdes iekārta

| — | vilces ķēde, dzinēji un transmisija |
| --- | --- |

—

vilces ķēde, dzinēji un transmisija

| — | akaru iekārta (radio saziņai starp zemes staciju un vilcienu, utt.) |
| --- | --- |

—

akaru iekārta (radio saziņai starp zemes staciju un vilcienu, utt.)

VII PIELIKUMS

INFRASTRUKTŪRAS PROFESIONĀLO ZINĀŠANU PĀRBAUDE

Infrastruktūras tēmas

1.   Bremžu pārbaude

Vilcienu vadītājiem pirms atiešanas jāpārbauda, vai vilciena faktiskā bremzēšanas jauda atbilst tai bremzēšanas jaudai, kāda nepieciešama dzelzceļa līnijā saskaņā ar transportlīdzekļa dokumentāciju.

2.   Ekspluatācijas veids un vilciena maksimālais ātrums saskaņā ar dzelzceļa līnijas raksturlielumiem

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | ņemt vērā pirms atiešanas saņemto informāciju, piemēram, ātruma ierobežojumus vai signalizācijas izmaiņas; |
| --- | --- |

—

ņemt vērā pirms atiešanas saņemto informāciju, piemēram, ātruma ierobežojumus vai signalizācijas izmaiņas;

| — | noteikt vilciena vadīšanas veidu un maksimālo ātrumu, ņemot vērā dzelzceļa līnijas raksturlielumus. |
| --- | --- |

—

noteikt vilciena vadīšanas veidu un maksimālo ātrumu, ņemot vērā dzelzceļa līnijas raksturlielumus.

3.   Dzelzceļa līnijas pārzināšana

Vilcienu vadītājiem jāparedz iespējamās problēmas un atbilstīgi jāreaģē saskaņā ar drošības un izpildes noteikumiem. Līdz ar to viņiem pilnībā jāpārzina dzelzceļa līnijas un objekti savā maršrutā, kā arī jebkurā iepriekš apstiprinātā līdzvērtīgā maršrutā.

Svarīgi ir šādi aspekti:

| — | ekspluatācijas nosacījumi (sliežu ceļu maiņa, vienvirziena ceļš, utt.) |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas nosacījumi (sliežu ceļu maiņa, vienvirziena ceļš, utt.)

| — | attiecīgajam braukšanas veidam piemēroto sliežu ceļu noteikšana; |
| --- | --- |

—

attiecīgajam braukšanas veidam piemēroto sliežu ceļu noteikšana;

| — | ekspluatācijas režīms; |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas režīms;

| — | bloku sistēma un ar to saistītie noteikumi; |
| --- | --- |

—

bloku sistēma un ar to saistītie noteikumi;

| — | staciju nosaukumi, kā arī staciju un signālposteņu atrašanās vietas un to attālumi, lai atbilstīgi pielāgotu braukšanas veidu; |
| --- | --- |

—

staciju nosaukumi, kā arī staciju un signālposteņu atrašanās vietas un to attālumi, lai atbilstīgi pielāgotu braukšanas veidu;

| — | signalizācija par dažādu ekspluatācijas vai energoapgādes sistēmu maiņu; |
| --- | --- |

—

signalizācija par dažādu ekspluatācijas vai energoapgādes sistēmu maiņu;

| — | ātruma ierobežojumi dažādām vilcienu kategorijām, ko ekspluatē vilciena vadītājs; |
| --- | --- |

—

ātruma ierobežojumi dažādām vilcienu kategorijām, ko ekspluatē vilciena vadītājs;

| — | topogrāfiskā struktūra; |
| --- | --- |

—

topogrāfiskā struktūra;

| — | īpaši bremzēšanas nosacījumi, piemēram, dzelzceļa līnijās ar stāvu nogāzi; |
| --- | --- |

—

īpaši bremzēšanas nosacījumi, piemēram, dzelzceļa līnijās ar stāvu nogāzi;

| — | īpašas ekspluatācijas īpatnības: īpaši signāli, zīmes, atiešanas nosacījumi, utt. |
| --- | --- |

—

īpašas ekspluatācijas īpatnības: īpaši signāli, zīmes, atiešanas nosacījumi, utt.

4.   Drošības noteikumi

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | iedarbināt vilcienu tikai pēc visu paredzēto nosacījumu izpildes (vilcienu saraksts, izbraukšanas pavēle vai signāls, signālu ieslēgšana vajadzības gadījumā, utt.); |
| --- | --- |

—

iedarbināt vilcienu tikai pēc visu paredzēto nosacījumu izpildes (vilcienu saraksts, izbraukšanas pavēle vai signāls, signālu ieslēgšana vajadzības gadījumā, utt.);

| — | ievērot signālus sliežu ceļa malā vai vadītāja kabīnē, nekavējoties tos izprast un nekļūdīgi rīkoties saskaņā ar norādījumiem; |
| --- | --- |

—

ievērot signālus sliežu ceļa malā vai vadītāja kabīnē, nekavējoties tos izprast un nekļūdīgi rīkoties saskaņā ar norādījumiem;

| — | nodrošināt drošu vilciena vadību saskaņā ar īpašiem ekspluatācijas režīmiem: ievērot īpašu režīmu, ja tas noteikts instrukcijās, kā arī pagaidu ātruma ierobežojumus, braukšanu pretējā virzienā, atļauju braukt garām signāliem briesmu gadījumā, pārslēgšanas operācijas, pagriezienus, noteikumus braucot cauri būvlaukumiem, utt.; |
| --- | --- |

—

nodrošināt drošu vilciena vadību saskaņā ar īpašiem ekspluatācijas režīmiem: ievērot īpašu režīmu, ja tas noteikts instrukcijās, kā arī pagaidu ātruma ierobežojumus, braukšanu pretējā virzienā, atļauju braukt garām signāliem briesmu gadījumā, pārslēgšanas operācijas, pagriezienus, noteikumus braucot cauri būvlaukumiem, utt.;

| — | ievērot plānotās vai papildu pieturas un, ja nepieciešams, šo pieturu laikā veikt pasažieriem nepieciešamās papildu darbības, proti, atvērt un aizvērt durvis. |
| --- | --- |

—

ievērot plānotās vai papildu pieturas un, ja nepieciešams, šo pieturu laikā veikt pasažieriem nepieciešamās papildu darbības, proti, atvērt un aizvērt durvis.

5.   Vilciena vadīšana

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | jebkurā brīdī zināt vilciena pozīciju uz dzelzceļa līnijas; |
| --- | --- |

—

jebkurā brīdī zināt vilciena pozīciju uz dzelzceļa līnijas;

| — | pielietot bremzes, lai samazinātu ātrumu un apturētu vilcienu, ņemot vērā ritošā sastāva un iekārtu stāvokli; |
| --- | --- |

—

pielietot bremzes, lai samazinātu ātrumu un apturētu vilcienu, ņemot vērā ritošā sastāva un iekārtu stāvokli;

| — | pielāgot vilciena vadīšanu saskaņā ar grafiku un saņemtajām energotaupības pavēlēm, ņemot vērā vilcēja, vilciena, dzelzceļa līnijas un vides raksturlielumus. |
| --- | --- |

—

pielāgot vilciena vadīšanu saskaņā ar grafiku un saņemtajām energotaupības pavēlēm, ņemot vērā vilcēja, vilciena, dzelzceļa līnijas un vides raksturlielumus.

6.   Bojājumi

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | pamanīt, ciktāl to atļauj vilciena ekspluatācija, infrastruktūrai vai videi neraksturīgas iezīmes attiecībā uz signāliem, sliežu ceļiem, energoapgādi, pārmijām, sliežu ceļa apkārtni, pārējo satiksmi; |
| --- | --- |

—

pamanīt, ciktāl to atļauj vilciena ekspluatācija, infrastruktūrai vai videi neraksturīgas iezīmes attiecībā uz signāliem, sliežu ceļiem, energoapgādi, pārmijām, sliežu ceļa apkārtni, pārējo satiksmi;

| — | pamanīt vilciena darbībai neraksturīgas iezīmes; |
| --- | --- |

—

pamanīt vilciena darbībai neraksturīgas iezīmes;

| — | zināt noteiktus attālumus, lai izvairītos no šķēršļiem; |
| --- | --- |

—

zināt noteiktus attālumus, lai izvairītos no šķēršļiem;

| — | iespējami īsā laikā ziņot infrastruktūras pārvaldītājam par pamanīto bojājumu vietu un veidu, pārliecinoties, ka informācija ir pareizi saprasta; |
| --- | --- |

—

iespējami īsā laikā ziņot infrastruktūras pārvaldītājam par pamanīto bojājumu vietu un veidu, pārliecinoties, ka informācija ir pareizi saprasta;

| — | kad vien tas nepieciešams, nodrošināt vai veikt pasākumus, lai nodrošinātu satiksmes un cilvēku drošību. |
| --- | --- |

—

kad vien tas nepieciešams, nodrošināt vai veikt pasākumus, lai nodrošinātu satiksmes un cilvēku drošību.

7.   Ekspluatācijas starpgadījumi un nelaimes gadījumi, ugunsgrēki un nelaimes gadījumi ar cietušajiem

Vilcienu vadītājiem nepieciešams:

| — | veikt pasākumus, lai neļautu patvaļīgi iekļūt vilcienā un izsaukt palīdzību, ja nelaimes gadījumā cietuši cilvēki; |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, lai neļautu patvaļīgi iekļūt vilcienā un izsaukt palīdzību, ja nelaimes gadījumā cietuši cilvēki;

| — | noteikt nepieciešamo vilciena pieturvietu ugunsgrēka gadījumā un, ja nepieciešams, palīdzēt evakuēt pasažierus; |
| --- | --- |

—

noteikt nepieciešamo vilciena pieturvietu ugunsgrēka gadījumā un, ja nepieciešams, palīdzēt evakuēt pasažierus;

| — | iespējami īsā laikā sniegt noderīgu informāciju par ugunsgrēku, ja vilciena vadītājs viens pats nespēj kontrolēt uguns izplatību; |
| --- | --- |

—

iespējami īsā laikā sniegt noderīgu informāciju par ugunsgrēku, ja vilciena vadītājs viens pats nespēj kontrolēt uguns izplatību;

| — | pēc starpgadījuma pieņemt lēmumu, vai ritošais sastāvs var turpināt ceļu un ar kādiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

pēc starpgadījuma pieņemt lēmumu, vai ritošais sastāvs var turpināt ceļu un ar kādiem nosacījumiem;

| — | iespējami īsā laikā šos nosacījumus paziņot infrastruktūras pārvaldītājam. |
| --- | --- |

—

iespējami īsā laikā šos nosacījumus paziņot infrastruktūras pārvaldītājam.

P6_TA(2005)0356

Starptautisko vilcienu pasažieru tiesības un pienākumi ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0143) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0143) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0003/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0003/2004),

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0123/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0123/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0049

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 28. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005 par dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesībām un pienākumiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kopējās transporta politikas kontekstā ir svarīgi nodrošināt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu kvalitāti
  un dzelzceļa
  pārvadājumu izmantotāju tiesības un
  uzlabot dzelzceļa
  pasažieru pārvadājumu kvalitāti un efektivitāti, lai palielinātu dzelzceļa pārvadājumu daļu attiecībā uz citiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

(1)

Kopējās transporta politikas kontekstā ir svarīgi nodrošināt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu kvalitāti
  un dzelzceļa
  pārvadājumu izmantotāju tiesības un
  uzlabot dzelzceļa
  pasažieru pārvadājumu kvalitāti un efektivitāti, lai palielinātu dzelzceļa pārvadājumu daļu attiecībā uz citiem pārvadājumu veidiem.

| (2) | Patērētāju aizsardzības politikas stratēģijā 2002.-2006. gadam (4) ir noteikts mērķis sasniegt augstu patērētāju aizsardzības līmeni transporta jomā un nodrošināt patērētāju aizsardzību saskaņā ar Līguma 153. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Patērētāju aizsardzības politikas stratēģijā 2002.-2006. gadam (4) ir noteikts mērķis sasniegt augstu patērētāju aizsardzības līmeni transporta jomā un nodrošināt patērētāju aizsardzību saskaņā ar Līguma 153. panta 2. punkta prasībām.

| (3) | Spēkā esošā 1980. gada 9. maija Konvencija par starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) ietver Vienotos noteikumus attiecībā uz Starptautisko dzelzceļa pasažieru dzelzceļa pārvadājumu līgumu (CIV – konvencijas A pielikums). COTIF grozīja ar “Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu”. Kopienas pievienošanās COTIF konvencijai būs iespējama, kad “Viļņas protokols” būs stājies spēkā. Ir svarīgi, lai šajā regulā tiktu ņemti vērā CIV ietvertie noteikumi. Tomēr ir vēlams paplašināt regulas darbības sfēru un aizsargāt ne tikai starptautiskos, bet arī vietējos pasažierus. Juridiskās precizitātes apsvērumu dēļ ir svarīgi izvairīties no noteikumu iekļaušanas regulā burtiskā veidā, ja CIV šie noteikumi jau ir ietverti. |
| --- | --- |

(3)

Spēkā esošā 1980. gada 9. maija Konvencija par starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) ietver Vienotos noteikumus attiecībā uz Starptautisko dzelzceļa pasažieru dzelzceļa pārvadājumu līgumu (CIV – konvencijas A pielikums). COTIF grozīja ar “Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu”. Kopienas pievienošanās COTIF konvencijai būs iespējama, kad “Viļņas protokols” būs stājies spēkā. Ir svarīgi, lai šajā regulā tiktu ņemti vērā CIV ietvertie noteikumi. Tomēr ir vēlams paplašināt regulas darbības sfēru un aizsargāt ne tikai starptautiskos, bet arī vietējos pasažierus. Juridiskās precizitātes apsvērumu dēļ ir svarīgi izvairīties no noteikumu iekļaušanas regulā burtiskā veidā, ja CIV šie noteikumi jau ir ietverti.

| (4) | Dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu izmantotājiem ir tiesības saņemt informāciju par pakalpojumu pirms reisa, pēc reisa un tā laikā. |
| --- | --- |

(4)

Dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu izmantotājiem ir tiesības saņemt informāciju par pakalpojumu pirms reisa, pēc reisa un tā laikā.

| (5) | Dzelzceļa pasažieris ir pārvadājuma līguma vājākā puse, un tādēļ pasažieru tiesības ir jāaizsargā. |
| --- | --- |

(5)

Dzelzceļa pasažieris ir pārvadājuma līguma vājākā puse, un tādēļ pasažieru tiesības ir jāaizsargā.

| (6) | Dzelzceļa pasažieru biļešu tirdzniecībā lietotās datorizētās sistēmas, tās pareizi izmantojot, var sniegt svarīgus un lietderīgus pakalpojumus dzelzceļa pasažieriem. Tādēļ ir vajadzīgs, izvairoties no diskriminācijas, atvieglot piekļuvi šādām sistēmām. |
| --- | --- |

(6)

Dzelzceļa pasažieru biļešu tirdzniecībā lietotās datorizētās sistēmas, tās pareizi izmantojot, var sniegt svarīgus un lietderīgus pakalpojumus dzelzceļa pasažieriem. Tādēļ ir vajadzīgs, izvairoties no diskriminācijas, atvieglot piekļuvi šādām sistēmām.

| (7) | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir jāsadarbojas, lai atvieglotu pāreju no viena tīkla uz citu, kā arī no viena operatora uz citu, un ar šo sadarbību
  jāveicina
  komplekso biļešu pieejamība dzelzceļa pasažieriem. |
| --- | --- |

(7)

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir jāsadarbojas, lai atvieglotu pāreju no viena tīkla uz citu, kā arī no viena operatora uz citu, un ar šo sadarbību
  jāveicina
  komplekso biļešu pieejamība dzelzceļa pasažieriem.

| (8) | Lai nodrošinātu,
  ka dzelzceļa
  pārvadājuma pasažieris gūst labumu no šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri sniedz dzelzceļa pārvadājumu pasažieru pakalpojumus, ir jāsadarbojas. Jebkuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kurš sniedz dzelzceļa pārvadājumu pasažieru pakalpojumus, ir jābūt pieejamai šādai sadarbībai ar nediskriminējošiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu,
  ka dzelzceļa
  pārvadājuma pasažieris gūst labumu no šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri sniedz dzelzceļa pārvadājumu pasažieru pakalpojumus, ir jāsadarbojas. Jebkuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kurš sniedz dzelzceļa pārvadājumu pasažieru pakalpojumus, ir jābūt pieejamai šādai sadarbībai ar nediskriminējošiem noteikumiem.

| (9) | Dzelzceļa pārvadājumu pasažieru pakalpojumiem ir jāsniedz vispārējs labums
  visiem
  pilsoņiem.
  Visiem pasažieriem, ieskaitot pasažierus ar invaliditāti vai citus pasažierus ar ierobežotām pārvietošanās spējām, ir tiesības uz
  vienlīdzīgām iespējām ceļošanai ar dzelzceļu
  nejūtot diskrimināciju
  . |
| --- | --- |

(9)

Dzelzceļa pārvadājumu pasažieru pakalpojumiem ir jāsniedz vispārējs labums
  visiem
  pilsoņiem.
  Visiem pasažieriem, ieskaitot pasažierus ar invaliditāti vai citus pasažierus ar ierobežotām pārvietošanās spējām, ir tiesības uz
  vienlīdzīgām iespējām ceļošanai ar dzelzceļu
  nejūtot diskrimināciju
  .

| (10) | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un staciju vadībai vienmēr būtu jāņem vērā visas to cilvēku iespējamās problēmas, kuriem ir ierobežotas pārvietošanās spējas, kad, iegādājoties jaunu ritošo sastāvu vai rekonstruējot stacijas, sistemātiski uzlabotu informācijas un atbalsta struktūras, kā arī vispārējās dzelzceļa tīklu piekļuves iespējas. |
| --- | --- |

(10)

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un staciju vadībai vienmēr būtu jāņem vērā visas to cilvēku iespējamās problēmas, kuriem ir ierobežotas pārvietošanās spējas, kad, iegādājoties jaunu ritošo sastāvu vai rekonstruējot stacijas, sistemātiski uzlabotu informācijas un atbalsta struktūras, kā arī vispārējās dzelzceļa tīklu piekļuves iespējas.

| (11) | Drošas un mūsdienīgas dzelzceļa pārvadājumu sistēmas nodrošināšanai ir nepieciešama neierobežotas atbildības sistēma pasažieru nāves vai traumas gadījumā. |
| --- | --- |

(11)

Drošas un mūsdienīgas dzelzceļa pārvadājumu sistēmas nodrošināšanai ir nepieciešama neierobežotas atbildības sistēma pasažieru nāves vai traumas gadījumā.

| (12) | Ieviešot ierobežojumus atbildībai par bagāžas nozaudēšanu vai sabojāšanu, kā arī par kaitējumu, kas radies kavēšanās, nokavētas pārsēšanās vai brauciena atcelšanas dēļ, ir jāpanāk lielāka skaidrība un jārada
  stimuls dzelzceļa
  pasažieru pārvadājumu tirgum, kas savukārt dos labumu pasažieriem. |
| --- | --- |

(12)

Ieviešot ierobežojumus atbildībai par bagāžas nozaudēšanu vai sabojāšanu, kā arī par kaitējumu, kas radies kavēšanās, nokavētas pārsēšanās vai brauciena atcelšanas dēļ, ir jāpanāk lielāka skaidrība un jārada
  stimuls dzelzceļa
  pasažieru pārvadājumu tirgum, kas savukārt dos labumu pasažieriem.

| (13) | Ir vēlams atvieglot nelaimes gadījumu upuru un viņu apgādājamo īstermiņa finansiālās rūpes laika periodā tūlīt pēc nelaimes gadījuma. |
| --- | --- |

(13)

Ir vēlams atvieglot nelaimes gadījumu upuru un viņu apgādājamo īstermiņa finansiālās rūpes laika periodā tūlīt pēc nelaimes gadījuma.

| (14) | Ir svarīgi, lai šīs regulas noteikumus piemēro arī tad, ja pasažieru pārvadājumus veic ar citiem pārvadājuma veidiem, it īpaši pa jūru vai iekšējiem ūdensceļiem, vai nu īslaicīgu izmaiņu dēļ, vai veicot daļu no brauciena ar dzelzceļu. Šāds dzelzceļa operatora atbildības pārsvars atbilst starptautiskām konvencijām, it īpaši 1. panta 3) apakšpunktam CIV, “Viļņas protokolam” un 2002.gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un to bagāžas jūras pārvadājumu 2. panta 2) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(14)

Ir svarīgi, lai šīs regulas noteikumus piemēro arī tad, ja pasažieru pārvadājumus veic ar citiem pārvadājuma veidiem, it īpaši pa jūru vai iekšējiem ūdensceļiem, vai nu īslaicīgu izmaiņu dēļ, vai veicot daļu no brauciena ar dzelzceļu. Šāds dzelzceļa operatora atbildības pārsvars atbilst starptautiskām konvencijām, it īpaši 1. panta 3) apakšpunktam CIV, “Viļņas protokolam” un 2002.gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un to bagāžas jūras pārvadājumu 2. panta 2) apakšpunktam.

| (15) | Ja reisu izpilda secīgi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, pasažieriem ir jāvar ierosināt prasību pret jebkuru no pārvadājumā iesaistītajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(15)

Ja reisu izpilda secīgi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, pasažieriem ir jāvar ierosināt prasību pret jebkuru no pārvadājumā iesaistītajiem uzņēmumiem.

| (16) | Dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus interesēs ir nodrošināt augstu drošības līmeni stacijās un vilcienā. |
| --- | --- |

(16)

Dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus interesēs ir nodrošināt augstu drošības līmeni stacijās un vilcienā.

| (17) | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma un citu pasažieru interesēs pasažierim ir jāievēro noteiktas uzvedības normas. |
| --- | --- |

(17)

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma un citu pasažieru interesēs pasažierim ir jāievēro noteiktas uzvedības normas.

| 18) | šīs regulas ietekmi ir jāpārskata, jo īpaši, attiecībā uz inflāciju un konkurences līmeņa izmaiņām attiecīgajos dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgos. |
| --- | --- |

18)

šīs regulas ietekmi ir jāpārskata, jo īpaši, attiecībā uz inflāciju un konkurences līmeņa izmaiņām attiecīgajos dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgos.

| 19) | šī regula nedrīkst ierobežot Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5). |
| --- | --- |

19)

šī regula nedrīkst ierobežot Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5).

| (20) | Dalībvalstīm jānosaka sankcijas, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstīm jānosaka sankcijas, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpšanas gadījumā.

| (21) | Tā kā
  dalībvalstis vienas pašas nespēj pienācīgi sasniegt šīs regulas mērķi, tas ir, attīstīt Kopienas dzelzceļu un ieviest pasažieru
  tiesības dzelzceļa
  satiksmē, un tāpēc to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā
  dalībvalstis vienas pašas nespēj pienācīgi sasniegt šīs regulas mērķi, tas ir, attīstīt Kopienas dzelzceļu un ieviest pasažieru
  tiesības dzelzceļa
  satiksmē, un tāpēc to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai.

| 22) | šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6), |
| --- | --- |

22)

šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.
     
  Ar šo regulu tiek ieviesti daži Konvencijas par starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) noteikumi un tajā ir ietverts zināms skaits papildnoteikumu.

2.   Šī regula nosaka
  visu
  dzelzceļa pasažieru tiesības un pienākumus.

Pakalpojumu valsts līgumos arī ir jāgarantē vismaz tāds aizsardzības līmenis, kāds ir paredzēts šajā regulā. Dalībvalstis drīkst paredzēt plašāku tiesību kopumu iekšzemes tiesību aktos vai pakalpojumu valsts līgumos. Piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis var lūgt piešķirt atkāpi no šī noteikuma. Pieņemot lēmumu par atkāpes piešķiršanu, Komisija ņems vērā stāvokli attiecīgās dalībvalsts dzelzceļa pārvadājumu tirgū, kā arī šī tirgus attīstību.

3.   
  Ja
  Kopiena ir noslēgusi nolīgumu par dzelzceļa pārvadājumiem ar trešo valsti, šo regulu piemēro arī starptautiskajiem reisiem uz minēto valsti vai no tās, kā arī tranzītam caur šo
  valsti.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir jebkurš valsts vai privāts uzņēmums, kurš ir licencēts saskaņā ar piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem un
  kura darbības
  veids ir
  regulāri
  sniegt pasažieru dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, ietverot vilces nodrošināšanu; |
| --- | --- |

1)

“dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir jebkurš valsts vai privāts uzņēmums, kurš ir licencēts saskaņā ar piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem un
  kura darbības
  veids ir
  regulāri
  sniegt pasažieru dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, ietverot vilces nodrošināšanu;

| 2) | “infrastruktūras pārvaldītājs” ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai tās daļas izveidi un uzturēšanu, kā noteikts Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvas 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību
   (7) 3. pantā, un tas var ietvert arī kontroles un drošības sistēmu vadību. Infrastruktūras pārvaldītāja funkcijas dzelzceļa tīklā vai tīkla daļā var veikt dažādas iestādes vai uzņēmumi; |
| --- | --- |

2)

“infrastruktūras pārvaldītājs” ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai tās daļas izveidi un uzturēšanu, kā noteikts Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvas 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību
   (7) 3. pantā, un tas var ietvert arī kontroles un drošības sistēmu vadību. Infrastruktūras pārvaldītāja funkcijas dzelzceļa tīklā vai tīkla daļā var veikt dažādas iestādes vai uzņēmumi;

| 3) | “jaudu sadalījuma iestāde” ir organizācija, kas atbild par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadalījumu; |
| --- | --- |

3)

“jaudu sadalījuma iestāde” ir organizācija, kas atbild par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadalījumu;

| 4) | “maksas iekasētāja iestāde” ir organizācija, kas atbild par maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras jaudas izmantošanu; |
| --- | --- |

4)

“maksas iekasētāja iestāde” ir organizācija, kas atbild par maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras jaudas izmantošanu;

| 5) | “ceļojuma rīkotājs” ir organizētājs vai mazumtirgotājs, kas nav dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīvas 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām (8) 2. panta 2. un 3. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

5)

“ceļojuma rīkotājs” ir organizētājs vai mazumtirgotājs, kas nav dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīvas 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām (8) 2. panta 2. un 3. punkta nozīmē;

| 6) | “galvenā dzelzceļa stacija” ir dzelzceļa stacija,
  kuru par tādām nosaka attiecīgā dalībvalsts, pamatojoties uz to satiksmes intensitāti, starptautisko raksturu un/vai ģeogrāfiskās atrašanās vietu
  ; |
| --- | --- |

6)

“galvenā dzelzceļa stacija” ir dzelzceļa stacija,
  kuru par tādām nosaka attiecīgā dalībvalsts, pamatojoties uz to satiksmes intensitāti, starptautisko raksturu un/vai ģeogrāfiskās atrašanās vietu
  ;

| 7) | “stacijas vadība” ir dalībvalsts organizatoriskā vienība, kas ir atbildīga par dzelzceļa staciju vadību un/vai uzturēšanu; |
| --- | --- |

7)

“stacijas vadība” ir dalībvalsts organizatoriskā vienība, kas ir atbildīga par dzelzceļa staciju vadību un/vai uzturēšanu;

| 8) | “pārvadājuma līgums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma un/vai ceļojuma rīkotāja, no vienas puses, un pasažiera, no otras puses, līgums par viena vai vairāku reisu nodrošināšanu un, attiecīgā gadījumā, vienu vai vairākām rezervācijām neatkarīgi no tā, kurš dzelzceļa vai cits pārvadājumu uzņēmums veic pārvadājumu un/vai to veic saskaņā ar apakšlīgumu ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un/vai ceļojumu rīkotāju, kas slēdz līgumu; |
| --- | --- |

8)

“pārvadājuma līgums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma un/vai ceļojuma rīkotāja, no vienas puses, un pasažiera, no otras puses, līgums par viena vai vairāku reisu nodrošināšanu un, attiecīgā gadījumā, vienu vai vairākām rezervācijām neatkarīgi no tā, kurš dzelzceļa vai cits pārvadājumu uzņēmums veic pārvadājumu un/vai to veic saskaņā ar apakšlīgumu ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un/vai ceļojumu rīkotāju, kas slēdz līgumu;

| 9) | “biļete” ir derīgs dokuments, kas ir noslēgta pārvadājuma līguma pierādījums un dod tiesības izmantot pārvadājumus vai arī līdzvērtīgs pierādījums, kurš nav papīra formā, tostarp elektroniskā formā, ko izdevis vai apstiprinājis dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums; |
| --- | --- |

9)

“biļete” ir derīgs dokuments, kas ir noslēgta pārvadājuma līguma pierādījums un dod tiesības izmantot pārvadājumus vai arī līdzvērtīgs pierādījums, kurš nav papīra formā, tostarp elektroniskā formā, ko izdevis vai apstiprinājis dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums;

| 10) | “sezonas biļete” ir pārvadājuma līgums, kas tās īpašniekam dod tiesības regulāri ceļot noteiktu laiku kādā noteiktā maršrutā; |
| --- | --- |

10)

“sezonas biļete” ir pārvadājuma līgums, kas tās īpašniekam dod tiesības regulāri ceļot noteiktu laiku kādā noteiktā maršrutā;

| 11) | “rezervācija” ir
  līgums, kas noslēgts starp pasažieri un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, kā sakarā biļete vai kāds cits apliecinājums pasažierim tiek izgatavota un izsniegta; |
| --- | --- |

11)

“rezervācija” ir
  līgums, kas noslēgts starp pasažieri un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, kā sakarā biļete vai kāds cits apliecinājums pasažierim tiek izgatavota un izsniegta;

| 12) | “tranzīta biļete” ir biļete vai biļetes, kas apliecina pārvadājuma līgumu starptautiska reisa veikšanai no sākumpunkta līdz galamērķim, izmantojot vairākus pārvadājumu pakalpojumus un/vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus; |
| --- | --- |

12)

“tranzīta biļete” ir biļete vai biļetes, kas apliecina pārvadājuma līgumu starptautiska reisa veikšanai no sākumpunkta līdz galamērķim, izmantojot vairākus pārvadājumu pakalpojumus un/vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus;

| 13) | “starptautisks reiss” ir pasažieru dzelzceļa pārvadājums, kura laikā šķērso vismaz vienu Kopienas iekšējo robežu un kuru var veikt, izmantojot starptautisku pārvadājuma pakalpojumu un/vai valsts pārvadājumu pakalpojumu attiecībā uz to reisa daļu, kas ir attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

13)

“starptautisks reiss” ir pasažieru dzelzceļa pārvadājums, kura laikā šķērso vismaz vienu Kopienas iekšējo robežu un kuru var veikt, izmantojot starptautisku pārvadājuma pakalpojumu un/vai valsts pārvadājumu pakalpojumu attiecībā uz to reisa daļu, kas ir attiecīgajā valstī;

| 14) | “starptautisks pārvadājumu pakalpojums” ir dzelzceļa pasažieru pārvadāšanas pakalpojums, kura laikā vilciens šķērso vismaz vienu Kopienas iekšējo robežu; vilcienu var pievienot citam vilcienam un/vai sadalīt, un tā dažādām daļām var būt atšķirīgas izbraukšanas stacijas un galamērķa
  stacijas
  ; |
| --- | --- |

14)

“starptautisks pārvadājumu pakalpojums” ir dzelzceļa pasažieru pārvadāšanas pakalpojums, kura laikā vilciens šķērso vismaz vienu Kopienas iekšējo robežu; vilcienu var pievienot citam vilcienam un/vai sadalīt, un tā dažādām daļām var būt atšķirīgas izbraukšanas stacijas un galamērķa
  stacijas
  ;

| 15) | “kavēšanās”
  ir laika intervāls
  starp pienākšanas
  laiku galamērķa stacijā, kas
  norādīts sarakstā, un reālo pārvadājumu pakalpojuma pienākšanas
  laiku;
  saraksta izmaiņas, kas ir paziņotas pasažieriem vismaz 48 stundas iepriekš, nav uzskatāmas par kavēšanos; |
| --- | --- |

15)

“kavēšanās”
  ir laika intervāls
  starp pienākšanas
  laiku galamērķa stacijā, kas
  norādīts sarakstā, un reālo pārvadājumu pakalpojuma pienākšanas
  laiku;
  saraksta izmaiņas, kas ir paziņotas pasažieriem vismaz 48 stundas iepriekš, nav uzskatāmas par kavēšanos;

| 16) | “atcelšana” ir plānota pārvadājuma pakalpojuma atlikšana,
  atskaitot tādus pakalpojumus, kuru atcelšana ir paziņota pasažieriem vismaz 48 stundas iepriekš; |
| --- | --- |

16)

“atcelšana” ir plānota pārvadājuma pakalpojuma atlikšana,
  atskaitot tādus pakalpojumus, kuru atcelšana ir paziņota pasažieriem vismaz 48 stundas iepriekš;

| 17) | “
  datorizētā
  dzelzceļa pārvadājumu informācijas un rezervācijas sistēma” (DDPIRS) ir datorizēta sistēma, kurā ir informācija par visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu piedāvātajiem pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem; DDPIRS uzglabātajā informācijā par pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem iekļauj:






  a) | pasažieru pārvadājumu pakalpojumu grafikus un sarakstus, |
| --- | --- | --- |

17)

“
  datorizētā
  dzelzceļa pārvadājumu informācijas un rezervācijas sistēma” (DDPIRS) ir datorizēta sistēma, kurā ir informācija par visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu piedāvātajiem pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem; DDPIRS uzglabātajā informācijā par pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem iekļauj:

a)

pasažieru pārvadājumu pakalpojumu grafikus un sarakstus,

| b) | vietu pieejamību pasažieru pārvadājumu pakalpojumos, |
| --- | --- |

b)

vietu pieejamību pasažieru pārvadājumu pakalpojumos,

| c) | biļešu cenas un īpašus nosacījumus, |
| --- | --- |

c)

biļešu cenas un īpašus nosacījumus,

| d) | vilcienu pieejamību cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, |
| --- | --- |

d)

vilcienu pieejamību cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām,

| e) | sistēmu, kuru izmantojot var rezervēt vai izsniegt biļetes, tādā apmērā, lai dažas vai visas no šīm iespējām būtu pieejamas abonentiem; |
| --- | --- |

e)

sistēmu, kuru izmantojot var rezervēt vai izsniegt biļetes, tādā apmērā, lai dažas vai visas no šīm iespējām būtu pieejamas abonentiem;

| 18) | “sistēmu piegādātājs” ir jebkurš uzņēmums un ar to saistītie uzņēmumi, kurš(-i) ir atbildīgs(-i) par Datorizētās dzelzceļa pārvadājumu informācijas un rezervācijas sistēmas darbību vai tirdzniecību;
  dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kuriem ir pašiem savas Datorizētās dzelzceļa pārvadājumu informācijas un rezervācijas sistēmas, nav sistēmu piegādātāji saskaņā ar šo definīciju; |
| --- | --- |

18)

“sistēmu piegādātājs” ir jebkurš uzņēmums un ar to saistītie uzņēmumi, kurš(-i) ir atbildīgs(-i) par Datorizētās dzelzceļa pārvadājumu informācijas un rezervācijas sistēmas darbību vai tirdzniecību;
  dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kuriem ir pašiem savas Datorizētās dzelzceļa pārvadājumu informācijas un rezervācijas sistēmas, nav sistēmu piegādātāji saskaņā ar šo definīciju;

| 19) | “persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ir jebkura persona, kuras
  patstāvība, orientēšanās vai saziņas spējas vai kuras
  pārvietošanās spējas transporta izmantošanas laikā ir samazinātas fiziskās, sensorās vai kustību nespējas dēļ, kā arī intelektuālo traucējumu, vecuma, slimības vai citu iemeslu izraisītas nespējas dēļ, un kuras stāvoklim nepieciešama īpaša uzmanība un visiem pasažieriem pieejamo pakalpojumu piemērošana šīs personas vajadzībām; |
| --- | --- |

19)

“persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ir jebkura persona, kuras
  patstāvība, orientēšanās vai saziņas spējas vai kuras
  pārvietošanās spējas transporta izmantošanas laikā ir samazinātas fiziskās, sensorās vai kustību nespējas dēļ, kā arī intelektuālo traucējumu, vecuma, slimības vai citu iemeslu izraisītas nespējas dēļ, un kuras stāvoklim nepieciešama īpaša uzmanība un visiem pasažieriem pieejamo pakalpojumu piemērošana šīs personas vajadzībām;

| 20) | “secīgs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas nodrošina daļu no starptautiskā pārvadājumu pakalpojuma; |
| --- | --- |

20)

“secīgs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas nodrošina daļu no starptautiskā pārvadājumu pakalpojuma;

| 21) | “aizvietotājs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas nav noslēdzis pārvadāšanas līgumu ar pasažieri, bet kuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums daļēji vai pilnībā uztic pārvadājuma veikšanu; |
| --- | --- |

21)

“aizvietotājs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas nav noslēdzis pārvadāšanas līgumu ar pasažieri, bet kuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums daļēji vai pilnībā uztic pārvadājuma veikšanu;

| 22) | “CIV” ir Vienotie noteikumi attiecībā uz Starptautisko dzelzceļa pasažieru dzelzceļa pārvadājumu līgumu, kas grozīti ar Viļņas protokolu, COTIF A pielikumu
  . |
| --- | --- |

22)

“CIV” ir Vienotie noteikumi attiecībā uz Starptautisko dzelzceļa pasažieru dzelzceļa pārvadājumu līgumu, kas grozīti ar Viļņas protokolu, COTIF A pielikumu
  .

II NODAĻA

INFORMĀCIJA UN BIĻETES

3. pants

Informācija par braucienu

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un/vai ceļojuma rīkotājs sniedz pasažieriem pēc
  pieprasījuma
  to informāciju, kas izklāstīta I pielikumā
  attiecībā uz pakalpojumiem, ko tie piedāvā
  .

Informācijai
  jābūt pieejamai
  tādā veidā,
  lai tā būtu ir skaidra un saprotama, un to sniedz bez maksas
  .
  Īpaša uzmanība jāveltī dzirdes un/vai redzes invalīdu vajadzībām.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un ceļojuma rīkotāji ir atbildīgi par drukātā vai elektroniskā formā sniegtās informācijas precizitāti attiecībā uz to piedāvātajiem pakalpojumiem.

4. pants

Pārvadājuma līgums un biļetes

1.   Saskaņā ar pārvadājuma līgumu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi apņemas veikt pasažiera, kā arī rokas bagāžas un bagāžas pārvadāšanu līdz galamērķim.
  Tiem jāpārvadā pasažieru divriteņi visos vilcienos, tostarp pārrobežu un ātrvilcienos, iespējams, par maksu.
  Līgums ir jāapstiprina ar vienu vai vairākām biļetēm, kuras tiek izsniegtas pasažierim. Biļetes uzskata par prima facie pierādījumu līguma noslēgšanai.
  Pārvadājuma līgumiem piemēro CIV 6. un 7. panta noteikumus.

2.   
  Neskarot 1. punktu,
  dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi izsniedz biļetes, kurās ietver vismaz II pielikumā uzskaitīto
  informāciju.

5. pants

Ceļojumu informācijas sistēmu pieejamība

1.   Neierobežojot Padomes1989. gada 24. jūlijaRegulu (EEK) Nr. 2299/89 par rīcības kodeksu attiecībā uz datorizētām rezervēšanas sistēmām (9), un jo īpaši tās 21.b pantu, piemēro še turpmāk izklāstīto 2.-7. punktu.

2.   Sistēmas
  piegādātājs jebkuram
  dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kurš par to iesniedz pieprasījumu, dod iespēju vienlīdzīgā un nediskriminējošā veidā piedalīties
  izplatīšanas
  iespēju izmantošanā saskaņā ar attiecīgās sistēmas iespējām, ievērojot tehniskus ierobežojumus, kas ir ārpus piegādātāja kontroles.

3.   Sistēmu piegādātājs:

| a) | nenosaka neizpildāmus nosacījumus nevienā no līgumiem, kas noslēgti ar pakalpojuma nodrošināšanā iesaistītu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, |
| --- | --- |

a)

nenosaka neizpildāmus nosacījumus nevienā no līgumiem, kas noslēgti ar pakalpojuma nodrošināšanā iesaistītu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu,

| b) | nepieprasa papildu nosacījumu izpildi, kuri pēc to būtības vai saskaņā ar komerciālo izmantošanas veidu nav saistīti ar līdzdalību informācijas sistēmas izmantošanā, un piemēro vienādus nosacījumus vienāda līmeņa pakalpojumiem. |
| --- | --- |

b)

nepieprasa papildu nosacījumu izpildi, kuri pēc to būtības vai saskaņā ar komerciālo izmantošanas veidu nav saistīti ar līdzdalību informācijas sistēmas izmantošanā, un piemēro vienādus nosacījumus vienāda līmeņa pakalpojumiem.

4.   Sistēmu piegādātājs nevar noteikt, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vienlaicīgi ar dalību piegādātāja informācijas sistēmā nedrīkst piedalīties arī citā sistēmā.

5.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kurš piedalās sistēmu izmantošanā, ir tiesības lauzt līgumu ar sistēmas piegādātāju, nemaksājot soda naudu, ja tas par šādu nodomu brīdina piegādātāju vismaz sešus mēnešus iepriekš un ja līguma pārtraukšanas termiņš nebeidzas pirms līguma pirmā darbības gada beigām.

6.   Piegādātāja nodrošinātās informācijas ievadīšanas un apstrādāšanas iespējas jāpiedāvā visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas ņem dalību sistēmā, izvairoties no diskriminācijas.

7.   Ja sistēmas piegādātājs papildina piedāvāto izplatīšanas sistēmu vai pakalpojumu sniegšanā izmantotās iekārtas ar uzlabojumiem, piegādātājs ar vienādiem noteikumiem piedāvā šos uzlabojumus visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas piedalās sistēmu izmantošanā, ievērojot attiecīgajā brīdī pastāvošos tehniskos ierobežojumus.

6. pants

Biļešu, tranzīta biļešu un rezervāciju
  pieejamība

1.   
  Neierobežojot
  Līguma 81., 82. un 86. pantu, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi sadarbojas, lai piedāvātu pasažieriem tranzīta biļetes starptautiskiem reisiem. Jebkuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir pieejama šāda sadarbība ar nediskriminējošiem noteikumiem. Biļešu nodrošināšanas pakalpojumus apmaksā, pamatojoties uz pakalpojumu izmaksām. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi informē Komisiju par sadarbības nolīgumu(-iem) gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

2.   
  Biļetes
  ir jāizplata pasažieriem, izmantojot:

| a) | biļešu kases un, ja iespējams,
  ērtas piekļuves

  biļešu automātus visās galvenajās dzelzceļa stacijās, vai |
| --- | --- |

a)

biļešu kases un, ja iespējams,
  ērtas piekļuves

  biļešu automātus visās galvenajās dzelzceļa stacijās, vai

| b) | tālruni/
  ērtas piekļuves

  interneta

  vietnes
  vai jebkuru citu plaši pieejamu informācijas tehnoloģiju veidu, ja šis izplatīšanas veids nerada papildu lietošanas izmaksas. |
| --- | --- |

b)

tālruni/
  ērtas piekļuves

  interneta

  vietnes
  vai jebkuru citu plaši pieejamu informācijas tehnoloģiju veidu, ja šis izplatīšanas veids nerada papildu lietošanas izmaksas.

3.
     
  Biļetes, kas ir izsniegtas saskaņā ar pakalpojumu valsts līgumiem, jāizplata, izmantojot:

| a) | biļešu kases un, ja iespējams, ērtas piekļuves biļešu automātus visās galvenajās dzelzceļa stacijās, un |
| --- | --- |

a)

biļešu kases un, ja iespējams, ērtas piekļuves biļešu automātus visās galvenajās dzelzceļa stacijās, un

| b) | tālruni / ērtas piekļuves interneta vietnes vai jebkuru citu plaši pieejamu informācijas tehnoloģiju veidu, ja šis izplatīšanas veids nerada papildu lietošanas izmaksas. |
| --- | --- |

b)

tālruni / ērtas piekļuves interneta vietnes vai jebkuru citu plaši pieejamu informācijas tehnoloģiju veidu, ja šis izplatīšanas veids nerada papildu lietošanas izmaksas.

4.
     
  Ja izbraukšanas stacijā nav biļešu kases vai biļešu automāta, dzelzceļa stacijā pasažierus vismaz informē par:

| a) | iespējām iegādāties biļeti pa tālruni, internetā vai vilcienā un kārtību, kā to var izdarīt, |
| --- | --- |

a)

iespējām iegādāties biļeti pa tālruni, internetā vai vilcienā un kārtību, kā to var izdarīt,

| b) | tuvāko galveno dzelzceļa staciju vai vietu, kur pieejamas biļešu kases un/vai biļešu automāti. |
| --- | --- |

b)

tuvāko galveno dzelzceļa staciju vai vietu, kur pieejamas biļešu kases un/vai biļešu automāti.

5.
     
  Ja drošības apsvērumu, krāpšanas apkarošanas politikas vai obligātas rezervēšanas dēļ piekļuve vilcienam vai terminālim ir atļauta tikai derīgas biļetes īpašniekiem
  , dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi piedāvā iespēju iegādāties biļetes vilcienā,
  it īpaši, ja pasažieris nevarēja iegādāties biļeti izbraukšanas stacijā šādu iemeslu dēļ:

| a) | biļešu kases bija slēgtas, |
| --- | --- |

a)

biļešu kases bija slēgtas,

| b) | nedarbojās biļešu automāti, |
| --- | --- |

b)

nedarbojās biļešu automāti,

| c) | izbraukšanas stacijā nav biļešu kases vai tirdzniecības automātu, |
| --- | --- |

c)

izbraukšanas stacijā nav biļešu kases vai tirdzniecības automātu,

| d) | izbraukšanas stacijā nav ērtas piekļuves biļešu kases vai tirdzniecības automātu, ja pasažieris ir persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām. |
| --- | --- |

d)

izbraukšanas stacijā nav ērtas piekļuves biļešu kases vai tirdzniecības automātu, ja pasažieris ir persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

Pasažierim par to ir nekavējoties jāinformē atbildīgais vilciena personāls.

7. pants

Savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas

1.
     
  Lai pasažieri varētu iegūt 3. pantā minēto informāciju, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi varētu izsniegt biļetes saskaņā ar 4. pantu, kā arī tranzīta biļetes un rezervācijas saskaņā ar 6. pantu, jāpiemēro šī panta 2. līdz 4. punkta nosacījumi.

2.
     
  Savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS), kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvas 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību

   (10)

  II nodaļā un II pielikuma 2.5 punkta a) apakšpunktā (tālvadības izmantošana pasažieru pārvadājumos), šajā regulā piemēro visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu piedāvātajiem pakalpojumiem, ieskaitot ātrgaitas pārvadājumu pakalpojumus.

3.
     
  Vienu gadu pēc šīs regulas pieņemšanas Komisija, pamatojoties uz Eiropas Dzelzceļa aģentūras iesniegtu priekšlikumu, pieņem savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas tālvadības izmantošanai pasažieru pārvadājumos. SITS nodrošina I pielikumā minētās informācijas sniegšanu.

4.
     
  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi pielāgo savas datorizētās informācijas sistēmas un rezervēšanas sistēmas atbilstoši SITS noteiktajām prasībām vēlākais vienu gadu pēc SITS pieņemšanas Komisijā.

III NODAĻA

ATBILDĪBA
  UN KOMPENSĀCIJA PASAŽIERU NĀVES VAI MIESAS BOJĀJUMU GADĪJUMĀ

8. pants

Pasažieru nāve un traumas

1.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir atbildīgs par pasažiera nāvi vai miesas bojājumiem (fiziskiem vai
  psiholoģiskiem
  ) tādā gadījumā, ja nelaimes gadījumu, kurš izraisīja nāvi vai miesas bojājumus,
  nav izraisījušas dabas katastrofas, karadarbība vai terorisma akti
  .

2.
     
  Pat tad, ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums apstrīd savu atbildību par miesas bojājumiem, kas nodarīti pasažierim, kuru tas pārvadā, uzņēmums ir vienīgais pasažiera sarunu partneris un vienīgais, no kā pasažieris var pieprasīt kompensāciju, neskarot kompensāciju, kuru dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums varētu pieprasīt par nelaimes gadījumu atbildīgajai trešai personai
  .

3.   Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu
   (11) 9. pantā noteikto pienākumu par apdrošināšanu, tādā apmērā, kādā tas saistīts ar atbildību par pasažieriem, saprot kā prasību dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam būt apdrošinātam tāda apjomā, kas nodrošina visu personu, kuras ir tiesīgas saņemt kompensāciju, spēju saņemt pilnu attiecīgās kompensācijas apjomu saskaņā ar šo regulu.

Minimālais apdrošināšanas segums katram pasažierim ir 310 000 euro.

9. pants

Kaitējuma atlīdzināšana pasažieru nāves vai gūto traumu gadījumā

1.
     
  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atbildībai par nodarīto kaitējumu pasažiera nāves vai miesas bojājumu gadījumā nav finansiālu ierobežojumu.

2.
     
  Atlīdzinot 8. panta 1. punktā minēto kaitējumu, ja atlīdzība katram pasažierim nepārsniedz 120 000 euro, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums nevar izvairīties no savas atbildības vai to ierobežot. Pārsniedzot šo summu, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums nav atbildīgs par kaitējuma atlīdzināšanu, ja tas pierāda, ka tā darbībās nav bijis nolaidības vai cita veida vainas.

3.
     
  Ja pasažiera nāves gadījumā personas, kuras pasažierim bija vai būtu bijis juridisks pienākums uzturēt, zaudē šo atbalstu, tad arī minētajām personām ir jāatlīdzina par kaitējumu.

10. pants

Avansa maksājumi

Pasažiera nāves vai gūto traumu gadījumās, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums veic avansa maksājumu tūlītēju ekonomisku vajadzību segšanai 15 dienu laikā pēc šīs personas identificēšanas, kurai pienākas kaitējuma atlīdzināšana.

Nāves gadījumā šis maksājums nav mazāks par 19 000 euro.

Šis avansa maksājums nenozīmē atbildības atzīšanu, un to var vēlāk ieturēt no jebkuras summas, ko vēlāk izmaksā saistībā ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atbildību.

IV NODAĻA

ATBILDĪBA UN KOMPENSĀCIJA PAR BAGĀŽAS, ROKAS BAGĀŽAS,CITAS BAGĀŽAS, TRANSPORTA LĪDZEKĻU UN DZĪVNIEKU BOJĀJUMIEM VAI NOZAUDĒŠANU

11. pants

Bagāža, transporta līdzekļi un dzīvnieki

1.   
  Atbildību un kompensāciju, ja pilnīgi vai daļēji ir iznīcināta vai nozaudēta, vai sabojāta rokas bagāža, cita bagāža, ratiņkrēsli, bērnu ratiņi, velosipēdi vai citi transportlīdzekļi un dzīvnieki, regulē CIV III nodaļas noteikumi, un it īpaši tās 33. līdz 46. pants.

2.   
  Neierobežojot 1.punktu, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai stacijas vadība, kas ir atbildīga par kompensācijas nodrošināšanu, ja pilnībā vai daļēji ir iznīcināti vai nozaudēti, vai sabojāti pārvietošanās/ medicīniskie palīglīdzekļi, kuri pieder pasažierim ar ierobežotām pārvietošanās spējām, maksā kompensāciju, kas nepārsniedz palīglīdzekļu aizstājējvērtību. Atbilstīgos gadījumos dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums pasažierim nodod lietošanā uz laiku aizstājējus palīglīdzekļus.

V NODAĻA

ATBILDĪBA,
  KOMPENSĀCIJAS
  UN PALĪDZĪBA KAVĒŠANĀS GADĪJUMĀ

12. pants

Kavēšanās

1.
     
  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums atbild par kavēšanos vai par kavēšanos, kuras rezultātā tiek nokavēta pārsēšanās un/vai jāatceļ pasažieru pārvadājuma pakalpojums un/vai bagāžas pārvadājums.

2.
     
  Dzelzceļa uzņēmums neatbild par kavēšanos, nokavētu pārsēšanos vai pakalpojuma atcelšanu, ja to ir izraisījuši:

| a) | ārkārtēji laika apstākļu, dabas katastrofas, karadarbība vai terorisma akti, |
| --- | --- |

a)

ārkārtēji laika apstākļu, dabas katastrofas, karadarbība vai terorisma akti,

| b) | apstākļi, kuri neattiecas uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma darbību un no kuriem pārvadātājs nevarēja izvairīties un novērst to radītās sekas, lai gan attiecīgajā situācijā bija tiem veltījis pienācīgu rūpību, |
| --- | --- |

b)

apstākļi, kuri neattiecas uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma darbību un no kuriem pārvadātājs nevarēja izvairīties un novērst to radītās sekas, lai gan attiecīgajā situācijā bija tiem veltījis pienācīgu rūpību,

| c) | pasažieris vai |
| --- | --- |

c)

pasažieris vai

| d) | trešās personas rīcība, no kuras pārvadātājs nevarēja izvairīties un novērst tās radītās sekas, lai gan attiecīgajā situācijā bija tai veltījis pienācīgu rūpību; cits dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas izmanto to pašu dzelzceļa infrastruktūru, nav uzskatāms par trešo personu. |
| --- | --- |

d)

trešās personas rīcība, no kuras pārvadātājs nevarēja izvairīties un novērst tās radītās sekas, lai gan attiecīgajā situācijā bija tai veltījis pienācīgu rūpību; cits dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas izmanto to pašu dzelzceļa infrastruktūru, nav uzskatāms par trešo personu.

3.
     
  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un/vai stacijas vadība atbild arī par novēlotu palīdzības sniegšanu stacijā vai vilcienā, ja pasažieris ar ierobežotām pārvietošanās spējam nokavē vilcienu izbraukšanas stacijā vai pārsēšanos galamērķa stacijā.

13. pants

Kompensācija par kavēšanos

1.
     
  Dzelzceļa uzņēmums pasažierim atmaksā uzcenojumu, ja faktiski sniegtie pakalpojumi neatbilst norādītajiem kritērijiem (skatīt II pielikuma 6. ievilkumu), kas attiecas uz uzcenojumu.

2.   Nezaudējot tiesības uz pārvadāšanu, pasažieris, kura pārvadājumā ir notikusi kavēšanās, drīkst pieprasīt dzelzceļa pārvadājuma uzņēmumam kompensāciju par kavēšanos. Obligātās kompensācijas par kavēšanos
  ir šādas:

| — | 25 % par kavēšanos 60 minūtes un ilgāk, |
| --- | --- |

—

25 % par kavēšanos 60 minūtes un ilgāk,

| — | 50 % par kavēšanos 120 minūtes un ilgāk, |
| --- | --- |

—

50 % par kavēšanos 120 minūtes un ilgāk,

| — | 75 % par kavēšanos 180 minūtes un ilgāk. |
| --- | --- |

—

75 % par kavēšanos 180 minūtes un ilgāk.

3.
     
  Pasažieri, kuri ir iegādājušies sezonas biļeti un kuri sezonas biļetes derīguma termiņa laikā atkārtoti saskaras ar brauciena aizkavēšanos un atcelšanu, saņem kompensāciju, ja ir to pieprasījuši. To var piešķirt dažādos veidos: bezmaksas braucieni, brauciena maksas atlaides un sezonas biļetes derīguma termiņa pagarinājums.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, iepriekš sīki apspriežoties ar lietotāju pārstāvjiem un iestādēm, kas saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, nosaka precizitātes un uzticamības kritērijus, kurus izmanto, lai piemērotu šo punktu.

4.   2. punktā minēto kompensāciju piešķir

  mēneša laikā
  pēc kompensācijas pieprasījuma iesniegšanas. Kompensāciju drīkst piešķirt ar kuponiem un/vai citiem pakalpojumiem,
  ja to nosacījumi ir elastīgi (it īpaši attiecībā uz derīguma termiņu un ceļojuma galamērķi). Pēc pasažiera pamatota pieprasījuma kompensāciju piešķir naudā
  .

5.   2. un 3. punktā minēto kompensāciju nesamazina finanšu darījumu izmaksu dēļ, piemēram, nodevu, izdevumu par tālruni vai pastmarkām dēļ. Dzelzceļa pārvadājuma uzņēmumi var noteikt minimālo robežu, kuru nesasniedzot, kompensāciju neizmaksā. Šī robeža nepārsniedz 4 euro.

6.
     
  Šis pants neskar pasažieru tiesības uz lielāku kompensāciju. Saskaņā ar šo pantu piešķirto kompensāciju var atrēķināt no šādas kompensācijas.

14. pants

Nokavētas pārsēšanās un atcelti pakalpojumi

1.
     
  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu galvenā prioritāte ir ar visiem pieejamiem līdzekļiem nodrošināt pārsēšanos un novērst reisu atcelšanu.

2.   Ja kavēšanās dēļ
  , tostarp tāpēc, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir kavējies sniegt palīdzību personai ar ierobežotām pārvietošanās spējām
  , tiek nokavēta pārsēšanās vai
  atceļ pārvadājumu
  pakalpojumu, piemēro 3. punkta nosacījumus, izņemot gadījumus, kad dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var pierādīt, ka pakalpojums
  aizkavējies vai
  atcelts tikai un vienīgi ārkārtēju apstākļu dēļ.

3.   Tad, kad dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums saskaras ar kavēšanos, kas var izraisīt nokavētu pārsēšanos, vai tad, kad pirms plānotā izbraukšanas laika dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums atceļ vai plāno atcelt
  kādu dzelzceļa
  pārvadājumu pakalpojumu, tas dara visu iespējamo, lai par to informētu pasažierus
  un nodrošinātu galamērķa sasniegšanu
  .

Pasažieriem jāpiedāvā izvēlēties vismaz viena no šādām iespējām:

| a) | pilnas biļetes cenas atmaksa saskaņā ar tās iegādes nosacījumiem, par to reisa posmu vai posmiem, kuri netika veikti, kā arī par posmu vai posmiem, kuri jau ir veikti,
  ja reiss
  vairs neatbilst pasažiera sākotnējā brauciena nolūkam, kā arī, attiecīgā gadījumā, atpakaļceļa apmaksa iespējami ātrākam braucienam uz pirmo izbraukšanas punktu. Atmaksāšanu veic saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem kā 13. panta 4. un 5. punktā minētās kompensācijas izmaksu, vai |
| --- | --- |

a)

pilnas biļetes cenas atmaksa saskaņā ar tās iegādes nosacījumiem, par to reisa posmu vai posmiem, kuri netika veikti, kā arī par posmu vai posmiem, kuri jau ir veikti,
  ja reiss
  vairs neatbilst pasažiera sākotnējā brauciena nolūkam, kā arī, attiecīgā gadījumā, atpakaļceļa apmaksa iespējami ātrākam braucienam uz pirmo izbraukšanas punktu. Atmaksāšanu veic saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem kā 13. panta 4. un 5. punktā minētās kompensācijas izmaksu, vai

| b) | pēc iespējas ātrāka brauciena turpināšana vai maršruta pārplānošana, atbilstīgi salīdzināmiem pārvadāšanas nosacījumiem
  , kas nodrošina līdzvērtīgu pieejamības pakāpi
  , līdz galamērķim,
  iespējams, izmantojot dārgākus vilcienus bez papildu izmaksām,
  vai |
| --- | --- |

b)

pēc iespējas ātrāka brauciena turpināšana vai maršruta pārplānošana, atbilstīgi salīdzināmiem pārvadāšanas nosacījumiem
  , kas nodrošina līdzvērtīgu pieejamības pakāpi
  , līdz galamērķim,
  iespējams, izmantojot dārgākus vilcienus bez papildu izmaksām,
  vai

| c) | brauciena turpināšana vai maršruta pārplānošana vēlāk, atbilstīgi salīdzināmiem pārvadāšanas nosacījumiem, līdz
  galamērķim
  . |
| --- | --- |

c)

brauciena turpināšana vai maršruta pārplānošana vēlāk, atbilstīgi salīdzināmiem pārvadāšanas nosacījumiem, līdz
  galamērķim
  .

15. pants

Atbalsts

1.   Kavēšanās, kavēšanās izraisītas nokavētas pārsēšanās vai pakalpojuma atcelšanas gadījumā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai stacijas vadība informē pasažierus par situāciju un paredzēto izbraukšanas un ierašanās laiku ne vēlāk kā desmit minūtes pēc plānotā izbraukšanas brīža vai pēc pakalpojuma pārtraukšanas.

2.   Kavēšanās, kavēšanās izraisītas nokavētas pārsēšanās vai pakalpojuma atcelšanas gadījumā pasažieriem par velti piedāvā:

| a) | ēdienu un atspirdzinošus dzērienus
  , ja iespējams,
  un/vai |
| --- | --- |

a)

ēdienu un atspirdzinošus dzērienus
  , ja iespējams,
  un/vai

| b) | izmitināšanu
  pa nakti
  ,
  ja vien tas radušajos apstākļos nav neiespējami,
  ja rodas nepieciešamība attiecīgajā vietā uzturēties vienu vai vairākas naktis vai ja nepieciešams papildu uzturēšanās laiks, un/vai |
| --- | --- |

b)

izmitināšanu
  pa nakti
  ,
  ja vien tas radušajos apstākļos nav neiespējami,
  ja rodas nepieciešamība attiecīgajā vietā uzturēties vienu vai vairākas naktis vai ja nepieciešams papildu uzturēšanās laiks, un/vai

| c) | nogādāšanu no dzelzceļa stacijas līdz
  šādai
  apmešanās vietai (viesnīcai vai citai vietai),
  vai |
| --- | --- |

c)

nogādāšanu no dzelzceļa stacijas līdz
  šādai
  apmešanās vietai (viesnīcai vai citai vietai),
  vai

| d) | ja dzelzceļa pārvadājums ir apturēts uz nenoteiktu laiku tāda iemesla dēļ, kas atšķiras no 12. panta 2. punktā minētajiem apstākļiem,
  nogādāšanu no
  skartās
  dzelzceļa stacijas līdz pakalpojuma galamērķim
  ar

  citu transporta līdzekli. |
| --- | --- |

d)

ja dzelzceļa pārvadājums ir apturēts uz nenoteiktu laiku tāda iemesla dēļ, kas atšķiras no 12. panta 2. punktā minētajiem apstākļiem,
  nogādāšanu no
  skartās
  dzelzceļa stacijas līdz pakalpojuma galamērķim
  ar

  citu transporta līdzekli.

3.   Pēc pasažiera lūguma dzelzceļa pārvadājuma uzņēmumi uz biļetes apliecina, ka dzelzceļa pārvadājumu pakalpojums ir aizkavējies, ir izraisījis nokavētu pārsēšanos vai ir atcelts.
  Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums prasa šādu apliecinājumu, tam jāveic nepieciešamie pasākumi, lai pasažieri to varētu viegli un ātri saņemt.

4.   Piemērojot 1. un 2. punktu, attiecīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums pievērš īpašu uzmanību vajadzībām, kuras rodas pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām un tos pavadošām personām, kā arī bērniem bez pavadības.
  Informācija par kavēšanos vai atcelšanu, izmitināšanu viesnīcā vai nogādāšanu ar citu transporta līdzekli, kompensācijas shēmām, kā arī brauciena turpināšanas vai maršruta pārplānošanas iespējām ir jāsniedz pieejamā veidā. Izmitināšanas vietai vai citam transporta līdzeklim, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums noorganizējis pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, ir jābūt pieejamam, kā arī ir jāsniedz atbilstīga palīdzība kavēšanās vai reisa atcelšanas gadījumos.

VI NODAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI

16. pants

Citi pārvadājumu veidi

Ja reisa posmos
  dzelzceļa vagonus pārvadā ar prāmi
  vai dzelzceļa pārvadājumu uz laiku aizstāj ar citu pārvadājuma veidu, piemēro CIV 31. pantu
  .

17. pants

Secīgi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi

Ja reisu
  veic vairāki secīgi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, tad dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kas ir iesaistīti pārvadājumā, kopīgi un atsevišķi ir atbildīgi pasažieru nāves vai miesas bojājumu gadījumā, vai arī par bagāžas bojājumiem vai nozaudēšanu, vai kavēšanos, kavēšanās izraisītu nokavētu pārsēšanos vai pakalpojuma atcelšanu.

18. pants

Aizvietotāji dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi

Gadījumā, ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums kopumā vai daļēji ir uzticējis pārvadājuma veikšanu citam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kas to aizstāj, attiecīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums tomēr ir atbildīgs par pārvadājumu kopumā
  , kā tas paredzēts CIV 39. pantā.

19. pants

Personas, par kurām dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir atbildīgs

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir atbildīgs par
  personām atbilstīgi CIV 51. pantam.

20. pants

Prasību pamats un to summēšana

Visos gadījumos, kad piemēro šo regulu, prasību pret dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu sakarā ar tā atbildību, neatkarīgi no prasības iemesla, var iesniegt tikai, ievērojot šajā regulā paredzētos nosacījumus un ierobežojumus.

Tas pats attiecas uz visu prasību iesniegšanu pret dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma personālu vai citām personām, par kurām dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir atbildīgs saskaņā ar 19. pantu.

Kompensācijas kopsumma, kuru jāmaksā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, aizvietotājam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, to personālam vai citām personām, kuru pakalpojumus izmanto pārvadājumu veikšanā, nepārsniedz šajā regulā noteiktās robežas.

21. pants

Termiņa ierobežojums prasības iesniegšanai

Termiņa ierobežojumu prasību iesniegšanai nosaka CIV 60. pants.

22. pants

Regresa prasījuma tiesības

Neviens šīs regulas noteikums neierobežo tās personas regresa prasījuma tiesības pret citām personām, kura ir atbildīga par kaitējumu saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir tiesības pieprasīt kompensāciju no infrastruktūras pārvaldītāja, lai atgūtu tās kompensācijas summu, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir izmaksājis pasažieriem. Šī infrastruktūras pārvaldītāja atbildība neskar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju
   (12) 11. pantā paredzētās darbības uzlabošanas shēmas piemērošanu
  un ir proporcionāla maksai par vilciena ceļu, ja darbības uzlabošanas shēmā nav paredzēta kompensācijas sistēma
  .

23. pants

Atteikšanās un ierobežojumu noteikšanas aizliegums

1.   Šajā regulā noteiktās saistības attiecībā uz pasažieriem nedrīkst ierobežot vai no tām atteikties, t.i., pārvadājuma līgumā paredzot izņēmumus vai iekļaujot ierobežojošu klauzulu.

2.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi var pasažierim piedāvāt izdevīgākus nosacījumus par šajā regulā izklāstītajiem obligātajiem nosacījumiem.

24. pants

Atbrīvošana no atbildības

Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums pierāda, ka kaitējumu ir izraisījusi vai veicinājusi tās personas nolaidība, neatļauta darbība vai neizdarība, kura pieprasa kompensāciju, vai tās personas attiecīgās darbības, no kuras prasītājs ieguvis savas tiesības, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pilnībā vai daļēji atbrīvo no atbildības attiecībā uz prasītāju, ciktāl šāda nolaidība, neatļauta darbība vai neizdarība ir izraisījusi vai veicinājusi kaitējumu.

VII NODAĻA

PERSONAS AR IEROBEŽOTĀM PĀRVIETOŠANĀS SPĒJĀM

25. pants

Pārvadāšanas atteikuma novēršana

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un/vai ceļojuma rīkotājs nedrīkst, pamatojoties uz pasažiera ierobežotām pārvietošanās spējām, atteikties izsniegt biļeti vai veikt
  rezervāciju pārvadājuma
  pakalpojumam, kura izbraukšanas stacija ir galvenā dzelzceļa stacija.

26. pants

Īpašs vilcienu aprīkojums

Ja pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām vilcienā ir nepieciešams īpašs aprīkojums, ko nevar nodrošināt bez ievērojamām papildu pūlēm, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma pienākums pārvadāt šādus pasažierus ir piemērojams tikai tā rīcībā esošo iespēju robežās.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus aicina palielināt savas iespējas atbilstīgi šādām vajadzībām.

27. pants

Aizliegums diskriminēt saistībā ar brauciena maksu

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un/vai ceļojumu rīkotāji nodrošina, ka pasažieriem ar invaliditāti ir iespējams iegādāties biļetes par to pašu cenu kā pasažieriem bez invaliditātes.

28. pants

Staciju un vilcienu pieejamība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un staciju vadības arvien vairāk uzlabo staciju, peronu un vilcienu pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, visus atlikušos šķēršļus novēršot, kad atjauno vai nomaina vilcienus vai kad atjauno vai būvē jaunus peronus un/vai stacijas.

29. pants

Palīdzība dzelzceļa stacijās

1.   
  Personai
  ar ierobežotām pārvietošanās spējām, izbraucot no dzelzceļa stacijas, iebraucot tajā, vai braucot tai cauri, stacijas vadība nodrošina palīdzību, lai šī persona var iekāpt vilcienā vai izkāpt no tā, kā arī pārsēsties citā atbilstošā vilcienā saskaņā ar pakalpojumu, par kuru šī persona ir iegādājusies biļeti.

2.   Pirmajā punktā minēto palīdzību nodrošina ar noteikumu, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un/vai ceļojuma rīkotāju, no kura pirkta biļete, par šādas personas vajadzību pēc attiecīgās palīdzības brīdina vismaz
  48 stundas
  pirms nepieciešamās palīdzības sniegšanas.

3.   Ja nesaņem brīdinājumu atbilstīgi
  2. punktam
  , izbraukšanas, tranzīta vai iebraukšanas stacijas vadība dara visu iespējamo, lai palīdzētu
  saskaņā ar 1. punktā noteikto
  .

4.
     
  Atbildīgā stacijas un vilciena personāla apmācības laikā īpaša uzmanība jāpievērš galvenajām problēmām, ar kurām, ceļojot ar vilcienu, saskaras personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām, lai personāls varētu sniegt vajadzīgo palīdzību; šos pasākumus apspriež ar attiecīgajām organizācijām.

30. pants

Palīdzības pieprasījums

1.   Stacijas vadība ir atbildīga par palīdzības sniegšanu personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

2.   Stacijas vadība norāda vietas
  galvenās
  stacijas teritorijā un ārpus tās, kur personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām var paziņot par savu ierašanos
  galvenajā
  dzelzceļa stacijā, kā arī, ja vajadzīgs, lūgt palīdzību.

31. pants

Palīdzība vilcienā

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums
  , stacijas vadība
  un/vai ceļojuma rīkotājs
  saskaņā ar 29. pantu
  nodrošina palīdzību personai ar ierobežotām pārvietošanās spējām laikā, kad tā atrodas vilcienā, iekāpj tajā vai izkāpj.

32. pants

Paziņojums par palīdzības nepieciešamību

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un ceļojuma rīkotāji
  nodrošina mehānismu, lai pasažieri ar ierobežotām pārvietošanās spējām varētu paziņot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam par palīdzības nepieciešamību, un informē viņus par šādu mehānismu biļešu pārdošanas vietās.

VIII NODAĻA

PASAŽIERU PERSONISKĀ
  DROŠĪBA
  UN SŪDZĪBAS

33. pants

Pasažieru personiskā
  drošība

1.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi
  un staciju vadība
  veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu augstu
  personiskās
  drošības līmeni dzelzceļa stacijās un vilcienos. Tie novērš pasažieru drošības riskus un saskaņā ar savu atbildību veic efektīvus pasākumus kad un kur šādi riski rodas.

2.   Neskarot Līguma 81., 82. un 86. panta noteikumus, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi sadarbojas, lai panāktu un uzturētu augstu drošības līmeni un apmainītos ar informāciju par labāko praksi tādu darbību novēršanā, kas var samazināt drošības
  līmeni
  .

34. pants

Neatkarīga vērtēšana

Eiropas Dzelzceļa aģentūra veic neatkarīgu novērtējumu par nozares pašregulācijas efektivitāti un atvieglo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu savstarpēju salīdzināšanu.

35. pants

Sūdzības

1.   Dzelzceļa pārvadājumu
  uzņēmumi izstrādā
  sūdzību izskatīšanas kārtību. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums dara pasažieriem plaši pieejamu tā sūdzību izskatīšanas dienesta kontaktinformāciju.

2.   Pasažieri var iesniegt
  sūdzību jebkuram
  no pakalpojuma sniegšanā iesaistītajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai arī tirdzniecības vietā, kur iegādāta biļete.

3.   Sūdzību var iesniegt
  vismaz
  tās dalībvalsts(-u) valodā(-s), kuras(-u) teritorijā reiss ir veikts, vai arī
  angļu valodā.

4.   
  Dzelzceļa
  pārvadājumu uzņēmumam vai biļešu tirdzniecības vietai, kas saņēmusi saskaņā ar 2. punktu iesniegtu sūdzību, ir jāsniedz pasažierim pamatota atbilde 20 darba dienās pēc sūdzības saņemšanas. Atbildē norāda strīda izšķiršanas ārpustiesas kārtībā iespējas un piemērojamo likumīgo atlīdzību. Ja informācijas trūkuma dēļ 20 darba dienās nav iespējams sniegt pamatotu atbildi, sūdzības iesniedzēju informē par paredzamo kavēšanās termiņu. Katrā ziņā atbilde uz sūdzību jādara pieejama trīs
  mēnešos
  .

36. pants

Sūdzību adresāts

Sūdzības par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atbildību adresē rakstveidā attiecīgajam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam.

Ja starptautisku reisu veic secīgi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi vai viens vai vairāki aizvietotāji dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, sūdzību var adresēt jebkuram no pārvadājumā iesaistītajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. Sūdzību vienam no pārvadājumā iesaistītajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem uzskata par arī pārējiem iesaistītajiem uzņēmumiem adresētu sūdzību.

37. pants

Pasažieru pienākumi

Neskarot 6. panta 5. punktā paredzētās tiesības, pasažieru pienākumus nosaka CIV 9. pants.

IX NODAĻA

INFORMĀCIJA UN IZPILDE

38. pants

Informācija pasažieriem par viņu tiesībām

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi,
  staciju vadība un ceļojumu rīkotāji informē pasažierus par viņu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar šo regulu.

Šajā nolūkā Komisija izstrādā šīs regulas kopsavilkumu, kas ir pieejams dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, staciju vadībai un ceļojumu rīkotājiem pasažierim saprotamā valodā.

39. pants

Izpilde

1.   
  Saistībā ar katru šīs regulas 3. līdz 38. pantu

  katra dalībvalsts izraugās:

| a) | iestādi, kas ir atbildīga par tā izpildi vai |
| --- | --- |

a)

iestādi, kas ir atbildīga par tā izpildi vai

| b) | iestādi, kura darbojas kā samierinātāja strīdos par to piemērošanu un kura atbilst principiem, kas minēti Komisijas 2001. gada 4. aprīļa Ieteikumā 2001/310/EK par patērētāju strīdu risināšanā iesaistītām ārpustiesas iestādēm piemērojamiem principiem

   (13). |
| --- | --- |

b)

iestādi, kura darbojas kā samierinātāja strīdos par to piemērošanu un kura atbilst principiem, kas minēti Komisijas 2001. gada 4. aprīļa Ieteikumā 2001/310/EK par patērētāju strīdu risināšanā iesaistītām ārpustiesas iestādēm piemērojamiem principiem

   (13).

Ja vajadzīgs, šīs iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu pasažieru tiesību ievērošanu. Šajā nolūkā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums dara pasažieriem plaši pieejamu attiecīgās dalībvalsts izraudzītās izpildes iestādes sūdzību izskatīšanas dienesta kontaktinformāciju.

Šai iestādei attiecībā uz tās darba organizāciju, lēmumiem par finansēšanu, juridisko struktūru un lēmumu pieņemšanu jābūt neatkarīgai no infrastruktūras pārvaldītājiem, maksas iekasētājām iestādēm, jaudu sadalījuma iestādēm vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem.

Dalībvalstis informē Komisiju par iestādi, kas izraudzīta saskaņā ar šo punktu.

2.   Jebkurš pasažieris var iesniegt sūdzību jebkurai iestādei, kas izraudzīta saskaņā ar 1. punktu, vai jebkurai citai attiecīgās dalībvalsts izraudzītai iestādei par iespējamu šīs regulas noteikumu pārkāpumu.

3.
     
  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un staciju vadība atbilstīgā veidā stacijā un vilcienā nodrošina pasažierus ar informāciju, kā sazināties ar šo iestādi.

4.
     
  Saskaņā ar 1. punktu izraudzītā iestāde regulāri publicē ziņas par to, kādas sūdzības ir saņemtas no pasažieriem, un sūdzību skaitu.

40. pants

Izpildiestāžu sadarbība

Izpildiestādes, kas minētas 39. panta 1. punktā, apmainās ar informāciju par to darba un lēmumu pieņemšanas principiem un praksi nolūkā saskaņot lēmumu pieņemšanas principus visā Kopienā. Komisija sniedz tām atbalstu šajā sakarā.

X NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

41. pants

Sankcijas

Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas šīs regulas noteikumu pārkāpšanas gadījumos, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto noteikumu īstenošanu. Noteiktajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis paziņo šos noteikumus Komisijai vēlākais līdz ... (14) un nekavējoties paziņo visus to turpmākos grozījumus.

42. pants

Pielikumi

Pielikumus groza saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto procedūru.

43. pants

Noteikumi par grozījumu izdarīšanu

1.   Pasākumus, kas vajadzīgi 3. līdz 6. panta un 28. līdz 32. panta īstenošanai, pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Summas, kas minētas 10. un 13. pantā, groza saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto procedūru.

44. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 91/440/EEK 11.a pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ievērojot minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laikposms ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

45. pants

Ziņojums

Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas īstenošanu un rezultātiem trīs gadus pēc tās stāšanās spēkā, jo īpaši par pakalpojumu kvalitātes līmeni.

Ziņojuma pamatā ir informācija, kas jāsniedz saskaņā ar šīs regulas 40. panta 1. punktu, kā arī Direktīvas 91/440/EEK 10.b pantu. Ziņojumam attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošus priekšlikumus.

46. pants

Šī regula stājas spēkā
  vienu gadu
  pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 221, 8.9.2005., 8. lpp.

1

(2)  OV C 71, 22.3.2005., 26. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Nostāja

(4)  OV C 137, 8.6.2002., 2. lpp.

4

(5)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (
  OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

7

(8)  OV L 158, 23.6.1990., 59. lpp.

8

(9)  OV L 220, 29.7.1989., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 323/1999 (
  OV L 40, 13.2.1999., 1. lpp.).

9

Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 323/1999 (

(10)  OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK (OV L 164, 30.4.2004., 114. lpp.).

10

(11)  OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/49/EK (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

11

(12)  OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/49/EK.

12

(13)  OV L 109, 19.4.2001., 56. lpp.

13

(14)  Seši mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

14

I PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KAS DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMU UZŅĒMUMIEM OBLIGĀTI JĀSNIEDZ

Informācija pirms brauciena:

| — | visi attiecīgie pārvadājuma līgumam piemērojamie nosacījumi; |
| --- | --- |

—

visi attiecīgie pārvadājuma līgumam piemērojamie nosacījumi;

| — | pārvadājumu grafiks un ātrākā pārvadājuma nosacījumi; |
| --- | --- |

—

pārvadājumu grafiks un ātrākā pārvadājuma nosacījumi;

| — | pārvadājumu grafiks un zemākās maksas nosacījumi; |
| --- | --- |

—

pārvadājumu grafiks un zemākās maksas nosacījumi;

| — | pieejamības un piekļuves nosacījumi personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām; |
| --- | --- |

—

pieejamības un piekļuves nosacījumi personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām;

| — | pieejamības un piekļuves nosacījumi pasažieriem ar divriteņiem
  un citiem transporta līdzekļiem
  ; |
| --- | --- |

—

pieejamības un piekļuves nosacījumi pasažieriem ar divriteņiem
  un citiem transporta līdzekļiem
  ;

| — | vietu pieejamība smēķētāju un nesmēķētāju nodalījumos, pirmās un otrās klases nodalījumos, kā arī nodalījumos ar kušetēm un guļamvagonos; |
| --- | --- |

—

vietu pieejamība smēķētāju un nesmēķētāju nodalījumos, pirmās un otrās klases nodalījumos, kā arī nodalījumos ar kušetēm un guļamvagonos;

| — | visiem pasākumiem, kas var traucēt vai aizkavēt pārvadājumu pakalpojuma sniegšanu; |
| --- | --- |

—

visiem pasākumiem, kas var traucēt vai aizkavēt pārvadājumu pakalpojuma sniegšanu;

| — | vilcienā pieejamie pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

vilcienā pieejamie pakalpojumi;

| — | informācija par dažādiem transporta veidiem (autobuss, tramvajs, metro, piepilsētas vilciens, divriteņu noma u.c.) pēc izkāpšanas; |
| --- | --- |

—

informācija par dažādiem transporta veidiem (autobuss, tramvajs, metro, piepilsētas vilciens, divriteņu noma u.c.) pēc izkāpšanas;

| — | informācija par sūdzību iesniegšanas kārtību un vietu, kā arī par to, kā rīkoties bagāžas nozaudēšanas gadījumā. |
| --- | --- |

—

informācija par sūdzību iesniegšanas kārtību un vietu, kā arī par to, kā rīkoties bagāžas nozaudēšanas gadījumā.

Informācija brauciena laikā:

| — | vilcienā pieejamie pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

vilcienā pieejamie pakalpojumi;

| — | nākamā stacija; |
| --- | --- |

—

nākamā stacija;

| — | kavēšanās; |
| --- | --- |

—

kavēšanās;

| — | galvenie savienojuma pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

galvenie savienojuma pakalpojumi;

| — | drošības jautājumi. |
| --- | --- |

—

drošības jautājumi.

Šī informācija jāsniedz vismaz to dalībvalstu valodā, cauri kurām iet attiecīgā pārvadājuma maršruts.

Informācija pēc brauciena:

| — | procedūras un vietas, kur vērsties sakarā ar nozaudētu bagāžu; |
| --- | --- |

—

procedūras un vietas, kur vērsties sakarā ar nozaudētu bagāžu;

| — | sūdzību iesniegšanas kārtība
  un kontaktinformācija. |
| --- | --- |

—

sūdzību iesniegšanas kārtība
  un kontaktinformācija.

Šī informācija jāsniedz vismaz to dalībvalstu valodā, cauri kurām iet attiecīgā pārvadājuma maršruts.

II PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KURAI OBLIGĀTI JĀBŪT UZ BIĻETES

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums(-i), kas veic pārvadājumu;

biļešu derīguma nosacījumi (termiņš, pieejamie pakalpojumi, klase);

norāde, vai biļete ir jāapstiprina pirms brauciena, un biļetes izmantošanas nosacījumi;

norādes par to, vai ir iespējams saņemt atpakaļ naudu un līdz kuram laikam tas ir iespējams;

biļetes cena, ieskaitot nodokļus un citas maksas;

kritēriji, piemēram, ērtums, liels ātrums utt., kas padara biļeti vai piedāvātos pakalpojumus dārgākus par parastajiem pakalpojumiem.

P6_TA(2005)0357

Solidaritātes kustības 25. gadadiena un tās vēstījums Eiropai

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Solidaritātes kustības 25. gadadienu un tās vēstījumu Eiropai

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 113. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 113. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienības dibinātāji pasludināja, ka Eiropas apvienošana nebūs noslēgta, kamēr nebūs beigusies Viduseiropas un Austrumeiropas valstu apspiešana un nebūs kritis dzelzs priekškars, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības dibinātāji pasludināja, ka Eiropas apvienošana nebūs noslēgta, kamēr nebūs beigusies Viduseiropas un Austrumeiropas valstu apspiešana un nebūs kritis dzelzs priekškars,

| B. | tā kā Eiropas Savienības paplašināšana 2004. gada 1. maijā bija notikums, kas saliedēja Eiropu tās kopējām vērtībām un mērķiem, kuri apvienoja Eiropas Savienības valstis, nācijas un pilsoņus, |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības paplašināšana 2004. gada 1. maijā bija notikums, kas saliedēja Eiropu tās kopējām vērtībām un mērķiem, kuri apvienoja Eiropas Savienības valstis, nācijas un pilsoņus,

| C. | ticot, ka Eiropas Savienības mērķi jāstiprina ar Eiropas nāciju un pilsoņu nesavtīgu rīcību brīvības un solidaritātes labā, |
| --- | --- |

C.

ticot, ka Eiropas Savienības mērķi jāstiprina ar Eiropas nāciju un pilsoņu nesavtīgu rīcību brīvības un solidaritātes labā,

| D. | atgādinot, ka strādnieku vadītie masu streiki, kas notika 1980. gada jūlijā un augustā daudzās Polijas pilsētās bija protests pret totalitāro apspiestību, |
| --- | --- |

D.

atgādinot, ka strādnieku vadītie masu streiki, kas notika 1980. gada jūlijā un augustā daudzās Polijas pilsētās bija protests pret totalitāro apspiestību,

| E. | atgādinot, ka 1980. gada 14. un 31. augustā Gdaņskas kuģu būvētavā, Leha Valensas vadībā notikušajā streikā, Eiropa un visa pasaule saskatīja neparastu drosmi un apņēmību rīkoties Eiropas pamatvērtību vārdā; un ka Gdaņskas kuģu būvētavas strādnieku izstrādātais “21 postulāts” atvēra jaunu lappusi Eiropas cīņā par “maizi un brīvību”, |
| --- | --- |

E.

atgādinot, ka 1980. gada 14. un 31. augustā Gdaņskas kuģu būvētavā, Leha Valensas vadībā notikušajā streikā, Eiropa un visa pasaule saskatīja neparastu drosmi un apņēmību rīkoties Eiropas pamatvērtību vārdā; un ka Gdaņskas kuģu būvētavas strādnieku izstrādātais “21 postulāts” atvēra jaunu lappusi Eiropas cīņā par “maizi un brīvību”,

| F. | izsakot cieņu 1980. gada 31. augustā parakstītajiem Gdaņskas līgumiem, kuri totalitārās sistēmas apstākļos neatkarīgajai arodbiedrībai Solidarność, kas apvienoja 10 miljonus biedru, izveidoja 500 dienu ilgu “brīvības telpu”, lai uzsāktu spēcīgu pilsoņu kustību, apvienojot visas Polijas nozīmīgās sociālās jomas, |
| --- | --- |

F.

izsakot cieņu 1980. gada 31. augustā parakstītajiem Gdaņskas līgumiem, kuri totalitārās sistēmas apstākļos neatkarīgajai arodbiedrībai Solidarność, kas apvienoja 10 miljonus biedru, izveidoja 500 dienu ilgu “brīvības telpu”, lai uzsāktu spēcīgu pilsoņu kustību, apvienojot visas Polijas nozīmīgās sociālās jomas,

| G. | atgādinot par Austrumeiropas strādnieku vēstījumu Solidarność Pirmajā konvencijā, lai aicinātu kopīgā cīņā par cilvēktiesību ievērošanu šajā Eiropas daļā, |
| --- | --- |

G.

atgādinot par Austrumeiropas strādnieku vēstījumu Solidarność Pirmajā konvencijā, lai aicinātu kopīgā cīņā par cilvēktiesību ievērošanu šajā Eiropas daļā,

| H. | atgādinot, ka Polijas sabiedrība drosmīgi un apņēmīgi aizstāvēja savas tiesības un uzskatus un jo īpaši faktu, kas tas notika 1981. gada 13. decembrī komunistu valdības ieviestā un pret Solidarność un Polijas sabiedrības brīvības centieniem vērstā kara stāvokļa apstākļos, |
| --- | --- |

H.

atgādinot, ka Polijas sabiedrība drosmīgi un apņēmīgi aizstāvēja savas tiesības un uzskatus un jo īpaši faktu, kas tas notika 1981. gada 13. decembrī komunistu valdības ieviestā un pret Solidarność un Polijas sabiedrības brīvības centieniem vērstā kara stāvokļa apstākļos,

| I. | atgādinot plašo atzinību un atbalstu, ko iemantoja 1980. gada augusta notikumi, kā arī Eiropas brīvās sabiedrības izteikto atbalstu Solidarność kustībai arodbiedrības likumīgās pastāvēšanas laikā un pēc kara stāvokļa pasludināšanas, un uzskata, ka Solidarność sniegtais vēsturiskais impulss bija viens no svarīgākajiem brīžiem Eiropas publiskās telpas izveidē, |
| --- | --- |

I.

atgādinot plašo atzinību un atbalstu, ko iemantoja 1980. gada augusta notikumi, kā arī Eiropas brīvās sabiedrības izteikto atbalstu Solidarność kustībai arodbiedrības likumīgās pastāvēšanas laikā un pēc kara stāvokļa pasludināšanas, un uzskata, ka Solidarność sniegtais vēsturiskais impulss bija viens no svarīgākajiem brīžiem Eiropas publiskās telpas izveidē,

| J. | atzīstot, ka Solidarność kustība cīnījās pret totalitāro sistēmu ar miermīlīgiem līdzekļiem un bija viena no nozīmīgākajām nevardarbīgajām kustībām Eiropā, |
| --- | --- |

J.

atzīstot, ka Solidarność kustība cīnījās pret totalitāro sistēmu ar miermīlīgiem līdzekļiem un bija viena no nozīmīgākajām nevardarbīgajām kustībām Eiropā,

| K. | atzīstot, ka poļu moto “bez solidaritātes nav brīvības” ir svarīgs visai Eiropai un pasaulei, |
| --- | --- |

K.

atzīstot, ka poļu moto “bez solidaritātes nav brīvības” ir svarīgs visai Eiropai un pasaulei,

| L. | atzīstot, ka miermīlīgā Solidarność veiksme ietekmēja citas kustības, kas cīnījās par cilvēktiesībām, un uzskata to par paraugu apspiestām valstīm, |
| --- | --- |

L.

atzīstot, ka miermīlīgā Solidarność veiksme ietekmēja citas kustības, kas cīnījās par cilvēktiesībām, un uzskata to par paraugu apspiestām valstīm,

| M. | paužot pārliecību, ka 1980. augusta vēsturiskie notikumi bija nozīmīgi visai Eiropai un ka Gdaņskas kuģu būvētavas strādnieku streiks, kā arī Gdaņskas līgumi ievadīja komunistiskās sistēmas sabrukuma sākumu, aukstā kara beigas, Eiropas sadalījuma beigas un Berlīnes sienas krišanu, |
| --- | --- |

M.

paužot pārliecību, ka 1980. augusta vēsturiskie notikumi bija nozīmīgi visai Eiropai un ka Gdaņskas kuģu būvētavas strādnieku streiks, kā arī Gdaņskas līgumi ievadīja komunistiskās sistēmas sabrukuma sākumu, aukstā kara beigas, Eiropas sadalījuma beigas un Berlīnes sienas krišanu,

| 1. | Izsaka visdziļāko cieņu un pateicību Polijas strādniekiem un visām Viduseiropas un Austrumeiropas tautām, kas cīnījās par cilvēktiesībām, brīvību, solidaritāti un Eiropas vienotību. |
| --- | --- |

1.

Izsaka visdziļāko cieņu un pateicību Polijas strādniekiem un visām Viduseiropas un Austrumeiropas tautām, kas cīnījās par cilvēktiesībām, brīvību, solidaritāti un Eiropas vienotību.

| 2. | Atzīst, ka, lai pieminētu šīs pūles un visa Eiropa tās kopīgi atcerētos, 31. augusts ir atzīmējams kā Brīvības un solidaritātes diena. |
| --- | --- |

2.

Atzīst, ka, lai pieminētu šīs pūles un visa Eiropa tās kopīgi atcerētos, 31. augusts ir atzīmējams kā Brīvības un solidaritātes diena.

| 3. | Aicina Padomi un Komisiju palielināt izpratni par Solidarność kā Eiropas izglītības un kultūras sastāvdaļu |
| --- | --- |

3.

Aicina Padomi un Komisiju palielināt izpratni par Solidarność kā Eiropas izglītības un kultūras sastāvdaļu

| 4. | Uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

Uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

P6_TA(2005)0358

Teritoriālās kohēzijas nozīme reģionālajā attīstībā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā (2004/2256(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai un jo sevišķi tā I-3., I-14., II-96. un III-220. pantu, III-365. panta 3. punktu, kā arī Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai un jo sevišķi tā I-3., I-14., II-96. un III-220. pantu, III-365. panta 3. punktu, kā arī Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 8. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas līgumu, kas grozīti ar Vienoto Eiropas aktu, kā arī ar Māstrihtas, Amsterdamas un Nicas līgumiem, un jo īpaši Eiropas Kopienas līguma 158. un 159. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas līgumu, kas grozīti ar Vienoto Eiropas aktu, kā arī ar Māstrihtas, Amsterdamas un Nicas līgumiem, un jo īpaši Eiropas Kopienas līguma 158. un 159. pantu,

| — | ņemot vērā tā 2002. gada 7. februāra (1) un 2004. gada 22. aprīļa (2) rezolūcijas — attiecīgi par Komisijas otro un trešo ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2002. gada 7. februāra (1) un 2004. gada 22. aprīļa (2) rezolūcijas — attiecīgi par Komisijas otro un trešo ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju,

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 2. septembra rezolūciju par strukturāli nelabvēlīgiem reģioniem (salas, kalnu apgabali, reģioni ar zemu apdzīvotības blīvumu) saistībā ar kohēzijas politiku un tās institucionālajām perspektīvām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 2. septembra rezolūciju par strukturāli nelabvēlīgiem reģioniem (salas, kalnu apgabali, reģioni ar zemu apdzīvotības blīvumu) saistībā ar kohēzijas politiku un tās institucionālajām perspektīvām (3),

| — | ņemot vērā tā 1995. gada 29. jūnija rezolūciju par Komisijas dokumentu “Eiropa 2000+ — sadarbība Eiropas teritorijas plānošanai” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 1995. gada 29. jūnija rezolūciju par Komisijas dokumentu “Eiropa 2000+ — sadarbība Eiropas teritorijas plānošanai” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas telpas attīstības perspektīvu (ETAP), ko par teritorijas plānošanu atbildīgo ministru neformālā padome pieņēma 1999. gadā Potsdamā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas telpas attīstības perspektīvu (ETAP), ko par teritorijas plānošanu atbildīgo ministru neformālā padome pieņēma 1999. gadā Potsdamā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada jūlijā pieņemto Balto grāmatu par Eiropas pārvaldību (KOM(2001)0428), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada jūlijā pieņemto Balto grāmatu par Eiropas pārvaldību (KOM(2001)0428),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2003. gada 10. aprīļa atzinumu par teritoriālo kohēziju Eiropā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2003. gada 10. aprīļa atzinumu par teritoriālo kohēziju Eiropā (5),

| — | ņemot vērā Eiropas telpas plānošanas observatoriju tīkla ziņojumus (ETPOT) — 2004. gada ziņojumu par teritoriālo kohēziju un 2005. gada pavasara pagaidu ziņojumu “Teritoriālo iespēju meklējumos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas telpas plānošanas observatoriju tīkla ziņojumus (ETPOT) — 2004. gada ziņojumu par teritoriālo kohēziju un 2005. gada pavasara pagaidu ziņojumu “Teritoriālo iespēju meklējumos”,

| — | ņemot vērā pētījumu “Kohēzijas politikas nākotne”, kuru pēc Reģionālās attīstības komitejas lūguma 2005. gada februārī veica pētniecības grupa “Mūsu Eiropa” (Notre Europe), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Kohēzijas politikas nākotne”, kuru pēc Reģionālās attīstības komitejas lūguma 2005. gada februārī veica pētniecības grupa “Mūsu Eiropa” (Notre Europe),

| — | ņemot vērā 2004. gada 29. novembrī Roterdamā notikušās neformālās ministru padomes “Teritoriālā plānošana” secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 29. novembrī Roterdamā notikušās neformālās ministru padomes “Teritoriālā plānošana” secinājumus,

| — | ņemot vērā secinājumus, ko pieņēma 2005. gada 20. un 21. maija neformālā ministru padome atbildīga par reģionālo politiku un teritoriālo kohēziju, kā arī tās plānu līdz 2007. gada beigām izstrādāt dokumentu “Eiropas Savienības teritoriju stāvoklis un perspektīvas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, ko pieņēma 2005. gada 20. un 21. maija neformālā ministru padome atbildīga par reģionālo politiku un teritoriālo kohēziju, kā arī tās plānu līdz 2007. gada beigām izstrādāt dokumentu “Eiropas Savienības teritoriju stāvoklis un perspektīvas”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A6-0251/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A6-0251/2005),

| A. | tā kā kohēzija ir viens no Savienības stratēģiskajiem uzdevumiem, jo tās mērķis ir veicināt visas teritorijas saskaņotu un viendabīgu attīstību, un tā kā pēc paplašināšanās Savienībai ir vēl vairāk jāpalielina kohēzijas politikas efektivitāte, ņemot vērā ievērojami lielākās atšķirības, kas parādās 25 valstu Kopienā; |
| --- | --- |

A.

tā kā kohēzija ir viens no Savienības stratēģiskajiem uzdevumiem, jo tās mērķis ir veicināt visas teritorijas saskaņotu un viendabīgu attīstību, un tā kā pēc paplašināšanās Savienībai ir vēl vairāk jāpalielina kohēzijas politikas efektivitāte, ņemot vērā ievērojami lielākās atšķirības, kas parādās 25 valstu Kopienā;

| B. | tā kā teritoriālā kohēzija kļūst par jaunu Savienības mērķi, kā arī bagātina ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķi, piešķirot tam transversālu dimensiju, kas attiecas gan uz visu teritoriju, gan visām Kopienas politikas jomām; |
| --- | --- |

B.

tā kā teritoriālā kohēzija kļūst par jaunu Savienības mērķi, kā arī bagātina ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķi, piešķirot tam transversālu dimensiju, kas attiecas gan uz visu teritoriju, gan visām Kopienas politikas jomām;

| C. | tā kā teritoriālās kohēzijas politika Kopienas līmenī ir izšķiroši svarīga Savienības attīstībai, sniedzot būtisku “Kopienas pievienoto vērtību” un stiprinot ilgtspējīgas attīstības perspektīvas; |
| --- | --- |

C.

tā kā teritoriālās kohēzijas politika Kopienas līmenī ir izšķiroši svarīga Savienības attīstībai, sniedzot būtisku “Kopienas pievienoto vērtību” un stiprinot ilgtspējīgas attīstības perspektīvas;

| D. | tā kā teritoriālās kohēzijas galīgais mērķis ir pēc iespējas attīstīt visu teritoriju, izvairoties no darbības ģeogrāfiskas koncentrācijas, kā arī uzlabot visu tās iedzīvotāju dzīves apstākļus, it īpaši, nodrošinot līdztiesību starp vīriešiem un sievietēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā teritoriālās kohēzijas galīgais mērķis ir pēc iespējas attīstīt visu teritoriju, izvairoties no darbības ģeogrāfiskas koncentrācijas, kā arī uzlabot visu tās iedzīvotāju dzīves apstākļus, it īpaši, nodrošinot līdztiesību starp vīriešiem un sievietēm;

| E. | tā kā reģionālajiem dabas resursiem un to rūpnieciskās vērtības atzīšanai ir būtiska nozīme reģionu attīstībā, kā arī visas Eiropas Savienības kontekstā, un tā kā tie ir noderīgi visiem Savienības pilsoņiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā reģionālajiem dabas resursiem un to rūpnieciskās vērtības atzīšanai ir būtiska nozīme reģionu attīstībā, kā arī visas Eiropas Savienības kontekstā, un tā kā tie ir noderīgi visiem Savienības pilsoņiem;

| F. | tā kā teritoriālās dimensijas integrācija Kopienas politikas jomās ir vajadzīga un izriet no nozaru politikas jomu, it īpaši transporta, vides, konkurences un pētniecības politikas, faktiskās ietekmes uz Savienības teritoriju, |
| --- | --- |

F.

tā kā teritoriālās dimensijas integrācija Kopienas politikas jomās ir vajadzīga un izriet no nozaru politikas jomu, it īpaši transporta, vides, konkurences un pētniecības politikas, faktiskās ietekmes uz Savienības teritoriju,

| G. | tā kā Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju termiņa vidusposma pārskatīšana neattaisnoja uz to liktās cerības saistībā ar iespēju Savienības prioritārajos mērķos iekļaut teritoriālo dimensiju; |
| --- | --- |

G.

tā kā Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju termiņa vidusposma pārskatīšana neattaisnoja uz to liktās cerības saistībā ar iespēju Savienības prioritārajos mērķos iekļaut teritoriālo dimensiju;

| H. | tā kā Kopienas kohēzijas politikas stratēģisko pamatvirzienu noteikšanas metode tagad paredz ietvert arī teritoriālo kohēziju saistībā ar Kohēzijas fonda līdzekļu piešķiršanas pamatnoteikumiem, |
| --- | --- |

H.

tā kā Kopienas kohēzijas politikas stratēģisko pamatvirzienu noteikšanas metode tagad paredz ietvert arī teritoriālo kohēziju saistībā ar Kohēzijas fonda līdzekļu piešķiršanas pamatnoteikumiem,

| 1. | uzskata, ka teritoriālā kohēzija ir viens no Eiropas Savienības teritorijas plānošanas pamatmērķiem un ka tā piešķir savu īpašu nozīmi reģionālās attīstības politikai; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka teritoriālā kohēzija ir viens no Eiropas Savienības teritorijas plānošanas pamatmērķiem un ka tā piešķir savu īpašu nozīmi reģionālās attīstības politikai;

| 2. | apstiprina, ka teritoriālā kohēzija balstās uz taisnīguma principu starp pilsoņiem neatkarīgi no vietas, kur viņi Savienībā dzīvo; |
| --- | --- |

2.

apstiprina, ka teritoriālā kohēzija balstās uz taisnīguma principu starp pilsoņiem neatkarīgi no vietas, kur viņi Savienībā dzīvo;

| 3. | tāpēc pieprasa, lai reģionālā attīstība pamatotos uz tādām programmām, kuras nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visām teritorijām, pilnībā aizsargājot to daudzveidību, kas īpaši paredz vispārējas nozīmes pakalpojumu (VNP), kā arī vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu(VTNP) atbilstīgu pieejamību; |
| --- | --- |

3.

tāpēc pieprasa, lai reģionālā attīstība pamatotos uz tādām programmām, kuras nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visām teritorijām, pilnībā aizsargājot to daudzveidību, kas īpaši paredz vispārējas nozīmes pakalpojumu (VNP), kā arī vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu(VTNP) atbilstīgu pieejamību;

| 4. | pieprasa, lai teritoriālo dimensiju uzskata par Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju būtisku elementu; |
| --- | --- |

4.

pieprasa, lai teritoriālo dimensiju uzskata par Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju būtisku elementu;

| 5. | atkārtoti apgalvo, ka visas Savienības teritorijas saskaņotai attīstībai jāpamatojas uz telpas daudzcentriskas attīstības modeļa īstenošanu, vienlīdzību attiecībā uz infrastruktūras un zināšanu pieejamību, kā arī uz dabas un kultūras mantojuma saprātīgu pārvaldību, kā tas ierosināts ETAP; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti apgalvo, ka visas Savienības teritorijas saskaņotai attīstībai jāpamatojas uz telpas daudzcentriskas attīstības modeļa īstenošanu, vienlīdzību attiecībā uz infrastruktūras un zināšanu pieejamību, kā arī uz dabas un kultūras mantojuma saprātīgu pārvaldību, kā tas ierosināts ETAP;

| 6. | pieprasa, lai kohēzijas stiprināšanai, pirmām kārtām, tiktu novērsts līdzsvara trūkums starp centru un nomalēm, kā arī būtiskās atšķirības valsts līmenī; |
| --- | --- |

6.

pieprasa, lai kohēzijas stiprināšanai, pirmām kārtām, tiktu novērsts līdzsvara trūkums starp centru un nomalēm, kā arī būtiskās atšķirības valsts līmenī;

| 7. | šajā sakarā uzsver nozīmību, kāda piemīt sadarbībai un partnerattiecībām starp pilsētu centriem, piepilsētas sektoriem un lauku zonām, it īpaši tām, uz kurām attiecas specifiski trūkumi; |
| --- | --- |

7.

šajā sakarā uzsver nozīmību, kāda piemīt sadarbībai un partnerattiecībām starp pilsētu centriem, piepilsētas sektoriem un lauku zonām, it īpaši tām, uz kurām attiecas specifiski trūkumi;

| 8. | uzsver arī pilsētu, it īpaši mazo un vidējo, kā izaugsmes un teritoriālā līdzsvara privileģēta virzītājspēka nozīmi; |
| --- | --- |

8.

uzsver arī pilsētu, it īpaši mazo un vidējo, kā izaugsmes un teritoriālā līdzsvara privileģēta virzītājspēka nozīmi;

| 9. | iesaka pastiprināt teritoriālās — pārrobežu, starpvalstu un starpreģionālās — sadarbības visas dimensijas; |
| --- | --- |

9.

iesaka pastiprināt teritoriālās — pārrobežu, starpvalstu un starpreģionālās — sadarbības visas dimensijas;

| 10. | vēlas, lai tiktu ieviests to nozaru politikas jomu, kuras būtiski ietekmē Savienības teritoriju attīstību, un reģionālo attīstības politiku mijiedarbības mehānisms; |
| --- | --- |

10.

vēlas, lai tiktu ieviests to nozaru politikas jomu, kuras būtiski ietekmē Savienības teritoriju attīstību, un reģionālo attīstības politiku mijiedarbības mehānisms;

| 11. | pieprasa, lai tiktu piemēroti 2001. gada jūlija Baltajā grāmatā par Eiropas pārvaldību ieteiktie pasākumi, lai izveidotu patiesu daudzlīmeņu un daudznozaru pārvaldību ar pastiprinātu sadarbību starp trijiem reģionālo, valsts un Eiropas teritoriju dalībnieku līmeņiem, kura pamatotos uz partnerattiecībām ar visiem atbilstīgajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

11.

pieprasa, lai tiktu piemēroti 2001. gada jūlija Baltajā grāmatā par Eiropas pārvaldību ieteiktie pasākumi, lai izveidotu patiesu daudzlīmeņu un daudznozaru pārvaldību ar pastiprinātu sadarbību starp trijiem reģionālo, valsts un Eiropas teritoriju dalībnieku līmeņiem, kura pamatotos uz partnerattiecībām ar visiem atbilstīgajiem dalībniekiem;

| 12. | atkārtoti apgalvo, ka princips “Viens fonds vienai programmai” ļauj nostiprināt kohēzijas politikas integrēto pieeju un atbilst teritoriālās kohēzijas loģikai; |
| --- | --- |

12.

atkārtoti apgalvo, ka princips “Viens fonds vienai programmai” ļauj nostiprināt kohēzijas politikas integrēto pieeju un atbilst teritoriālās kohēzijas loģikai;

| 13. | prasa Komisijai, lai reģionu attīstības un šīs attīstības šķēršļu, it īpaši specifisku teritoriālo trūkumu, objektīvā novērtēšanā līdztekus IKP tiktu izpētīti jauni teritoriālie rādītāji, proti, dencetralizācijas un pieejamības rādītājs, dotācijas infrastruktūrai un transportam, aktivitātes līmenis pētniecības jauninājumu, kā arī izglītības un apmācības jomā, ražīguma diversifikācijas līmenis atbilstīgajā zonā un bezdarba līmenis; |
| --- | --- |

13.

prasa Komisijai, lai reģionu attīstības un šīs attīstības šķēršļu, it īpaši specifisku teritoriālo trūkumu, objektīvā novērtēšanā līdztekus IKP tiktu izpētīti jauni teritoriālie rādītāji, proti, dencetralizācijas un pieejamības rādītājs, dotācijas infrastruktūrai un transportam, aktivitātes līmenis pētniecības jauninājumu, kā arī izglītības un apmācības jomā, ražīguma diversifikācijas līmenis atbilstīgajā zonā un bezdarba līmenis;

| 14. | prasa Komisijai ar ETPOT palīdzību izveidot sistēmu tās ietekmes novērtēšanai, kuru dažādās Kopienas politikas jomas atstāj uz teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā, kā arī uzstāj uz Eiropas Parlamenta nozīmi atbilstīgo rezultātu kontrolē; |
| --- | --- |

14.

prasa Komisijai ar ETPOT palīdzību izveidot sistēmu tās ietekmes novērtēšanai, kuru dažādās Kopienas politikas jomas atstāj uz teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā, kā arī uzstāj uz Eiropas Parlamenta nozīmi atbilstīgo rezultātu kontrolē;

| 15. | atkārto 2004. gada februāra trešajā ziņojumā par ekonomikas un sociālo kohēziju izteikto prasību ar mērķi Parlamentā un Padomē pieņemt Kopienas kohēzijas stratēģiju, ar kuru noteiktu skaidras prioritātes un konkrētas vadlīnijas dalībvalstīm un reģioniem, kura būtu Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijas reģionālā sadaļa un kura pamatotos uz Eiropas telpas attīstības perspektīvas principiem un mērķiem; |
| --- | --- |

15.

atkārto 2004. gada februāra trešajā ziņojumā par ekonomikas un sociālo kohēziju izteikto prasību ar mērķi Parlamentā un Padomē pieņemt Kopienas kohēzijas stratēģiju, ar kuru noteiktu skaidras prioritātes un konkrētas vadlīnijas dalībvalstīm un reģioniem, kura būtu Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijas reģionālā sadaļa un kura pamatotos uz Eiropas telpas attīstības perspektīvas principiem un mērķiem;

| 16. | visbeidzot, pieprasa Komisijai līdz 2007. gadam izstrādāt Balto grāmatu par teritoriālās kohēzijas mērķi, kurā it īpaši precizētu, kā šis mērķi jāintegrē katras dalībvalsts stratēģiskajā plānā; |
| --- | --- |

16.

visbeidzot, pieprasa Komisijai līdz 2007. gadam izstrādāt Balto grāmatu par teritoriālās kohēzijas mērķi, kurā it īpaši precizētu, kā šis mērķi jāintegrē katras dalībvalsts stratēģiskajā plānā;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 284 E, 21.11.2002., 329. lpp.

(2)  OV C 104 E, 30.4.2004., 1000. lpp.

(3)  OV C 76 E, 25.3.2004., 111. lpp.

(4)  OV C 183, 17.7.1995., 39. lpp.

(5)  OV C 244, 10.10.2003., 23. lpp.

P6_TA(2005)0359

Partnerattiecības nomaļajiem reģioniem

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem (2004/2253(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. maija paziņojumu “Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem” (KOM(2004)0343) un 2004. gada 6. augusta paziņojumu “Uzlabotas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem: kopsavilkums un perspektīvas” (KOM(2004)0543), kā arī pielikumu pēdējam no minētajiem paziņojumiem (SEK(2004)1030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. maija paziņojumu “Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem” (KOM(2004)0343) un 2004. gada 6. augusta paziņojumu “Uzlabotas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem: kopsavilkums un perspektīvas” (KOM(2004)0543), kā arī pielikumu pēdējam no minētajiem paziņojumiem (SEK(2004)1030),

| — | ņemot vērā procesu, kas ir palīdzējis noteikt nomaļo reģionu īpašo statusu Eiropas Savienības primārajos tiesību aktos (EK līguma 299. panta 2. punkts), kā arī šī statusa būtību un tiesisko saturu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā procesu, kas ir palīdzējis noteikt nomaļo reģionu īpašo statusu Eiropas Savienības primārajos tiesību aktos (EK līguma 299. panta 2. punkts), kā arī šī statusa būtību un tiesisko saturu,

| — | ņemot vērā Kopienas darbību kopumā, lai palīdzētu nomaļajiem reģioniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopienas darbību kopumā, lai palīdzētu nomaļajiem reģioniem,

| — | ņemot vērā Prezidentūras 58. punktu secinājumus, ko laida klajā pēc 2002. gada 21.un 22. jūnija Seviļas Eiropadomes un kas bija pamatā Komisijas augstāk minētajiem paziņojumiem par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prezidentūras 58. punktu secinājumus, ko laida klajā pēc 2002. gada 21.un 22. jūnija Seviļas Eiropadomes un kas bija pamatā Komisijas augstāk minētajiem paziņojumiem par ciešākām partnerattiecībām nomaļajiem reģioniem,

| — | ņemot vērā Spānijas, Francijas, Portugāles un nomaļo reģionu memorandu par pasākumiem, kas īstenojami, pamatojoties uz EK līguma 299. panta 2. punktu, kā arī nomaļo reģionu ieguldījumu šī memoranda izstrādē, kurus Komisijai nosūtīja 2003. gada 2. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Spānijas, Francijas, Portugāles un nomaļo reģionu memorandu par pasākumiem, kas īstenojami, pamatojoties uz EK līguma 299. panta 2. punktu, kā arī nomaļo reģionu ieguldījumu šī memoranda izstrādē, kurus Komisijai nosūtīja 2003. gada 2. jūnijā,

| — | ņemot vērā nomaļo reģionu priekšsēdētāju ziņojumu par Komisijas paziņojumu “Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem”, kuru Komisijai nosūtīja 2004. gada 17. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nomaļo reģionu priekšsēdētāju ziņojumu par Komisijas paziņojumu “Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem”, kuru Komisijai nosūtīja 2004. gada 17. jūnijā,

| — | ņemot vērā pēc 2004. gada 17. un 18. jūnija Briseles Eiropadomes klajā laisto Prezidentūras secinājumu 47. punkta pēdējo ievilkumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pēc 2004. gada 17. un 18. jūnija Briseles Eiropadomes klajā laisto Prezidentūras secinājumu 47. punkta pēdējo ievilkumu,

| — | ņemot vērā 2004. gada 2. septembrī Ponta Delgadā notikušās Nomaļo reģionu priekšsēdētāju desmitās konferences galīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 2. septembrī Ponta Delgadā notikušās Nomaļo reģionu priekšsēdētāju desmitās konferences galīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2004. gada 18. novembra atzinumu par Komisijas paziņojumu “Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem” (1), kā arī 2000. gada 13. decembra atzinumu par ES nomaļajiem reģioniem un 299. panta īstenošanu (2) (CR/2000/156), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2004. gada 18. novembra atzinumu par Komisijas paziņojumu “Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem” (1), kā arī 2000. gada 13. decembra atzinumu par ES nomaļajiem reģioniem un 299. panta īstenošanu (2) (CR/2000/156),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 19. jūlija atzinumu par Komisijas paziņojumu “Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem” (CES/847/2005), kā arī 2002. gada 29. maija atzinumu par turpmāko stratēģiju attiecībā uz Eiropas Savienības nomaļajiem reģioniem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 19. jūlija atzinumu par Komisijas paziņojumu “Ciešākas partnerattiecības nomaļajiem reģioniem” (CES/847/2005), kā arī 2002. gada 29. maija atzinumu par turpmāko stratēģiju attiecībā uz Eiropas Savienības nomaļajiem reģioniem (3),

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas un atzinumus par situāciju nomaļajos reģionos, jo īpaši 2000. gada 25. oktobra rezolūciju, kas pamatojas uz Komisijas ziņojumu par 299. panta 2. punkta īstenošanas pasākumiem - Eiropas Savienības nomaļie reģioni (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas un atzinumus par situāciju nomaļajos reģionos, jo īpaši 2000. gada 25. oktobra rezolūciju, kas pamatojas uz Komisijas ziņojumu par 299. panta 2. punkta īstenošanas pasākumiem - Eiropas Savienības nomaļie reģioni (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. februāra paziņojumu Padomei “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana - paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadam” (KOM(2004)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. februāra paziņojumu Padomei “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana - paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadam” (KOM(2004)0101),

| — | ņemot vērā Komisijas trešo progresa ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju, kuru izdeva 2004. gada 18. februārī (KOM(2004)0107); tā 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par Komisijas trešo ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju (5), Reģionu komitejas 2004. gada 16. jūnijā sniegto atzinumu attiecībā uz trešo ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju (6), kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2004. gada 30. jūnijā sniegto atzinumu attiecībā uz trešo ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas trešo progresa ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju, kuru izdeva 2004. gada 18. februārī (KOM(2004)0107); tā 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par Komisijas trešo ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju (5), Reģionu komitejas 2004. gada 16. jūnijā sniegto atzinumu attiecībā uz trešo ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju (6), kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2004. gada 30. jūnijā sniegto atzinumu attiecībā uz trešo ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju (7),

| — | ņemot vērā arī nomaļo reģionu pirmo ieguldījumu ziņojumā par ekonomikas un sociālās kohēzijas nākotni, kuru iesniedza Komisijai 2002. gada februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā arī nomaļo reģionu pirmo ieguldījumu ziņojumā par ekonomikas un sociālās kohēzijas nākotni, kuru iesniedza Komisijai 2002. gada februārī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 14. jūlija paziņojumu “Finanšu plāns 2007.–2013. gadam” (KOM(2004)0487) un citus saistītos dokumentus, kā arī to, ka Parlamentā tika izveidota pagaidu komiteja par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam un kura 2005. gada 19. maijā sagatavoja ziņojumu par šo jautājumu (A6-0153/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 14. jūlija paziņojumu “Finanšu plāns 2007.–2013. gadam” (KOM(2004)0487) un citus saistītos dokumentus, kā arī to, ka Parlamentā tika izveidota pagaidu komiteja par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam un kura 2005. gada 19. maijā sagatavoja ziņojumu par šo jautājumu (A6-0153/2005),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 8. jūnija rezoluciju par paplašinātas Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.-2013. gadam (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 8. jūnija rezoluciju par paplašinātas Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.-2013. gadam (8),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (KOM(2004)0492), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (KOM(2004)0495), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu (KOM(2004)0493) un priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi (KOM(2004)0494), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (KOM(2004)0492), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (KOM(2004)0495), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu (KOM(2004)0493) un priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi (KOM(2004)0494),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) (KOM(2004)0490 un priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu (KOM(2004)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) (KOM(2004)0490 un priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu (KOM(2004)0497),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības dalībvalstu un to valdību vadītāju 2004. gada 18. jūnijā pieņemto lēmumu pieņemt Līgumu par Konstitūciju Eiropai (turpmāk – Konstitucionālais līgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības dalībvalstu un to valdību vadītāju 2004. gada 18. jūnijā pieņemto lēmumu pieņemt Līgumu par Konstitūciju Eiropai (turpmāk – Konstitucionālais līgums),

| — | ņemot vērā to, ka saskaņā ar Konstitucionālo līgumu kohēzijas politikai pievieno jaunu - teritoriālās kohēzijas - pīlāru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka saskaņā ar Konstitucionālo līgumu kohēzijas politikai pievieno jaunu - teritoriālās kohēzijas - pīlāru,

| — | ņemot vērā to, ka nomaļo reģionu statuss ir ietverts un nostiprināts Konstitucionālā līguma III-424. pantā un IV-440. panta 2. punktā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka nomaļo reģionu statuss ir ietverts un nostiprināts Konstitucionālā līguma III-424. pantā un IV-440. panta 2. punktā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A6-0246/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A6-0246/2005),

| A. | tā kā ES primārajos tiesību aktos, kā arī Konstitucionālajā līgumā ir atzīti ierobežojumi, kuri negatīvi ietekmē nomaļos reģionus (liels attālums, salas statuss, maza zemes platība, apgrūtinošs reljefs un klimats, kā arī to ekonomikas atkarība no nedaudziem produktu veidiem) un kuru pastāvīgās un visur izjūtamās klātesamības dēļ šie reģioni atšķiras no citiem ES reģioniem, kas saskaras ar ģeogrāfiska rakstura trūkumiem vai problēmām, kuras saistītas ar apdzīvotību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES primārajos tiesību aktos, kā arī Konstitucionālajā līgumā ir atzīti ierobežojumi, kuri negatīvi ietekmē nomaļos reģionus (liels attālums, salas statuss, maza zemes platība, apgrūtinošs reljefs un klimats, kā arī to ekonomikas atkarība no nedaudziem produktu veidiem) un kuru pastāvīgās un visur izjūtamās klātesamības dēļ šie reģioni atšķiras no citiem ES reģioniem, kas saskaras ar ģeogrāfiska rakstura trūkumiem vai problēmām, kuras saistītas ar apdzīvotību;

| B. | ņemot vērā dažādo, nomaļo reģionu atbalstam pieņemto, Kopienas pasākumu nozīmību un tajā pašā laikā uzsverot to nepietiekamību, it īpaši attīstībai stratēģiski svarīgos apgabalos; |
| --- | --- |

B.

ņemot vērā dažādo, nomaļo reģionu atbalstam pieņemto, Kopienas pasākumu nozīmību un tajā pašā laikā uzsverot to nepietiekamību, it īpaši attīstībai stratēģiski svarīgos apgabalos;

| C. | tā kā, ņemot vērā šo reģionu nevienlīdzīgo stāvokli salīdzinājumā ar Kopienu kopumā, arī turpmāk būs svarīgi, lai Eiropas Savienība atbalsta šos reģionus nolūkā nodrošināt to attīstību un palīdzēt tiem sasniegt ilgtspējīgas konverģences līmeni; tā kā ar šo atbalstu jāpalīdz nomaļajiem reģioniem integrēties tādos augstu konkurētspēju prasošos procesos, kā iekšējais tirgus, ekonomikas un monetārā savienība, Lisabonas stratēģija, paplašināšanās un globalizācija; |
| --- | --- |

C.

tā kā, ņemot vērā šo reģionu nevienlīdzīgo stāvokli salīdzinājumā ar Kopienu kopumā, arī turpmāk būs svarīgi, lai Eiropas Savienība atbalsta šos reģionus nolūkā nodrošināt to attīstību un palīdzēt tiem sasniegt ilgtspējīgas konverģences līmeni; tā kā ar šo atbalstu jāpalīdz nomaļajiem reģioniem integrēties tādos augstu konkurētspēju prasošos procesos, kā iekšējais tirgus, ekonomikas un monetārā savienība, Lisabonas stratēģija, paplašināšanās un globalizācija;

| D. | ņemot vērā vajadzību nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu no ekonomikas, sociālā un vides aspekta, it īpaši vajadzību saglabāt zivju krājumus nomaļajos reģionos; |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā vajadzību nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu no ekonomikas, sociālā un vides aspekta, it īpaši vajadzību saglabāt zivju krājumus nomaļajos reģionos;

| E. | tā kā nomaļajos reģionos ir vāja ekonomika ar nelielām diversifikācijas iespējām un dažos gadījumos zvejniecībai un zvejnieku kopienām kopš seniem laikiem ir galvenā sociālā un saimnieciskā nozīme, kā arī tās stiprina citas, ar zvejniecību saistītās ekonomikas darbības; |
| --- | --- |

E.

tā kā nomaļajos reģionos ir vāja ekonomika ar nelielām diversifikācijas iespējām un dažos gadījumos zvejniecībai un zvejnieku kopienām kopš seniem laikiem ir galvenā sociālā un saimnieciskā nozīme, kā arī tās stiprina citas, ar zvejniecību saistītās ekonomikas darbības;

| F. | atzinīgi vērtējot iespējas, kādas piemīt Komisijas nesen noteiktajai nākotnes attīstības stratēģijai attiecībā uz nomaļajiem reģioniem, kura pamatojas uz darbības prioritātēm “konkurētspēja”, “pieejamība un atlīdzība saistībā ar citiem ierobežojumiem” un “integrācija attiecīgajā reģionālajā ģeogrāfiskajā apgabalā”, kuras īstenošanai nepieciešams gan ekonomikas un sociālās kohēzijas pārskatītās politikas, gan citu Kopienas politiku ieguldījums; |
| --- | --- |

F.

atzinīgi vērtējot iespējas, kādas piemīt Komisijas nesen noteiktajai nākotnes attīstības stratēģijai attiecībā uz nomaļajiem reģioniem, kura pamatojas uz darbības prioritātēm “konkurētspēja”, “pieejamība un atlīdzība saistībā ar citiem ierobežojumiem” un “integrācija attiecīgajā reģionālajā ģeogrāfiskajā apgabalā”, kuras īstenošanai nepieciešams gan ekonomikas un sociālās kohēzijas pārskatītās politikas, gan citu Kopienas politiku ieguldījums;

| G. | atzīmējot, ka saistībā ar pārskatīto kohēzijas politiku ieguldījums vēl aizvien nav pietiekams, jo tas aprobežojas tikai ar īpašas programmas noteikšanu papildu izmaksu atlīdzināšanai un rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām; |
| --- | --- |

G.

atzīmējot, ka saistībā ar pārskatīto kohēzijas politiku ieguldījums vēl aizvien nav pietiekams, jo tas aprobežojas tikai ar īpašas programmas noteikšanu papildu izmaksu atlīdzināšanai un rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām;

| H. | tā kā ir izskanējuši atkārtoti aicinājumi izstrādāt īpašu stratēģiju un programmu nomaļajiem reģioniem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir izskanējuši atkārtoti aicinājumi izstrādāt īpašu stratēģiju un programmu nomaļajiem reģioniem;

| I. | tomēr atzinīgi vērtējot mērķus, kurus paredzēts sasniegt, izmantojot īpašo programmu papildu izmaksu atlīdzināšanai, kā arī rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām; |
| --- | --- |

I.

tomēr atzinīgi vērtējot mērķus, kurus paredzēts sasniegt, izmantojot īpašo programmu papildu izmaksu atlīdzināšanai, kā arī rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām;

| J. | tā kā situācija nomaļajos reģionos jāmin Kohēzijas politikas mērķī “Eiropas teritoriālā sadarbība”, tādējādi nodrošinot saikni ar rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām; tā kā Komisijai šajā sakarā vajadzētu piešķirt līdzekļus, katru gadījumu izskatot atsevišķi, līdzīgi kā īpašo programmu gadījumā, kā arī noteikt tādus kritērijus, kuri neierobežo nomaļo reģionu dalību; tā kā Komisijai jānodrošina šo reģionu tiesības uz pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

J.

tā kā situācija nomaļajos reģionos jāmin Kohēzijas politikas mērķī “Eiropas teritoriālā sadarbība”, tādējādi nodrošinot saikni ar rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām; tā kā Komisijai šajā sakarā vajadzētu piešķirt līdzekļus, katru gadījumu izskatot atsevišķi, līdzīgi kā īpašo programmu gadījumā, kā arī noteikt tādus kritērijus, kuri neierobežo nomaļo reģionu dalību; tā kā Komisijai jānodrošina šo reģionu tiesības uz pārrobežu sadarbību;

| K. | tā kā saistībā ar rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām (un tādējādi arī saistībā ar kohēzijas politikas mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība”) un arī ar Eiropas Savienības kaimiņattiecību politiku jāveicina ne tikai nomaļo reģionu integrācija to attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos, bet arī to sociālie, ekonomikas un kultūras sakari ar valstīm, kurās ir imigrantu kopienas no šiem reģioniem vai ar kurām tiem izveidojušās tradicionālas saites (piemēram, ar Venecuēlu, Brazīliju, ASV, Dienvidāfriku, Kanādu un Austrāliju); |
| --- | --- |

K.

tā kā saistībā ar rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām (un tādējādi arī saistībā ar kohēzijas politikas mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība”) un arī ar Eiropas Savienības kaimiņattiecību politiku jāveicina ne tikai nomaļo reģionu integrācija to attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos, bet arī to sociālie, ekonomikas un kultūras sakari ar valstīm, kurās ir imigrantu kopienas no šiem reģioniem vai ar kurām tiem izveidojušās tradicionālas saites (piemēram, ar Venecuēlu, Brazīliju, ASV, Dienvidāfriku, Kanādu un Austrāliju);

| L. | tā kā Komisijai saistībā ar rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām jāiesaka risinājumi grūtībām, ar kurām daži nomaļie reģioni pašreiz saskaras attiecībā uz nelikumīgu imigrāciju un citām ar to saistītām problēmām; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisijai saistībā ar rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām jāiesaka risinājumi grūtībām, ar kurām daži nomaļie reģioni pašreiz saskaras attiecībā uz nelikumīgu imigrāciju un citām ar to saistītām problēmām;

| M. | tā kā attiecībā uz struktūrfondu pieejamības vispārīgajiem noteikumiem pašreizējais brīdis sarunās par finanšu plānu un kohēzijas politikas reformu ir izšķirošs nomaļo reģionu nākotnei un tāpēc šajā sakarā ir svarīgi aizstāvēt un aizsargāt situāciju šajos reģionos, turpinot nodrošināt prioritizētu finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

M.

tā kā attiecībā uz struktūrfondu pieejamības vispārīgajiem noteikumiem pašreizējais brīdis sarunās par finanšu plānu un kohēzijas politikas reformu ir izšķirošs nomaļo reģionu nākotnei un tāpēc šajā sakarā ir svarīgi aizstāvēt un aizsargāt situāciju šajos reģionos, turpinot nodrošināt prioritizētu finansiālo atbalstu;

| N. | ņemot vērā EK līguma 299. panta 2. punktā noteiktās tiesības uz diferencētu režīmu šajā jomā, kuras ļauj pieņemt attiecīgus pasākumus nomaļo reģionu atbalstam, it īpaši attiecībā uz struktūrfondu pieejamības nosacījumiem; atgādinot ES līdzšinējo nostāju attiecībā uz nomaļajiem reģioniem saistībā ar struktūrfondiem, un to, ka šiem reģioniem, ņemot vērā to īpašos apstākļus, pat piešķīra augstākas līdzfinansēšanas likmes nekā pārējiem kohēzijas reģioniem, |
| --- | --- |

N.

ņemot vērā EK līguma 299. panta 2. punktā noteiktās tiesības uz diferencētu režīmu šajā jomā, kuras ļauj pieņemt attiecīgus pasākumus nomaļo reģionu atbalstam, it īpaši attiecībā uz struktūrfondu pieejamības nosacījumiem; atgādinot ES līdzšinējo nostāju attiecībā uz nomaļajiem reģioniem saistībā ar struktūrfondiem, un to, ka šiem reģioniem, ņemot vērā to īpašos apstākļus, pat piešķīra augstākas līdzfinansēšanas likmes nekā pārējiem kohēzijas reģioniem,

Vispārīgie apsvērumi

| 1. | aicina Komisiju īstenot centienus, lai, izmantojot EK līguma 299. panta 2. punktā tai piešķirtās iniciatīvas tiesības, uzsāktu procedūras, kas nodrošina nomaļo reģionu ambīciju, kas saistītas vai nu ar kohēzijas politiku, vai citām politikām, Kopienas pasākumiem un jomām, kuras ir svarīgas to attīstībai, proti, lauksaimniecību, zivsaimniecību, konkurenci un valsts atbalstu, uzņēmējdarbības politiku, vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, nodokļu sistēmu, muitas pasākumiem, vidi, enerģētiku, pētniecību un tehnoloģisko attīstību, arodapmācību, transportu, Eiropas pārrobežu tīkliem, jaunām informācijas un saziņas tehnoloģijām, reģionālo sadarbību un tā tālāk, pilnīgu apmierināšanu; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju īstenot centienus, lai, izmantojot EK līguma 299. panta 2. punktā tai piešķirtās iniciatīvas tiesības, uzsāktu procedūras, kas nodrošina nomaļo reģionu ambīciju, kas saistītas vai nu ar kohēzijas politiku, vai citām politikām, Kopienas pasākumiem un jomām, kuras ir svarīgas to attīstībai, proti, lauksaimniecību, zivsaimniecību, konkurenci un valsts atbalstu, uzņēmējdarbības politiku, vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, nodokļu sistēmu, muitas pasākumiem, vidi, enerģētiku, pētniecību un tehnoloģisko attīstību, arodapmācību, transportu, Eiropas pārrobežu tīkliem, jaunām informācijas un saziņas tehnoloģijām, reģionālo sadarbību un tā tālāk, pilnīgu apmierināšanu;

| 2. | aicina Komisiju veikt to Kopienas tiesību aktu izvērtēšanu, kuri varētu atstāt ietekmi uz nomaļajiem reģioniem; aicina pienācīgi ņemt vērā nomaļo reģionu īpašo situāciju visos Kopienas politikas un darbības īstenošanas līmeņos; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju veikt to Kopienas tiesību aktu izvērtēšanu, kuri varētu atstāt ietekmi uz nomaļajiem reģioniem; aicina pienācīgi ņemt vērā nomaļo reģionu īpašo situāciju visos Kopienas politikas un darbības īstenošanas līmeņos;

| 3. | atgādina, ka lielākā daļa no pozitīvās diskriminācijas pasākumiem, kas pieņemti šo reģionu atbalstam, nav tādi, kuri varētu ietekmēt ES darbības pamatprincipus; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka lielākā daļa no pozitīvās diskriminācijas pasākumiem, kas pieņemti šo reģionu atbalstam, nav tādi, kuri varētu ietekmēt ES darbības pamatprincipus;

| 4. | aicina Komisiju ietvert nomaļos reģionus Savienības centienos, kas īstenojami, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus, kā arī Gēteborgas mērķus; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju ietvert nomaļos reģionus Savienības centienos, kas īstenojami, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus, kā arī Gēteborgas mērķus;

Finanšu plāns un kohēzijas politika

| 5. | aicina Padomi nodrošināt, ka, pieņemot finanšu plānu 2007.–2013. gadam, tiek garantēts statuss pasākumiem, kas paredzēti Savienības mērķu, tostarp nomaļo reģionu ekonomikas, sociālās un teritoriālās attīstības, sasniegšanai; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi nodrošināt, ka, pieņemot finanšu plānu 2007.–2013. gadam, tiek garantēts statuss pasākumiem, kas paredzēti Savienības mērķu, tostarp nomaļo reģionu ekonomikas, sociālās un teritoriālās attīstības, sasniegšanai;

| 6. | aicina Komisiju vai nu saistībā ar īpašo programmu papildu izmaksu atlīdzināšanai, vai saistībā ar rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām, vai arī attiecībā uz struktūrfondu pieejamību kopumā arī turpmāk nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi, ko Eiropas Savienība līdz šim ir ievērojusi savos pasākumos attiecībā uz nomaļajiem reģioniem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju vai nu saistībā ar īpašo programmu papildu izmaksu atlīdzināšanai, vai saistībā ar rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām, vai arī attiecībā uz struktūrfondu pieejamību kopumā arī turpmāk nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi, ko Eiropas Savienība līdz šim ir ievērojusi savos pasākumos attiecībā uz nomaļajiem reģioniem;

| 7. | stingri atbalsta Komisijas ierosināto īpašo pasākumu EUR 1 100 miljona apmērā nomaļo reģionu atbalstam, kā arī iespēju finansēt darbības atbalstu, kā tas paredzēts 11. pantā priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu; aicina pilnībā īstenot praksē EK līguma 299. panta 2. punktā noteikto prasību nomaļos reģionus, tai skaitā tos reģionus, kuru IKP jau ir lielāks par 75 % no Kopienas vidējā līmeņa, uzskatīt par īpašu gadījumu saistībā ar to pieeju struktūrfondiem; |
| --- | --- |

7.

stingri atbalsta Komisijas ierosināto īpašo pasākumu EUR 1 100 miljona apmērā nomaļo reģionu atbalstam, kā arī iespēju finansēt darbības atbalstu, kā tas paredzēts 11. pantā priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu; aicina pilnībā īstenot praksē EK līguma 299. panta 2. punktā noteikto prasību nomaļos reģionus, tai skaitā tos reģionus, kuru IKP jau ir lielāks par 75 % no Kopienas vidējā līmeņa, uzskatīt par īpašu gadījumu saistībā ar to pieeju struktūrfondiem;

| 8. | aicina īpašajai programmai piešķirtās summas palielināt un izmantot tikai nomaļajiem reģioniem, īstenojot vienlīdzīgas attieksmes principu; |
| --- | --- |

8.

aicina īpašajai programmai piešķirtās summas palielināt un izmantot tikai nomaļajiem reģioniem, īstenojot vienlīdzīgas attieksmes principu;

| 9. | aicina pamatot rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām uz tuvuma jēdzienu tā plašākā nozīmē, lai varētu sniegt atbalstu projektiem, kur iesaistītas struktūrvienības no tām valstīm, kurās ir lielas emigrantu kopienas no nomaļiem reģioniem un ar kurām šie reģioni tādējādi jūtas cieši saistīti; |
| --- | --- |

9.

aicina pamatot rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām uz tuvuma jēdzienu tā plašākā nozīmē, lai varētu sniegt atbalstu projektiem, kur iesaistītas struktūrvienības no tām valstīm, kurās ir lielas emigrantu kopienas no nomaļiem reģioniem un ar kurām šie reģioni tādējādi jūtas cieši saistīti;

| 10. | uzstāj, ka saistībā ar rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām īpašs finansējums jāpiešķir starpvalstu un pārrobežu sadarbībai un ka beidzot jāīsteno ilgi gaidītā koordinācija starp tām darbībām nomaļo reģionu atbalstam, kuras finansē no Eiropas Reģionālā attīstības fonda, un tādām pašām darbībām tuvējo ĀKK valstu vai aizjūras īpašumu un teritoriju atbalstam, kuras finansē no Eiropas Attīstības fonda (EAF), neatkarīgi no tā, vai EAF iekļaus ES vispārējā budžetā; |
| --- | --- |

10.

uzstāj, ka saistībā ar rīcības plānu plašākām kaimiņattiecībām īpašs finansējums jāpiešķir starpvalstu un pārrobežu sadarbībai un ka beidzot jāīsteno ilgi gaidītā koordinācija starp tām darbībām nomaļo reģionu atbalstam, kuras finansē no Eiropas Reģionālā attīstības fonda, un tādām pašām darbībām tuvējo ĀKK valstu vai aizjūras īpašumu un teritoriju atbalstam, kuras finansē no Eiropas Attīstības fonda (EAF), neatkarīgi no tā, vai EAF iekļaus ES vispārējā budžetā;

| 11. | aicina minēto rīcības plānu izmantot nelikumīgas imigrācijas problēmu risināšanā, ar kurām jāsaskaras dažos nomaļajos reģionos; |
| --- | --- |

11.

aicina minēto rīcības plānu izmantot nelikumīgas imigrācijas problēmu risināšanā, ar kurām jāsaskaras dažos nomaļajos reģionos;

Cilvēkresursi

| 12. | aicina Komisiju palielināt šī svarīgā attīstības komponenta nozīmi nomaļajos reģionos, veicinot apmācību un īpašu konsolidāciju jomās, kas paredzētas tikai konkurences un izaugsmes sekmēšanai; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju palielināt šī svarīgā attīstības komponenta nozīmi nomaļajos reģionos, veicinot apmācību un īpašu konsolidāciju jomās, kas paredzētas tikai konkurences un izaugsmes sekmēšanai;

Lauksaimniecība un zivsaimniecība

| 13. | atgādina Komisijai, ka nomaļo reģionu ekonomikas pamatojas uz maza mēroga darbības nozarēm, tostarp lauksaimniecība un zivsaimniecību, kurām vajadzīgs atbalsts dažādos līmeņos un it īpaši profesionāla rakstura stimuli, lai piesaistītu jauniešus; |
| --- | --- |

13.

atgādina Komisijai, ka nomaļo reģionu ekonomikas pamatojas uz maza mēroga darbības nozarēm, tostarp lauksaimniecība un zivsaimniecību, kurām vajadzīgs atbalsts dažādos līmeņos un it īpaši profesionāla rakstura stimuli, lai piesaistītu jauniešus;

| 14. | aicina Komisiju saistībā ar pašreizējo nomaļiem apgabaliem paredzēto īpašo lauksaimniecības pasākumu programmu Specifisko iespēju programmas ultraperifērisko reģionu talumam un insularitātei (POSEI) pašreiz notiekošo pārskatīšanu nodrošināt piešķirto līdzekļu stabilitāti, pieļaujot iespējamus pielāgojumus saskaņā ar ārkārtējām vajadzībām un vienkāršojot administratīvos pasākumus; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju saistībā ar pašreizējo nomaļiem apgabaliem paredzēto īpašo lauksaimniecības pasākumu programmu Specifisko iespēju programmas ultraperifērisko reģionu talumam un insularitātei (POSEI) pašreiz notiekošo pārskatīšanu nodrošināt piešķirto līdzekļu stabilitāti, pieļaujot iespējamus pielāgojumus saskaņā ar ārkārtējām vajadzībām un vienkāršojot administratīvos pasākumus;

| 15. | aicina Komisiju saistībā ar nākamajiem ERAF noteikumiem ņemt vērā nomaļo reģionu īpašos apstākļus, piešķirot tiem pietiekamus finanšu līdzekļus lauku attīstības politikas mērķu sasniegšanai un saglabājot vienotu pieeju attiecībā uz šiem reģioniem minētā fonda finansējuma likmju noteikšanā, līdzīgi kā Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) gadījumā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju saistībā ar nākamajiem ERAF noteikumiem ņemt vērā nomaļo reģionu īpašos apstākļus, piešķirot tiem pietiekamus finanšu līdzekļus lauku attīstības politikas mērķu sasniegšanai un saglabājot vienotu pieeju attiecībā uz šiem reģioniem minētā fonda finansējuma likmju noteikšanā, līdzīgi kā Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) gadījumā;

| 16. | aicina Komisiju saistībā ar banānu Kopīgās tirgus organizācijas (KTO) ārējo dimensiju ieviest vienotu tarifu, kas būtu pietiekami augsts, lai pasargātu Kopienas banānu audzēšanu, un vajadzības gadījumā ierosināt kompensējošus pasākumus attiecībā uz Kopienas audzētājiem; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju saistībā ar banānu Kopīgās tirgus organizācijas (KTO) ārējo dimensiju ieviest vienotu tarifu, kas būtu pietiekami augsts, lai pasargātu Kopienas banānu audzēšanu, un vajadzības gadījumā ierosināt kompensējošus pasākumus attiecībā uz Kopienas audzētājiem;

| 17. | izsaka nožēlu par tirdzniecības atbalsta atcelšanu cukura nozarē; aicina atjaunot šo instrumentu un pilnībā atlīdzināt ienākumu zaudējumu, lai patiesi ņemtu vērā specifiskos traucējumus, no kā cieš nomaļie reģioni; turklāt uzskata, ka ir svarīgi cukura ražošanai un rafinēšanai Azoru salās nodrošināt pieeju valsts tirgum ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi bija spēkā pirms šo salu iekļaušanas Eiropas Savienībā, līdzīgi kā Kanāriju salu gadījumā, jo citādi tiks apdraudēta rūpniecības pastāvēšana šajā reģionā; |
| --- | --- |

17.

izsaka nožēlu par tirdzniecības atbalsta atcelšanu cukura nozarē; aicina atjaunot šo instrumentu un pilnībā atlīdzināt ienākumu zaudējumu, lai patiesi ņemtu vērā specifiskos traucējumus, no kā cieš nomaļie reģioni; turklāt uzskata, ka ir svarīgi cukura ražošanai un rafinēšanai Azoru salās nodrošināt pieeju valsts tirgum ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi bija spēkā pirms šo salu iekļaušanas Eiropas Savienībā, līdzīgi kā Kanāriju salu gadījumā, jo citādi tiks apdraudēta rūpniecības pastāvēšana šajā reģionā;

| 18. | ierosina tādu pašu uzmanību attiecībā uz diferencēta režīma garantēšanu un rūpniecības saglabāšanu nomaļajos reģionos veltīt piena, kā arī augļu un dārzeņu nozarei, kas ir pakļautas saviem specifiskiem apstākļiem; |
| --- | --- |

18.

ierosina tādu pašu uzmanību attiecībā uz diferencēta režīma garantēšanu un rūpniecības saglabāšanu nomaļajos reģionos veltīt piena, kā arī augļu un dārzeņu nozarei, kas ir pakļautas saviem specifiskiem apstākļiem;

| 19. | aicina Komisiju pieņemt pasākumus nomaļo reģionu lauksaimniecības produktu konkurētspējas veicināšanai tirgū, lai tie varētu konkurēt ar līdzīgiem produktiem, kas nāk no valstīm, kurām ir asociācijas nolīgumi ar ES vai kurām piešķirts preferenču režīms; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju pieņemt pasākumus nomaļo reģionu lauksaimniecības produktu konkurētspējas veicināšanai tirgū, lai tie varētu konkurēt ar līdzīgiem produktiem, kas nāk no valstīm, kurām ir asociācijas nolīgumi ar ES vai kurām piešķirts preferenču režīms;

| 20. | aicina Komisiju saistībā ar nākamajiem noteikumiem attiecībā uz EZF ņemt vērā nomaļo reģionu īpašās vajadzības šajā nozarē; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju saistībā ar nākamajiem noteikumiem attiecībā uz EZF ņemt vērā nomaļo reģionu īpašās vajadzības šajā nozarē;

| 21. | atkārtoti atgādina vajadzību izveidot pastāvīgu aizsardzības zonu, lai pieļautu pozitīvu diskrimināciju attiecībā uz jūras resursu pieejamību nomaļo reģionu zvejas flotēm nolūkā pasargāt vietējo ekonomiku; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti atgādina vajadzību izveidot pastāvīgu aizsardzības zonu, lai pieļautu pozitīvu diskrimināciju attiecībā uz jūras resursu pieejamību nomaļo reģionu zvejas flotēm nolūkā pasargāt vietējo ekonomiku;

| 22. | vērš uzmanību uz nomaļo reģionu jūras ekosistēmu lielo bagātību un vienlaicīgi arī trauslumu un no tā izrietošo vajadzību veltīt īpašu uzmanību zvejas iekārtām un atļautajiem paņēmieniem, kā arī piekļuvei apkārtējiem un blakusesošiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

22.

vērš uzmanību uz nomaļo reģionu jūras ekosistēmu lielo bagātību un vienlaicīgi arī trauslumu un no tā izrietošo vajadzību veltīt īpašu uzmanību zvejas iekārtām un atļautajiem paņēmieniem, kā arī piekļuvei apkārtējiem un blakusesošiem ūdeņiem;

| 23. | mudina Komisiju, ņemot vērā nomaļo reģionu īpašo ekonomikas zonu īpašos apstākļus (dažos gadījumos kontinentālā šelfa trūkums), kā arī to zivsaimniecības zonu ierobežojumus (tās bieži vien ir ierobežotas līdz zemūdens pakalniem), nekavējoties piemērot piesardzības principu, kā arī salīdzinošas stabilitātes principu, tādējādi palīdzot nodrošināt attiecīgajām sugām ne tikai bioloģisko un ekoloģisko līdzsvaru, bet arī ar zivsaimniecības nozari saistītās sociālās un ekonomikas struktūras aizsardzību šajos reģionos; mudina Komisiju savos tiesību aktu priekšlikumos ņemt vērā arī to, ka dažos nomaļajos reģionos, piemēram, Indijas okeānā, zvejniecība ir uzsākta pavisam nesen un ka zivju krājumi šajos apgabalos vēl aizvien ir bagātīgi; |
| --- | --- |

23.

mudina Komisiju, ņemot vērā nomaļo reģionu īpašo ekonomikas zonu īpašos apstākļus (dažos gadījumos kontinentālā šelfa trūkums), kā arī to zivsaimniecības zonu ierobežojumus (tās bieži vien ir ierobežotas līdz zemūdens pakalniem), nekavējoties piemērot piesardzības principu, kā arī salīdzinošas stabilitātes principu, tādējādi palīdzot nodrošināt attiecīgajām sugām ne tikai bioloģisko un ekoloģisko līdzsvaru, bet arī ar zivsaimniecības nozari saistītās sociālās un ekonomikas struktūras aizsardzību šajos reģionos; mudina Komisiju savos tiesību aktu priekšlikumos ņemt vērā arī to, ka dažos nomaļajos reģionos, piemēram, Indijas okeānā, zvejniecība ir uzsākta pavisam nesen un ka zivju krājumi šajos apgabalos vēl aizvien ir bagātīgi;

| 24. | atkārtoti uzsver vajadzību turpmāk atbalstīt zvejas flotes atjaunošanu un modernizāciju, lai uzlabotu šīs nozares ienesīgumu un konkurētspēju; |
| --- | --- |

24.

atkārtoti uzsver vajadzību turpmāk atbalstīt zvejas flotes atjaunošanu un modernizāciju, lai uzlabotu šīs nozares ienesīgumu un konkurētspēju;

| 25. | mudina Komisiju, ņemot vērā vājos punktus, kas saistīti ar nomaļa reģiona statusu, arī turpmāk šajos reģionos sniegt atbalstu zivsaimniecības produktu apstrādei tādā apmērā, kas ir vienāds vai lielāks par atbalstu, kuru saņem no Zivsaimniecības virzības finanšu instrumenta; |
| --- | --- |

25.

mudina Komisiju, ņemot vērā vājos punktus, kas saistīti ar nomaļa reģiona statusu, arī turpmāk šajos reģionos sniegt atbalstu zivsaimniecības produktu apstrādei tādā apmērā, kas ir vienāds vai lielāks par atbalstu, kuru saņem no Zivsaimniecības virzības finanšu instrumenta;

| 26. | aicina ņemt vērā zivju produktu apstrādi nomaļajos reģionos, kad tiek pārskatīts valsts atbalsts zivsaimniecības nozarei; |
| --- | --- |

26.

aicina ņemt vērā zivju produktu apstrādi nomaļajos reģionos, kad tiek pārskatīts valsts atbalsts zivsaimniecības nozarei;

| 27. | mudina Komisiju pieņemt tādu principu, saskaņā ar kuru palīdzība saistībā ar POSEI zivsaimniecības programmu būtu pastāvīga, un uzskata, ka jāpalielina atlīdzības apmērs attiecībā uz papildu izmaksām, kas nomaļa reģiona statusa dēļ rodas dažu zivsaimniecības produktu tirgvedības procesā; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisiju pieņemt tādu principu, saskaņā ar kuru palīdzība saistībā ar POSEI zivsaimniecības programmu būtu pastāvīga, un uzskata, ka jāpalielina atlīdzības apmērs attiecībā uz papildu izmaksām, kas nomaļa reģiona statusa dēļ rodas dažu zivsaimniecības produktu tirgvedības procesā;

| 28. | mudina Komisiju veikt visus iespējamos pasākumus, lai ātri izveidotu reģionālās konsultatīvās padomes; uzskata, ka Dienvidrietumu ūdeņu reģionālās konsultatīvās padomes gadījumā jāizveido salu apakšnodaļa, kas nodarbotos ar specifiskiem zivsaimniecības jautājumiem nomaļajos reģionos; |
| --- | --- |

28.

mudina Komisiju veikt visus iespējamos pasākumus, lai ātri izveidotu reģionālās konsultatīvās padomes; uzskata, ka Dienvidrietumu ūdeņu reģionālās konsultatīvās padomes gadījumā jāizveido salu apakšnodaļa, kas nodarbotos ar specifiskiem zivsaimniecības jautājumiem nomaļajos reģionos;

Konkurence un valsts atbalsts

| 29. | attiecībā uz valsts atbalstu reģionāliem nolūkiem izsaka cerību, ka nomaļie reģioni arī turpmāk varēs saņemt darbības atbalstu, kas pakāpeniski nesamazinās un kas nav ierobežots laikā, un ka šo atbalstu varēs paplašināt, ietverot transporta nozari, ar nosacījumu, ka publiskā iepirkuma noteikumi garantē to, ka attiecīgās sabiedrības godīgi nosaka cenas; izsaka cerību, ka nomaļie reģioni arī turpmāk, papildus sākotnējo ieguldījumu atbalstam, varēs saņemt arī augstāku likmi; izsaka cerību, ka pārvietojamos transportlīdzekļus iekļaus attiecīgajās izmaksās saistībā ar sākotnējiem ieguldījumiem; izsaka cerību, ka tiks atļauts atlīdzināt nomaļajiem reģioniem papildu izmaksas, ko rada preču transportēšana Eiropas Savienības tirgū; |
| --- | --- |

29.

attiecībā uz valsts atbalstu reģionāliem nolūkiem izsaka cerību, ka nomaļie reģioni arī turpmāk varēs saņemt darbības atbalstu, kas pakāpeniski nesamazinās un kas nav ierobežots laikā, un ka šo atbalstu varēs paplašināt, ietverot transporta nozari, ar nosacījumu, ka publiskā iepirkuma noteikumi garantē to, ka attiecīgās sabiedrības godīgi nosaka cenas; izsaka cerību, ka nomaļie reģioni arī turpmāk, papildus sākotnējo ieguldījumu atbalstam, varēs saņemt arī augstāku likmi; izsaka cerību, ka pārvietojamos transportlīdzekļus iekļaus attiecīgajās izmaksās saistībā ar sākotnējiem ieguldījumiem; izsaka cerību, ka tiks atļauts atlīdzināt nomaļajiem reģioniem papildu izmaksas, ko rada preču transportēšana Eiropas Savienības tirgū;

| 30. | aicina no 2007. gada piemērojamo reģionāli orientētā valsts atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanas kontekstā atļaut atlīdzināt nomaļajiem reģioniem papildu izmaksas, ko rada preču transportēšana ES tirgū, nevis tikai atbilstīgās valsts robežās; |
| --- | --- |

30.

aicina no 2007. gada piemērojamo reģionāli orientētā valsts atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanas kontekstā atļaut atlīdzināt nomaļajiem reģioniem papildu izmaksas, ko rada preču transportēšana ES tirgū, nevis tikai atbilstīgās valsts robežās;

| 31. | turklāt aicina saistībā ar reģionāli orientētā valsts atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu pienācīgi novērtēt esošo praksi attiecībā uz nomaļajiem reģioniem, kā arī ņemt vērā attiecīgos apstākļus; |
| --- | --- |

31.

turklāt aicina saistībā ar reģionāli orientētā valsts atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu pienācīgi novērtēt esošo praksi attiecībā uz nomaļajiem reģioniem, kā arī ņemt vērā attiecīgos apstākļus;

| 32. | aicina nekavējoties īstenot atbalsta noteikumus attiecībā uz nomaļajiem reģioniem, kuri noteikti Konstitucionālā līguma III-167. panta 3. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

32.

aicina nekavējoties īstenot atbalsta noteikumus attiecībā uz nomaļajiem reģioniem, kuri noteikti Konstitucionālā līguma III-167. panta 3. punkta a) apakšpunktā;

| 33. | aicina paplašināt maza apmēra atbalstu reglamentējošos noteikumus, attiecinot tos arī uz transporta nozari; |
| --- | --- |

33.

aicina paplašināt maza apmēra atbalstu reglamentējošos noteikumus, attiecinot tos arī uz transporta nozari;

Uzņēmumu politika

| 34. | aicina Komisiju pielāgot esošos pasākumus nomaļo reģionu īpašajai situācijai, atvieglojot tiem šo pasākumu pieejamību; aicina veicināt uzņēmējdarbības konkurētspēju šajos reģionos vai nu, īstenojot īpašus pasākumus, lai atlīdzinātu papildu izmaksas saistībā ar to darbību un tālāku integrāciju kaimiņos esošā ģeogrāfiskā apgabalā, vai arī, nosakot jaunus konkurētspējas modeļus un tos atbalstot; iestājas par atbalstu uzņēmējdarbības uzsākšanai un uzņēmējdarbības garam; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju pielāgot esošos pasākumus nomaļo reģionu īpašajai situācijai, atvieglojot tiem šo pasākumu pieejamību; aicina veicināt uzņēmējdarbības konkurētspēju šajos reģionos vai nu, īstenojot īpašus pasākumus, lai atlīdzinātu papildu izmaksas saistībā ar to darbību un tālāku integrāciju kaimiņos esošā ģeogrāfiskā apgabalā, vai arī, nosakot jaunus konkurētspējas modeļus un tos atbalstot; iestājas par atbalstu uzņēmējdarbības uzsākšanai un uzņēmējdarbības garam;

Pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi

| 35. | aicina Komisiju saskaņā ar savu solījumu izveidot darba grupu, lai pētītu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu nomaļajos reģionos, kā arī sagatavotu ierosinājumus, kas būtu pielāgoti to īpašajām iezīmēm un vajadzībām attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu tirgu; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju saskaņā ar savu solījumu izveidot darba grupu, lai pētītu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu nomaļajos reģionos, kā arī sagatavotu ierosinājumus, kas būtu pielāgoti to īpašajām iezīmēm un vajadzībām attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu tirgu;

| 36. | aicina Komisiju saistībā ar ES pieeju vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem pēc Baltās grāmatas (KOM(2004)0374) izdošanas gan nozares, gan vispārējā kontekstā, kā arī izmantojot primāros tiesību aktus, veltīt pienācīgu uzmanību nomaļo reģionu specifiskajiem ierobežojumiem, it īpaši gadījumos, kad dažus pakalpojumus šajos reģionos klasificē kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus un kad nosaka to specifiskajiem apstākļiem pielāgotu konkurences un iekšējā tirgus noteikumu piemērošanu šīm darbībām; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju saistībā ar ES pieeju vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem pēc Baltās grāmatas (KOM(2004)0374) izdošanas gan nozares, gan vispārējā kontekstā, kā arī izmantojot primāros tiesību aktus, veltīt pienācīgu uzmanību nomaļo reģionu specifiskajiem ierobežojumiem, it īpaši gadījumos, kad dažus pakalpojumus šajos reģionos klasificē kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus un kad nosaka to specifiskajiem apstākļiem pielāgotu konkurences un iekšējā tirgus noteikumu piemērošanu šīm darbībām;

Nodokļu uzlikšanas un muitas pasākumi

| 37. | aicina Komisiju arī turpmāk piemērot īpašus nodokļu pasākumus nomaļo reģionu atbalstam, kā arī izrādīt gatavību ierosināt citus pasākumus to autonomas attīstības vecināšanai; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju arī turpmāk piemērot īpašus nodokļu pasākumus nomaļo reģionu atbalstam, kā arī izrādīt gatavību ierosināt citus pasākumus to autonomas attīstības vecināšanai;

| 38. | aicina Komisiju izrādīt gatavību izskatīt nomaļo reģionu prasību uz laiku pārtraukt kopējā muitas tarifa nodevu piemērošanu ražošanas vajadzībām paredzētu nelauksaimnieciska rakstura preču un zivsaimniecības produktu piegādēm, kā arī importētām kapitāla precēm, kas paredzētas izmantošanai uzņēmējdarbībā un rūpniecībā; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju izrādīt gatavību izskatīt nomaļo reģionu prasību uz laiku pārtraukt kopējā muitas tarifa nodevu piemērošanu ražošanas vajadzībām paredzētu nelauksaimnieciska rakstura preču un zivsaimniecības produktu piegādēm, kā arī importētām kapitāla precēm, kas paredzētas izmantošanai uzņēmējdarbībā un rūpniecībā;

Vide

| 39. | aicina Komisiju savos turpmākajos pasākumos nomaļo reģionu atbalstam veltīt vairāk uzmanības videi, jo nepietiekamie līdzekļi šīs jomas pastāvīgi pieaugošo vajadzību, jo īpaši attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, Natura 2000 tīkla ieviešanu un atkritumu apsaimniekošanu, apmierināšanai apgrūtina vides politikas īstenošanu nomaļajos reģionos saskaņā ar Kopienas vides politikas pamatprincipiem; aicina Komisiju īstenot pasākumus atbilstīgi Azoru salu un Madeiras programmas (POSEIMA) vides komponentam; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju savos turpmākajos pasākumos nomaļo reģionu atbalstam veltīt vairāk uzmanības videi, jo nepietiekamie līdzekļi šīs jomas pastāvīgi pieaugošo vajadzību, jo īpaši attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, Natura 2000 tīkla ieviešanu un atkritumu apsaimniekošanu, apmierināšanai apgrūtina vides politikas īstenošanu nomaļajos reģionos saskaņā ar Kopienas vides politikas pamatprincipiem; aicina Komisiju īstenot pasākumus atbilstīgi Azoru salu un Madeiras programmas (POSEIMA) vides komponentam;

Eiropas pārrobežu tīkli

| 40. | aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību nomaļo reģionu īpašajām iezīmēm Eiropas pārrobežu tīklu kontekstā; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību nomaļo reģionu īpašajām iezīmēm Eiropas pārrobežu tīklu kontekstā;

| 41. | aicina Komisiju attiecībā uz Eiropas pārrobežu enerģijas tīkliem projektus nomaļajos reģionos uzskatīt par prioritāti, kā arī piemērot tiem tādu līdzfinansējuma likmi, kāda noteikta prioritāriem projektiem; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju attiecībā uz Eiropas pārrobežu enerģijas tīkliem projektus nomaļajos reģionos uzskatīt par prioritāti, kā arī piemērot tiem tādu līdzfinansējuma likmi, kāda noteikta prioritāriem projektiem;

| 42. | aicina Komisiju attiecībā uz Eiropas pārrobežu transporta infrastruktūras tīkliem ļaut ostas un lidostas nomaļos reģionos finansēt no Kohēzijas fonda, ja tas ir saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju attiecībā uz Eiropas pārrobežu transporta infrastruktūras tīkliem ļaut ostas un lidostas nomaļos reģionos finansēt no Kohēzijas fonda, ja tas ir saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem;

Pētniecība un tehnoloģiskā attīstība

| 43. | aicina Komisiju īstenot praksē Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Lēmuma Nr. 1513/2002/EK par sestās Eiropas Kopienas pamatprogrammas attiecībā uz pētniecības, tehnoloģijas attīstības un izstāžu pasakumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam) (9) 14. apsvērumu saskaņā ar pašreizējo un nākamo pamatprogrammu; aicina saistībā ar nākamo pamatprogrammu rast iespēju finansēt projektus nomaļos reģionos, jo īpaši to izcilas sagatavotības centros; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju īstenot praksē Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Lēmuma Nr. 1513/2002/EK par sestās Eiropas Kopienas pamatprogrammas attiecībā uz pētniecības, tehnoloģijas attīstības un izstāžu pasakumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam) (9) 14. apsvērumu saskaņā ar pašreizējo un nākamo pamatprogrammu; aicina saistībā ar nākamo pamatprogrammu rast iespēju finansēt projektus nomaļos reģionos, jo īpaši to izcilas sagatavotības centros;

| 44. | aicina ņemt vērā rīcības plānu attiecībā uz pētniecību, tehnoloģisko attīstību, demonstrēšanu un jauninājumiem, kuru nomaļie reģioni iesniedza Komisijai 2003. gadā; |
| --- | --- |

44.

aicina ņemt vērā rīcības plānu attiecībā uz pētniecību, tehnoloģisko attīstību, demonstrēšanu un jauninājumiem, kuru nomaļie reģioni iesniedza Komisijai 2003. gadā;

| 45. | aicina, lai projekti nomaļos reģionos tiktu finansēti saistībā ar pamatprogrammu zinātniskās izpētes un tehnoloģijas attīstībai, kā arī papildus tam līdzfinansēti no struktūrfondiem; |
| --- | --- |

45.

aicina, lai projekti nomaļos reģionos tiktu finansēti saistībā ar pamatprogrammu zinātniskās izpētes un tehnoloģijas attīstībai, kā arī papildus tam līdzfinansēti no struktūrfondiem;

Jaunas informācijas un saziņas tehnoloģijas

| 46. | aicina Komisiju nodrošināt, ka īpaša uzmanība tiek veltīta nomaļo reģionu projektiem informācijas sabiedrības un tehnoloģisko jauninājumu jomā, ņemot vērā šo nozaru būtisko nozīmi attīstības veicināšanā; atgādina minēto reģionu prasības šajā jomā, kas izklāstītas Spānijas, Francijas, Portugāles un nomaļo reģionu augstāk minētajā memorandā par EK līguma 299. panta 2. punkta īstenošanu, kā arī nomaļo reģionu ieguldījumā minētā memoranda izstrādē, kurus Komisijai iesniedza 2003. gada 2. jūnijā; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju nodrošināt, ka īpaša uzmanība tiek veltīta nomaļo reģionu projektiem informācijas sabiedrības un tehnoloģisko jauninājumu jomā, ņemot vērā šo nozaru būtisko nozīmi attīstības veicināšanā; atgādina minēto reģionu prasības šajā jomā, kas izklāstītas Spānijas, Francijas, Portugāles un nomaļo reģionu augstāk minētajā memorandā par EK līguma 299. panta 2. punkta īstenošanu, kā arī nomaļo reģionu ieguldījumā minētā memoranda izstrādē, kurus Komisijai iesniedza 2003. gada 2. jūnijā;

Transports

| 47. | aicina ietvert nomaļos reģionus visos Kopienas transporta politikas aspektos; |
| --- | --- |

47.

aicina ietvert nomaļos reģionus visos Kopienas transporta politikas aspektos;

| 48. | aicina Komisiju nodrošināt, ka Kopienas finansētie transporta projekti nomaļajos reģionos, pirmām kārtām, veicina attiecīgā reģiona iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanos, kā arī tā autonomu attīstību; jāpārtrauc tādu projektu īstenošana, kuru izstrādē nav ievēroti Kopienas tiesību akti vides jomā; turklāt visos transporta projektos, kas izstrādāti nomaļajiem reģioniem, jāietver precīza un skaidri definēta ieguvumu analīze saistībā ar vietējās ekonomikas diversifikāciju, sociālo kohēziju un reģionālā darba tirgus ilgtspējību; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju nodrošināt, ka Kopienas finansētie transporta projekti nomaļajos reģionos, pirmām kārtām, veicina attiecīgā reģiona iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanos, kā arī tā autonomu attīstību; jāpārtrauc tādu projektu īstenošana, kuru izstrādē nav ievēroti Kopienas tiesību akti vides jomā; turklāt visos transporta projektos, kas izstrādāti nomaļajiem reģioniem, jāietver precīza un skaidri definēta ieguvumu analīze saistībā ar vietējās ekonomikas diversifikāciju, sociālo kohēziju un reģionālā darba tirgus ilgtspējību;

| 49. | aicina līdzfinansējumā ietvert transporta papildu izmaksas, kā arī attīstīt transportu nomaļo reģionu apkaimē, šajā nolūkā iesaistot arī trešās valstis; |
| --- | --- |

49.

aicina līdzfinansējumā ietvert transporta papildu izmaksas, kā arī attīstīt transportu nomaļo reģionu apkaimē, šajā nolūkā iesaistot arī trešās valstis;

Noslēguma apsvērumi

| 50. | visbeidzot atzinīgi novērtē to, ka nomaļo reģionu īpašā statusa aizsardzībā iesaistītās struktūrvienības ir izveidojušas un nostiprinājušas svarīgas partnerattiecības, kā arī uzsver Komisijas būtisko nozīmi šajā procesā, kā tas atspoguļots augstāk minētajos paziņojumos par ciešākām partnerattiecībām nomaļajos reģionos;
  *
  - * |
| --- | --- |

50.

visbeidzot atzinīgi novērtē to, ka nomaļo reģionu īpašā statusa aizsardzībā iesaistītās struktūrvienības ir izveidojušas un nostiprinājušas svarīgas partnerattiecības, kā arī uzsver Komisijas būtisko nozīmi šajā procesā, kā tas atspoguļots augstāk minētajos paziņojumos par ciešākām partnerattiecībām nomaļajos reģionos;

*

- *

| 51. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, nomaļo reģionu valsts, reģionālajām un vietējām varasiestādēm, kā arī Nomaļo reģionu priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

51.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, nomaļo reģionu valsts, reģionālajām un vietējām varasiestādēm, kā arī Nomaļo reģionu priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājiem.

---

(1)  OV C 71, 22.3.2005., 40. lpp.

(2)  OV C 144, 16.5.2001., 11. lpp.

(3)  OV C 221, 17.9.2002., 37. lpp.

(4)  OV C 197, 12.7.2001., 197. lpp.

(5)  OV C 104 E, 30.4.2004., 1000. lpp.

(6)  OV C 318, 22.12.2004., 1. lpp.

(7)  OV C 302, 7.12.2004., 60. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0224.

(9)  OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2005. gada 29. septembris

| 21.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 227/520 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 227/520

---

PROTOKOLS

(2006/C 227 E/04)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 10.00.

2.   Dokumentu iesniegšana

Padome un Komisija iesniedza turpmāk minētos dokumentus.

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam (COM(2005)0209 — C6-0157/2005 — 2005/0102(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | CULT |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam (COM(2005)0209 — C6-0157/2005 — 2005/0102(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

CULT

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu Nr. 2256/2003/EK, ņemot vērā programmas pagarināšanu līdz 2006. gadam, lai izplatītu ieteicamus paņēmienus un IKT ieviešanas uzraudzību (COM(2005)0347 — C6-0247/2005 — 2005/0144(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | BUDG, CULT, LIBE |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu Nr. 2256/2003/EK, ņemot vērā programmas pagarināšanu līdz 2006. gadam, lai izplatītu ieteicamus paņēmienus un IKT ieviešanas uzraudzību (COM(2005)0347 — C6-0247/2005 — 2005/0144(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

ITRE

atzinums

:

BUDG, CULT, LIBE

| — | Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on common standards and procedures in Member States for the return of third-country nationals residing illegally (COM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD)). Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams.






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | AFET, DEVE, EMPL |

—

Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on common standards and procedures in Member States for the return of third-country nationals residing illegally (COM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD)). Šī dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams.

nodots

atbildīgajai komitejai

:

LIBE

atzinums

:

AFET, DEVE, EMPL

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | AFET, BUDG, CULT, AFCO, FEMM |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

LIBE

atzinums

:

AFET, BUDG, CULT, AFCO, FEMM

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās (COM(2005)0280 [02] — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās (COM(2005)0280 [02] — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

LIBE

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | CULT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | EMPL |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

CULT

atzinums

:

EMPL

| — | Projekts Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 2006. finanšu gadam (11186/2005 [01] — C6-0299/2005 — 2005/2001(BUD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Projekts Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 2006. finanšu gadam (11186/2005 [01] — C6-0299/2005 — 2005/2001(BUD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

atzinums

:

AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Projekts Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 2006. finanšu gadam (11186/2005 [02] — C6-0300/2005 — 2005/2002(BUD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Projekts Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 2006. finanšu gadam (11186/2005 [02] — C6-0300/2005 — 2005/2002(BUD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

atzinums

:

AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Projekts Padomes lēmumam par otrā paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, pārvaldību un izmantošanu (COM(2005)0230 — C6-0301/2005 — 2005/0103(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | BUDG |

—

Projekts Padomes lēmumam par otrā paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, pārvaldību un izmantošanu (COM(2005)0230 — C6-0301/2005 — 2005/0103(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

LIBE

atzinums

:

BUDG

3.   Tekstilrūpniecība (debates)

(debates)

Komisijas paziņojums: Tekstilrūpniecība

László Kovács (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Tokia Saïfi PPE-DE grupas vārdā, Erika Mann PSE grupas vārdā, Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā, Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā, Jacky Henin GUE/NGL grupas vārdā, Patrick Louis IND/DEM grupas vārdā, Jean-Claude Martinez pie grupām nepiederošs deputāts, Georgios Papastamkos, Elisa Ferreira, Sajjad Karim, Margrete Auken, Pedro Guerreiro, Zuzana Roithová, Joan Calabuig Rull, Anne Laperrouze, Georgios Toussas, Werner Langen, Harlem Désir, Markus Pieper, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Harald Ettl un Avril Doyle.

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Mario Mantovani un László Kovács.

Debates tika slēgtas.

4.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Ņemot vērā pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu pieprasījumu, Parlaments apstiprināja šādu iecelšanu amatā:

Delegācija attiecībām ar Palestīnas Likumdošanas padomi

| — | Giovanni Rivera. |
| --- | --- |

—

Giovanni Rivera.

5.   ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīva (debates)

(debates)

Ziņojums par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvu (2005/2015(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referente: Caroline Lucas (A6-0262/2005).

Caroline Lucas iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās László Kovács (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Bastiaan Belder (AFET komitejas atzinuma sagatavotājs), Daniel Caspary PPE-DE grupas vārdā, Glyn Ford PSE grupas vārdā, Danutė Budreikaitė ALDE grupas vārdā, Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā, Helmuth Markov GUE/NGL grupas vārdā, Bogusław Rogalski IND/DEM grupas vārdā, Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā, Glyn Ford, kas jautāja, vai visiem pieteiktajiem runātājiem būs laiks izteikties pirms balsošanas laika pēcpusdienā (sēdes vadītājs viņai atbildēja, ka nebūs), Alessandra Mussolini, pie grupām nepiederoša deputāte, par sēdes vadītāja atbildi, Frank Vanhecke, Paul Rübig, Margrietus van den Berg, Johan Van Hecke, Margrete Auken, Nigel Farage, Gintaras Didžiokas un James Hugh Allister.

Uzstājās Caroline Lucas (referente), kas Verts/ALE grupas vārdā, pamatojoties uz Reglamenta 170. panta 4. punktu, ierosināja, lai balsojumu atliktu uz nākamo sesiju, ņemot vērā, ka debates turpināsies pēcpusdienā.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās Robert Goebbels PSE grupas vārdā, kas izteica atbalstu ierosinājumam.

Parlaments šo ierosinājumu apstiprināja.

Tā kā bija pienācis balsošanas laiks, debates tika pārtrauktas, un tās atsāks plkst. 15 (2005. gada 29. septembra protokola 14. punkts).

(2005. gada 29. septembra protokola 14. punkts).

Uzstājās Philip Bushill-Matthews, kas izteica neapmierinātību ar to, ka vakar netika ievērots Padomei atvēlētais jautājumu laiks (2005. gada 28. septembra protokola 14. punkts) (sēdes vadītājs to ņēma vērā).

(2005. gada 28. septembra protokola 14. punkts)

6.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola 1. pielikumā.

6.1.   Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto valstu nolīgums vīnkopības jomā (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0489/2005, B6-0511/2005, B6-0514/2005, B6-0515/2005, B6-0516/2005 un B6-0517/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 1. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0489/2005

(aizstāj B6-0489/2005, B6-0511/2005, B6-0514/2005, B6-0515/2005, B6-0516/2005 un B6-0517/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling un Giuseppe Castiglione PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling un Giuseppe Castiglione PPE-DE grupas vārdā,

| | María Isabel Salinas García, Vincenzo Lavarra un Katerina Batzeli PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

María Isabel Salinas García, Vincenzo Lavarra un Katerina Batzeli PSE grupas vārdā,

| | Anne Laperrouze, Niels Busk, Willem Schuth, Jorgo Chatzimarkakis un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Anne Laperrouze, Niels Busk, Willem Schuth, Jorgo Chatzimarkakis un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā,

| | Marie-Hélène Aubert un Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Marie-Hélène Aubert un Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE grupas vārdā,

| | Ilda Figueiredo un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

Ilda Figueiredo un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā,

| | Sergio Berlato, Roberta Angelilli un Sebastiano (Nello) Musumeci UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Sergio Berlato, Roberta Angelilli un Sebastiano (Nello) Musumeci UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0361).

(P6_TA(2005)0361).

6.2.   Nafta (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0481/2005, B6-0482/2005, B6-0491/2005, B6-0499/2005, B6-0506/2005 un B6-0509/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 2. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0481/2005

(aizstāj B6-0481/2005, B6-0482/2005, B6-0491/2005, B6-0499/2005, B6-0506/2005 un B6-0509/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Giles Chichester un Paul Rübig PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Giles Chichester un Paul Rübig PPE-DE grupas vārdā,

| | Reino Paasilinna PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Reino Paasilinna PSE grupas vārdā,

| | Fiona Hall ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Fiona Hall ALDE grupas vārdā,

| | Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā,

| | Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā,

| | Roberta Angelilli UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Roberta Angelilli UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0362).

(P6_TA(2005)0362).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Robert Goebbels PSE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 10. punktam, un to iekļāva; |
| --- | --- |

—

Robert Goebbels PSE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 10. punktam, un to iekļāva;

| — | Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 15. punkta 6. ievilkumam, un to iekļāva. |
| --- | --- |

—

Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 15. punkta 6. ievilkumam, un to iekļāva.

6.3.   ANO reforma un Tūkstošgades attīstības mērķi (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0483/2005, B6-0492/2005, B6-0493/2005, B6-0501/2005, B6-0507/2005 un B6-0510/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 3. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0483/2005

(aizstāj B6-0483/2005, B6-0492/2005, B6-0493/2005, B6-0501/2005, B6-0507/2005 un B6-0510/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon un Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon un Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā,

| | Glenys Kinnock, Pasqualina Napoletano un Miguel Angel Martínez Martínez PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Glenys Kinnock, Pasqualina Napoletano un Miguel Angel Martínez Martínez PSE grupas vārdā,

| | Alexander Lambsdorff un Lapo Pistelli ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Alexander Lambsdorff un Lapo Pistelli ALDE grupas vārdā,

| | Marie Anne Isler Béguin, Raül Romeva i Rueda un Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Marie Anne Isler Béguin, Raül Romeva i Rueda un Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā,

| | André Brie un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

André Brie un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā,

| | Inese Vaidere un Guntars Krasts UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Inese Vaidere un Guntars Krasts UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0363).

(P6_TA(2005)0363).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 20. punktam, un to iekļāva. |
| --- | --- |

—

Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 20. punktam, un to iekļāva.

6.4.   Baltkrievija (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0486/2005, B6-0488/2005, B6-0490/2005, B6-0494/2005, B6-0497/2005, B6-0503/2005 un B6-0508/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 4. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0486/2005

(aizstāj B6-0486/2005, B6-0488/2005, B6-0490/2005, B6-0494/2005, B6-0497/2005 un B6-0508/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Barbara Kudrycka, Bogdan Klich, Árpád Duka-Zólyomi un Karl von Wogau PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Barbara Kudrycka, Bogdan Klich, Árpád Duka-Zólyomi un Karl von Wogau PPE-DE grupas vārdā,

| | Jan Marinus Wiersma, Józef Pinior un Joseph Muscat PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma, Józef Pinior un Joseph Muscat PSE grupas vārdā,

| | Janusz Onyszkiewicz ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Janusz Onyszkiewicz ALDE grupas vārdā,

| | Elisabeth Schroedter, Milan Horáček un Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Elisabeth Schroedter, Milan Horáček un Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā,

| | Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā,

| | Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański un Inese Vaidere UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański un Inese Vaidere UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0364).

(P6_TA(2005)0364).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0503/2005 vairs nav spēkā.)

6.5.   ES un Indijas attiecības (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (2004/2169(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Emilio Menéndez del Valle (A6-0256/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 5. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0365).

(P6_TA(2005)0365).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Emilio Menéndez del Valle (referents) ierosināja mutiskus grozījumus 10. punktam, 17. punkta 2. daļai un grozījumam Nr. 20, un tos iekļāva. |
| --- | --- |

—

Emilio Menéndez del Valle (referents) ierosināja mutiskus grozījumus 10. punktam, 17. punkta 2. daļai un grozījumam Nr. 20, un tos iekļāva.

6.6.   Atjaunojamās enerģijas īpatsvars ES (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par atjaunojamās enerģijas apmēru ES un priekšlikumiem konkrētām darbībām (2004/2153(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Claude Turmes (A6-0227/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 6. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0366).

(P6_TA(2005)0366).

6.7.   Ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana līdz 2010. g. (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu — ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu (2004/2162(INI)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Ari Vatanen (A6-0225/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 7. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0367).

(P6_TA(2005)0367).

7.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

8.   Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumus varat skatīt vietnē “Sittings Live”, “Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola 2. pielikuma “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta” drukātajā versijā.

Results of votes (roll-call votes)”,

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Oficiālajā Vēstnesī

9.   Padomes kopējo nostāju paziņošana

Saskaņā ar Reglamenta 57. panta 1. punktu sēdes vadītājs paziņoja, ka ir saņemtas šādas Padomes kopējās nostājas kopā ar pamatojumiem par to pieņemšanu, kā arī Komisijas nostāja par:

| — | kopējo nostāju, ko Padome pieņēmusi 2005. gada 18. jūlijā nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (06273/2/2005 — 10896/2005 — COM(2005)0410 — C6-0297/2005 — 2003/0242(COD))
  nodots atbildīgajai komitejai: ENVI |
| --- | --- |

—

kopējo nostāju, ko Padome pieņēmusi 2005. gada 18. jūlijā nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (06273/2/2005 — 10896/2005 — COM(2005)0410 — C6-0297/2005 — 2003/0242(COD))

nodots atbildīgajai komitejai: ENVI

| — | kopējo nostāju, ko Padome pieņēmusi 2005. gada 23. septembrī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, kas attiecas uz tieša patēriņa energoefektivitāti un energopakalpojumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 93/76/EEK (10721/3/2005 — 03256/2005 — COM(2005)0455 — C6-0298/2005 — 2003/0300(COD))
  nodots atbildīgajai komitejai: ITRE |
| --- | --- |

—

kopējo nostāju, ko Padome pieņēmusi 2005. gada 23. septembrī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, kas attiecas uz tieša patēriņa energoefektivitāti un energopakalpojumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 93/76/EEK (10721/3/2005 — 03256/2005 — COM(2005)0455 — C6-0298/2005 — 2003/0300(COD))

nodots atbildīgajai komitejai: ITRE

Trīs mēnešu termiņš, lai Parlaments pieņemtu savu nostāju, sākas rītdien, 30.9.2005.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.40 un atsākta plkst. 15.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.40 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

10.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

11.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta neaizskaramību

Juridiskā komiteja 2005. gada 14. septembra sanāksmē izskatīja 2005. gada 8. septembrī iesniegto pieprasījumu aizstāvēt bijušā Eiropas Parlamenta deputāta Jean-Charles Marchiani neaizskaramību saistībā ar Parīzes Augstākajā tiesā sākto tiesvedību.

Ņemot vērā F. E. Speroni mutisko ziņojumu, Juridiskā komiteja:

| — | atzīmējot, ka Eiropas Parlaments 2005. gada 5. jūlija rezolūcijā prasīja, lai tiktu anulēts vai atsaukts Francijas Kasācijas tiesas 2005. gada 16. marta spriedums un lai jebkurā gadījumā tam nebūtu nekāda praktiska vai tiesiska nozīme, jo tiesa nav piemērojusi 10. panta a) apakšpunktu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās, |
| --- | --- |

—

atzīmējot, ka Eiropas Parlaments 2005. gada 5. jūlija rezolūcijā prasīja, lai tiktu anulēts vai atsaukts Francijas Kasācijas tiesas 2005. gada 16. marta spriedums un lai jebkurā gadījumā tam nebūtu nekāda praktiska vai tiesiska nozīme, jo tiesa nav piemērojusi 10. panta a) apakšpunktu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās,

| — | prasīja, lai Parlamenta priekšsēdētājs vērstu Francijas kompetento iestāžu uzmanību uz to, ka Francijas Republika pārkāptu primārās Kopienas tiesības, ja Parīzes Augstākā tiesa, kurai spriedums lietā bija jāpasludina 2005. gada 3. oktobrī, atzītu J.-C. Marchiani par vainīgu, pamatojoties uz nelegāli iegūtiem un tādēļ nepieņemamiem pierādījumiem, kas gūti, noklausoties viņa telefona sarunas laikā, kad viņš bija Eiropas Parlamenta deputāts. |
| --- | --- |

—

prasīja, lai Parlamenta priekšsēdētājs vērstu Francijas kompetento iestāžu uzmanību uz to, ka Francijas Republika pārkāptu primārās Kopienas tiesības, ja Parīzes Augstākā tiesa, kurai spriedums lietā bija jāpasludina 2005. gada 3. oktobrī, atzītu J.-C. Marchiani par vainīgu, pamatojoties uz nelegāli iegūtiem un tādēļ nepieņemamiem pierādījumiem, kas gūti, noklausoties viņa telefona sarunas laikā, kad viņš bija Eiropas Parlamenta deputāts.

12.   Darba kārtība

Priekšsēdētāju konference ir nolēmusi Padomes un Komisijas paziņojumus par Etiopiju iekļaut 2005. gada 12. oktobra sēdes darba kārtībā pēc paziņojumiem par Irānu.

Iesniegšanas termiņi:

rezolūcijas priekšlikumi: 5.10.2005., plkst. 12.00;

grozījumi un kopīgas rezolūcijas priekšlikumi: 10.10.2005., plkst. 12.00.

13.   Bulgārijas un Rumānijas novērotāju iecelšana darbam Parlamenta komitejās

Sēdes vadītājs paziņoja, ka viņš ir saņēmis no Priekšsēdētāju konferences sarakstu ar novērotājiem, kas ir iecelti darbam Parlamenta komitejās.

Minētais saraksts ir atrodams šī protokola pielikumā.

14.   ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīva (debašu turpināšana)

Uzstājās: Jorgo Chatzimarkakis, Bastiaan Belder, Alexandra Dobolyi, Manolis Mavrommatis, Béla Glattfelder, Robert Sturdy, Nirj Deva un László Kovács (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 13. oktobra protokola 6.11. punkts.

2005. gada 13. oktobra protokola 6.11. punkts

15.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

(debates)

(Rezolūcijas priekšlikumu virsraksti un to autori ir norādīti 2005. gada 27. septembra protokola 3. punktā.)

(Rezolūcijas priekšlikumu virsraksti un to autori ir norādīti 2005. gada 27. septembra protokola 3. punktā.)

15.1.   Nepāla

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 un B6-0530/2005.

Neena Gill, Raül Romeva i Rueda, Esko Seppänen, Thomas Mann et Elizabeth Lynne iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Eija-Riitta Korhola PPE-DE grupas vārdā, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg PSE grupas vārdā, Glyn Ford un László Kovács (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 29. septembra protokola 16.1. punkts.

2005. gada 29. septembra protokola 16.1. punkts.

15.2.   Tunisija

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 un B6-0532/2005.

Véronique De Keyser, Raül Romeva i Rueda, Esko Seppänen, Charles Tannock et Marios Matsakis iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Alain Hutchinson PSE grupas vārdā, Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā, Irena Belohorská pie grupām nepiederoša deputāte, Karin Scheele un László Kovács (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 29. septembra protokola 16.2. punkts.

2005. gada 29. septembra protokola 16.2. punkts

15.3.   Vojvodina

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 un B6-0534/2005.

Bastiaan Belder, Doris Pack, István Szent-Iványi, Erik Meijer et Csaba Sándor Tabajdi iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Zsolt László Becsey PPE-DE grupas vārdā, Gyula Hegyi PSE grupas vārdā, Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā, Jaromír Kohlíček GUE/NGL grupas vārdā, Ryszard Czarnecki pie grupām nepiederošs deputāts, Bernd Posselt, Kinga Gál, Árpád Duka-Zólyomi, Péter Olajos un László Kovács (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 29. septembra protokola 16.3. punkts.

2005. gada 29. septembra protokola 16.3. punkts.

16.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola 1. pielikumā.

16.1.   Nepāla (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 un B6-0530/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 8. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 8. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0513/2005

(aizstāj B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 un B6-0530/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack un Zsolt László Becsey PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack un Zsolt László Becsey PPE-DE grupas vārdā,

| | Pasqualina Napoletano un Neena Gill PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano un Neena Gill PSE grupas vārdā,

| | Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā,

| | Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre un Gérard Onesta Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre un Gérard Onesta Verts/ALE grupas vārdā,

| | Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā,

| | Eoin Ryan un Roberta Angelilli UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Eoin Ryan un Roberta Angelilli UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0368).

(P6_TA(2005)0368).

16.2.   Tunisija (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 un B6-0532/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 9. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0512/2005

(aizstāj B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 un B6-0532/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack un Zsolt László Becsey PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack un Zsolt László Becsey PPE-DE grupas vārdā,

| | Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā,

| | Philippe Morillon, Thierry Cornillet, Frédérique Ries un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Philippe Morillon, Thierry Cornillet, Frédérique Ries un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā,

| | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda un Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda un Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā,

| | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto un Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto un Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā,

| | Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0369).

(P6_TA(2005)0369).

16.3.   Vojvodina (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 un B6-0534/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 10. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0518/2005

(aizstāj B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 un B6-0534/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt un Thomas Mann PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt un Thomas Mann PPE-DE grupas vārdā,

| | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma un Csaba Sándor Tabajdi PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma un Csaba Sándor Tabajdi PSE grupas vārdā,

| | István Szent-Iványi un Jelko Kacin ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

István Szent-Iványi un Jelko Kacin ALDE grupas vārdā,

| | Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk un Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk un Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā,

| | André Brie, Jonas Sjöstedt, Erik Meijer un Roberto Musacchio GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

André Brie, Jonas Sjöstedt, Erik Meijer un Roberto Musacchio GUE/NGL grupas vārdā,

| | Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā,

| | Adriana Poli Bortone UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Adriana Poli Bortone UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0370).

(P6_TA(2005)0370).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Zsolt László Becsey ierosināja mutisku grozījumu E apvērumam, un to iekļāva. |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey ierosināja mutisku grozījumu E apvērumam, un to iekļāva.

17.   Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

(Reglamenta 116. pants)

Parakstu skaits par rakstiskām deklarācijām, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. panta 3. punkts):

| Dokumenta Nr. | Autors | Paraksti |
| --- | --- | --- |
| 38/2005 | Amalia Sartori | 329 |
| 39/2005 | Alessandra Mussolini | 3 |
| 40/2005 | Alessandra Mussolini | 13 |
| 41/2005 | Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou un Grażyna Staniszewska | 405 |
| 42/2005 | Jean-Claude Martinez | 3 |
| 43/2005 | Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht un Bogdan Golik | 18 |
| 44/2005 | Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris un Roger Helmer | 12 |
| 45/2005 | Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert un Gary Titley | 126 |
| 46/2005 | Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert un Gary Titley | 14 |
| 47/2005 | James Hugh Allister | 5 |
| 48/2005 | Richard Corbett | 38 |
| 49/2005 | Richard Corbett | 29 |
| 50/2005 | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta un Vasco Graça Moura | 101 |
| 51/2005 | Silvana Koch-Mehrin | 36 |
| 52/2005 | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn un Robert Evans | 25 |
| 53/2005 | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie un Frédérique Ries | 35 |
| 54/2005 | Den Dover un Kathy Sinnott | 22 |
| 55/2005 | Den Dover un Kathy Sinnott | 22 |

Dokumenta Nr.

Autors

Paraksti

38/2005

Amalia Sartori

329

39/2005

Alessandra Mussolini

3

40/2005

Alessandra Mussolini

13

41/2005

Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou un Grażyna Staniszewska

405

42/2005

Jean-Claude Martinez

3

43/2005

Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht un Bogdan Golik

18

44/2005

Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris un Roger Helmer

12

45/2005

Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert un Gary Titley

126

46/2005

Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert un Gary Titley

14

47/2005

James Hugh Allister

5

48/2005

Richard Corbett

38

49/2005

Richard Corbett

29

50/2005

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta un Vasco Graça Moura

101

51/2005

Silvana Koch-Mehrin

36

52/2005

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn un Robert Evans

25

53/2005

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie un Frédérique Ries

35

54/2005

Den Dover un Kathy Sinnott

22

55/2005

Den Dover un Kathy Sinnott

22

18.   Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants)

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants)

AFET komiteja:

| — | ES un Ķīnas attiecības (2005/2161(INI))
  (atzinums: INTA, ECON) |
| --- | --- |

—

ES un Ķīnas attiecības (2005/2161(INI))

(atzinums: INTA, ECON)

DEVE komiteja:

| — | Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekme uz attīstību (2005/2162(INI))
  (atzinums: INTA) |
| --- | --- |

—

Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekme uz attīstību (2005/2162(INI))

(atzinums: INTA)

CONT komiteja:

| — | Kopienas līdzekļu atgūšana (2005/2163(INI)) |
| --- | --- |

—

Kopienas līdzekļu atgūšana (2005/2163(INI))

ECON komiteja:

| — | Valsts finanses EMS (2005/2166(INI))
  (atzinums: BUDG) |
| --- | --- |

—

Valsts finanses EMS (2005/2166(INI))

(atzinums: BUDG)

| — | Valsts atbalsta reforma 2005.-2009.g. (2005/2165(INI))
  (atzinums: EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

Valsts atbalsta reforma 2005.-2009.g. (2005/2165(INI))

(atzinums: EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI)

ITRE komiteja:

| — | Informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai (2005/2167(INI))
  (atzinums: ECON, EMPL, CULT, FEMM) |
| --- | --- |

—

Informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai (2005/2167(INI))

(atzinums: ECON, EMPL, CULT, FEMM)

TRAN komiteja:

| — | Eiropas dzelzceļa signalizācijas sistēmas ERTMS/ETCS ieviešana (2005/2168(INI)) |
| --- | --- |

—

Eiropas dzelzceļa signalizācijas sistēmas ERTMS/ETCS ieviešana (2005/2168(INI))

LIBE komiteja:

| — | Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija (2005/2169(INI))
  (atzinums: AFCO) |
| --- | --- |

—

Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas tiesību aktu projektos: sistemātiskas un stingras kontroles metodoloģija (2005/2169(INI))

(atzinums: AFCO)

FEMM komiteja:

| — | Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā (2005/2164(INI)) |
| --- | --- |

—

Romu sieviešu stāvoklis Eiropas Savienībā (2005/2164(INI))

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 114. panta 3. punkts)

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 114. panta 3. punkts)

LIBE komiteja:

| — | Eiropas apcietināšanas ordera izvērtēšana (2005/2175(INI)) |
| --- | --- |

—

Eiropas apcietināšanas ordera izvērtēšana (2005/2175(INI))

Nodošana komitejām

Nodošana komitejām

ECON komiteja:

| — | Tiesību aktu labāka izstrāde 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošana — 12. gada ziņojums (2005/2055(INI))
  nodots atbildīgajai komitejai: JURI
  (atzinums: ECON) |
| --- | --- |

—

Tiesību aktu labāka izstrāde 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošana — 12. gada ziņojums (2005/2055(INI))

nodots atbildīgajai komitejai: JURI

(atzinums: ECON)

JURI komiteja:

| — | Transatlantiskās attiecības (2005/2056(INI))
  nodots atbildīgajai komitejai: AFET
  (atzinums: INTA, JURI, LIBE) |
| --- | --- |

—

Transatlantiskās attiecības (2005/2056(INI))

nodots atbildīgajai komitejai: AFET

(atzinums: INTA, JURI, LIBE)

ECON komiteja:

| — | Spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu īstenošana, sekas un ietekme (2004/2224(INI))
  nodots atbildīgajai komitejai: IMCO
  atzinums: ECON, JURI |
| --- | --- |

—

Spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu īstenošana, sekas un ietekme (2004/2224(INI))

nodots atbildīgajai komitejai: IMCO

atzinums: ECON, JURI

Komiteju ciešāka sadarbība

Komiteju ciešāka sadarbība

LIBE komiteja:

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))
  (atzinums: BUDG, CULT, AFCO, FEMM)
  Komiteju ciešāka sadarbība LIBE, AFET
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2005. gada 22. septembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))

(atzinums: BUDG, CULT, AFCO, FEMM)

Komiteju ciešāka sadarbība LIBE, AFET

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2005. gada 22. septembra lēmumu)

19.   Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Saskaņā ar Reglamenta 172. panta 2. punktu šīs sēdes protokolu iesniegs Parlamentam apstiprināšanai nākamās sēdes sākumā.

Ar Parlamenta piekrišanu pieņemtos tekstus nosūtīs tajos minētajām struktūrām.

20.   Nākamo sēžu datumi

Nākamās sēdes notiks 12.10.2005. un 13.10.2005.

21.   Sesijas pārtraukšana

Eiropas Parlamenta sesija tika pārtraukta.

Sēde tika slēgta plkst. 16.50.

Julian Priestley

ģenerālsekretārs

Alejo Vidal-Quadras Roca

priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Allister, Alvaro, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Atkins, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bersani, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Flautre, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Anastase Roberta Alma, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Buruiană Aprodu Daniela, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Zgonea Valeriu Ştefan

---

PIELIKUMS I

SARAKSTS AR NOVĒROTĀJIEM DARBAM PARLAMENTA KOMITEJĀS

C01 —   Ārlietu komiteja

Novērotāji 7

| PPE-DE | ABADJIEV Dimitar
  ANASTASE Roberta |
| --- | --- |
| ALDE | CIOROIANU Adrian Mihai Alma
  ILCHEV Stanimir |
| PSE | PAŞCU Ioan Mircea
  VIGENIN Kristian |
| NI | MIHĂESCU Eugen |

PPE-DE

ABADJIEV Dimitar

ANASTASE Roberta

ALDE

CIOROIANU Adrian Mihai Alma

ILCHEV Stanimir

PSE

PAŞCU Ioan Mircea

VIGENIN Kristian

NI

MIHĂESCU Eugen

C04 —   Budžeta komiteja

Novērotāji 5

| PPE-DE | DIMITROV Martin
  IACOB RIDZI Monica Maria |
| --- | --- |
| PSE | ZGONEA Valeriu Ştefan |
| ALDE | SHOULEVA Lydia |
| NI | POPEANGĂ Petre |

PPE-DE

DIMITROV Martin

IACOB RIDZI Monica Maria

PSE

ZGONEA Valeriu Ştefan

ALDE

SHOULEVA Lydia

NI

POPEANGĂ Petre

C06 —   Ekonomikas un monetārā komiteja

Novērotāji 4

| PPE-DE | CAPPONE Maria |
| --- | --- |
| PSE | CREŢU Corina
  KIRILOV Evgeni |
| NI | HOGEA Vlad Gabriel |

PPE-DE

CAPPONE Maria

PSE

CREŢU Corina

KIRILOV Evgeni

NI

HOGEA Vlad Gabriel

C07 —   Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Novērotāji 1

| PSE | ATHANASIU Alexandru |
| --- | --- |

PSE

ATHANASIU Alexandru

C08 —   Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Novērotāji 4

| PPE-DE | TÎRLE Radu |
| --- | --- |
| PSE | SÂRBU Daciana Octavia |
| ALDE | BĂRBULEŢIU Tiberiu
  PARVANOVA Antonyia |

PPE-DE

TÎRLE Radu

PSE

SÂRBU Daciana Octavia

ALDE

BĂRBULEŢIU Tiberiu

PARVANOVA Antonyia

C09 —   Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Novērotāji 3

| PSE | PAPARIZOV Atanas Atanassov |
| --- | --- |
| ALDE | CIORNEI Silvia |
| NI | DUCA Viorel Senior |

PSE

PAPARIZOV Atanas Atanassov

ALDE

CIORNEI Silvia

NI

DUCA Viorel Senior

C10 —   Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

Novērotāji 4

| PSE | BLIZNASHKI Georgi
  CREŢU Gabriela |
| --- | --- |
| ALDE | ALI Nedzhmi
  SILAGHI Ovidiu Ioan |

PSE

BLIZNASHKI Georgi

CREŢU Gabriela

ALDE

ALI Nedzhmi

SILAGHI Ovidiu Ioan

C11 —   Transporta un tūrisma komiteja

Novērotāji 2

| PSE | SEVERIN Adrian |
| --- | --- |
| ALDE | BECŞENESCU Dumitru |

PSE

SEVERIN Adrian

ALDE

BECŞENESCU Dumitru

C12 —   Reģionālās attīstības komiteja

Novērotāji 6

| PPE-DE | PETRE Maria
  SOFIANSKI Stefan |
| --- | --- |
| PSE | DÎNCU Vasile |
| ALDE | HUSMENOVA Filiz
  MORŢUN Alexandru Ioan |
| NI | STOYANOV Dimitar |

PPE-DE

PETRE Maria

SOFIANSKI Stefan

PSE

DÎNCU Vasile

ALDE

HUSMENOVA Filiz

MORŢUN Alexandru Ioan

NI

STOYANOV Dimitar

C13 —   Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Novērotāji 5

| PPE-DE | KELEMEN Atilla Béla Ladislau |
| --- | --- |
| PSE | PODGOREAN Radu |
| ALDE | COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea
  KAZAK Tchetin |
| NI | BURUIANĂ APRODU Daniela |

PPE-DE

KELEMEN Atilla Béla Ladislau

PSE

PODGOREAN Radu

ALDE

COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea

KAZAK Tchetin

NI

BURUIANĂ APRODU Daniela

C15 —   Kultūras un izglītības komiteja

Novērotāji 3

| PPE-DE | GANŢ Ovidiu Victor
  KÓNYA HAMAR Sándor |
| --- | --- |
| ALDE | MUSCĂ Monica Octavia |

PPE-DE

GANŢ Ovidiu Victor

KÓNYA HAMAR Sándor

ALDE

MUSCĂ Monica Octavia

C16 —   Juridiskā komiteja

Novērotāji 2

| PSE | ARABADJIEV Alexander
  DUMITRESCU Cristian |
| --- | --- |

PSE

ARABADJIEV Alexander

DUMITRESCU Cristian

C17 —   Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Novērotāji 6

| PPE-DE | MARINESCU Marian Jean
  SZABÓ Károly Ferenc |
| --- | --- |
| PSE | CORLĂŢEAN Titus
  IVANOVA Iglika |
| ALDE | CHRISTOVA Christina Velcheva
  POPA Nicolae Vlad |

PPE-DE

MARINESCU Marian Jean

SZABÓ Károly Ferenc

PSE

CORLĂŢEAN Titus

IVANOVA Iglika

ALDE

CHRISTOVA Christina Velcheva

POPA Nicolae Vlad

C18 —   Konstitucionālo jautājumu komiteja

Novērotāji 1

| PSE | NICOLAE Şerban |
| --- | --- |

PSE

NICOLAE Şerban

---

II. PIELIKUMS

BALSOJUMU REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgums vīnkopības jomā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0489/2005, 0511/2005, 0514/2005, 0515/2005, 0516/2005 un 0517/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0489/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikums |
| B6-0489/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0511/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0514/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0515/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0516/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0517/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0489/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikums

B6-0489/2005

PPE-DE

↓

B6-0511/2005

PSE

↓

B6-0514/2005

ALDE

↓

B6-0515/2005

Verts/ALE

↓

B6-0516/2005

UEN

↓

B6-0517/2005

GUE/NGL

↓

2.   Nafta

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0481/2005, 0482/2005, 0491/2005, 0499/2005, 0506/2005 un 0509/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0481/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 8 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz § 9 | 1 | PSE | | - | |
| § 10 | § | sākotnējais teksts | vs | + | grozīts mutiski |
| § 15, 6. ievilkums | § | sākotnējais teksts | vs | + | grozīts mutiski |
| § 15, aiz 7. ievilkuma | 2 | PSE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0481/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0482/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0491/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0499/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0506/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0509/2005 | | PSE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0481/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 8

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz § 9

1

PSE

-

§ 10

§

sākotnējais teksts

vs

+

grozīts mutiski

§ 15, 6. ievilkums

§

sākotnējais teksts

vs

+

grozīts mutiski

§ 15, aiz 7. ievilkuma

2

PSE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0481/2005

ALDE

↓

B6-0482/2005

Verts/ALE

↓

B6-0491/2005

UEN

↓

B6-0499/2005

GUE/NGL

↓

B6-0506/2005

PPE-DE

↓

B6-0509/2005

PSE

↓

Sophia In 'T Veld un Vittorio Prodi ir parakstījuši arī kopīgās rezolūcijas priekšlikumu ALDE grupas vārdā.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE : § 8 un § 10

Verts/ALE: § 15, 6. ievilkums

Dažādi

M. Robert Goebbels PSE grupas vārdā ierosināja šādu grozījumu 10. punktam:

aicina Komisiju uzraudzīt augsta riska ieguldījumu fondus
  un izpētīt veidus, kādos pārskatāmība varētu vairāk stabilizēt naftas tirgus;

M. Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 15. punkta 6. ievilkumam:

| “— | ierosina
  automobiļu ražotājiem automobiļu ražotājus ražot tīrākus un mazāk naftas produktus patērējošus transportlīdzekļus;” |
| --- | --- |

“—

ierosina
  automobiļu ražotājiem automobiļu ražotājus ražot tīrākus un mazāk naftas produktus patērējošus transportlīdzekļus;”

3.   Apvienoto Nāciju Organizācijas reforma un Tūkstošgades attīstības mērķi

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0483/2005, 0492/2005, 0493/2205, 0501/2005, 0507/2005 un 0510/2005

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0483/2005, 0492/2005, 0493/2205, 0501/2005, 0507/2005 un 0510/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0483/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 3 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 5 | 3 | PSE | | - | |
| Aiz § 7 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 19 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 423, 93, 27 |
| § 20 | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| § 21 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 455, 48, 45 |
| Aiz § 21 | 5 | PSE | | R | |
| B apsv. | 1 | PSE | PS | - | 232, 303, 13 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0483/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0492/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0493/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0501/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0507/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0510/2005 | | PSE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0483/2005

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0483/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 3

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz § 5

3

PSE

-

Aiz § 7

4

PPE-DE

+

§ 19

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

423, 93, 27

§ 20

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

grozīts mutiski

§ 21

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

PS

+

455, 48, 45

Aiz § 21

5

PSE

R

B apsv.

1

PSE

PS

-

232, 303, 13

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0483/2005

Verts/ALE

↓

B6-0492/2005

UEN

↓

B6-0493/2005

PPE-DE

↓

B6-0501/2005

GUE/NGL

↓

B6-0507/2005

ALDE

↓

B6-0510/2005

PSE

↓

Grozījumu Nr. 2 atcēla.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: § 21

PPE-DE: § 19 — 2. daļa, grozījums Nr. 1

Pieprasījumi balsot pa daļām

Pieprasījumi balsot pa daļām

§ 3

§ 3

1. daļa:“atzinīgi vērtē to, ka ... apkarojot šādus noziegumus;”

1. daļa:

2. daļa:“uzsver arī nozīmi, kāda ... saukšanā pie atbildības;”

2. daļa:

PPE-DE, PSE

§ 19

§ 19

1. daļa:“pauž nožēlu, ka ... par Drošības padomi;”

1. daļa:

2. daļa:“atkārtoti pauž ... un tiesiskie nosacījumi;”

2. daļa:

Dažādi

Dažādi

M. Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā ierosināja šādu mutisku grozījumu 20. punktam:

| 20. | atbalsta un atzinīgi vērtē ANO jauno apņemšanos izmantot Demokrātijas fondu kā svarīgu līdzekli, lai veicinātu demokrātiju visā pasaulē un aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt to gan politiski, gan finansiāli;
  atkārtoti apstiprina savu uzskatu, ka ANO pašai nepieciešams nozīmīgi veicināt demokrātiju tās struktūrās, un tāpēc uzsver savu aicinājumu sarīkot demokrātisko valstu sanāksmi ANO Ģenerālajā Asamblejā. |
| --- | --- |

20.

20.

atbalsta un atzinīgi vērtē ANO jauno apņemšanos izmantot Demokrātijas fondu kā svarīgu līdzekli, lai veicinātu demokrātiju visā pasaulē un aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt to gan politiski, gan finansiāli;
  atkārtoti apstiprina savu uzskatu, ka ANO pašai nepieciešams nozīmīgi veicināt demokrātiju tās struktūrās, un tāpēc uzsver savu aicinājumu sarīkot demokrātisko valstu sanāksmi ANO Ģenerālajā Asamblejā.

atkārtoti apstiprina savu uzskatu, ka ANO pašai nepieciešams nozīmīgi veicināt demokrātiju tās struktūrās, un tāpēc uzsver savu aicinājumu sarīkot demokrātisko valstu sanāksmi ANO Ģenerālajā Asamblejā.

4.   Baltkrievija

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0486/2005, 0488/2005, 0490/2005, 0494/2005, 0497/2005, 0503/2005 un 0508/2005

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0486/2005, 0488/2005, 0490/2005, 0494/2005, 0497/2005, 0503/2005 un 0508/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0486/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN) |
| § 12 | 1 | Verts/ALE | | + | sk. turpmāk |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0486/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0488/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0490/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0494/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0497/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0503/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0508/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0486/2005

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0486/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

§ 12

1

Verts/ALE

+

sk. turpmāk

sk. turpmāk

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0486/2005

ALDE

↓

B6-0488/2005

PPE-DE

↓

B6-0490/2005

PSE

↓

B6-0494/2005

IND/DEM

↓

B6-0497/2005

UEN

↓

B6-0503/2005

GUE/NGL

↓

B6-0508/2005

Verts/ALE

↓

Frāzei “Eiropas kaimiņattiecību programma” grozījumā Nr. 1 ir jābūt “Eiropas kaimiņattiecību politika”.

5.   ES un Indijas attiecības

Ziņojums: Emilio MENÉNDEZ DEL VALLE (A6-0256/2005)

Ziņojums: Emilio MENÉNDEZ DEL VALLE (A6-0256/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 12 | PSE | | A | |
| Aiz § 2 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 4 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 5 | 7 | PPE-DE | | + | |
| 8 | PPE-DE | | + | |
| § 10 | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 18 | Verts/ALE | | ↓ | |
| § 11 | 13 | PSE | | + | |
| Aiz § 11 | 14 | PSE | | + | |
| § 13 | 15 | PSE | | + | |
| § 14 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 17 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 483, 48, 19


  grozīts mutiski |
| Aiz § 17 | 16 | PSE | | + | |
| § 31 | 2 | PPE-DE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | ↓ | |
| § 37 | 19S | Verts/ALE | | - | |
| § 40 | 3 | PPE-DE | | + | |
| Aiz § 43 | 4 | PPE-DE | | + | |
| 5 | PPE-DE | EB | - | 114, 403, 22 |
| § 58 | 20 | Verts/ALE | bd | | |
| sākotnējais | + | |
| papildinājums | + | grozīts mutiski |
| § | sākotnējais teksts | ats. | ↓ | |
| § 64 | 21 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz § 64 | 22 | Verts/ALE | | + | |
| Aiz § 72 | 9 | IND/DEM | | - | |
| § 74 | 17S | PSE | EB | + | 482, 36, 14 |
| § 82 | § | sākotnējais teksts | ats. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 84 | 6 | PPE-DE | | + | |
| Aiz 4. atsauces | 10 | PSE | | + | |
| 11 | PSE | | + | |
| H apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 2

12

PSE

A

Aiz § 2

1

PPE-DE

+

§ 4

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz § 5

7

PPE-DE

+

8

PPE-DE

+

§ 10

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

grozīts mutiski

18

Verts/ALE

↓

§ 11

13

PSE

+

Aiz § 11

14

PSE

+

§ 13

15

PSE

+

§ 14

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 17

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

483, 48, 19

grozīts mutiski

grozīts mutiski

Aiz § 17

16

PSE

+

§ 31

2

PPE-DE

+

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

↓

§ 37

19S

Verts/ALE

-

§ 40

3

PPE-DE

+

Aiz § 43

4

PPE-DE

+

5

PPE-DE

EB

-

114, 403, 22

§ 58

20

Verts/ALE

bd

sākotnējais

+

papildinājums

+

grozīts mutiski

grozīts mutiski

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

↓

§ 64

21

Verts/ALE

-

Aiz § 64

22

Verts/ALE

+

Aiz § 72

9

IND/DEM

-

§ 74

17S

PSE

EB

+

482, 36, 14

§ 82

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

1

+

2

+

§ 84

6

PPE-DE

+

Aiz 4. atsauces

10

PSE

+

11

PSE

+

H apsvērums

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

+

Pieprasījums balsot pēc saraksta

Pieprasījums balsot pēc saraksta

IND/DEM: § 17, 2. daļa

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

IND/DEM: H apsvērums

VertsALE: § 58

Pieprasījumi balsot pa daļām

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM:

§ 4

§ 4

1. daļa:“ļoti atzinīgi vērtē ... starp ES un Indiju”

1. daļa:

2. daļa:“kas ES un Indijas attiecībām ... un Kanādu;”

2. daļa:

§ 14

§ 14

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “kā arī vajadzību pēc multipolāra pasaules modeļa”

1. daļa:

2. daļa: šie vārdi

2. daļa:

§ 17

§ 17

1. daļa:“Uzskata - ņemot vērā, ka ... par vienotības attīstību,”

1. daļa:

2. daļa:“tostarp kopējās ārpolitikas ... Eiropas Konstitūcijas stāšanās spēkā;”

2. daļa:

§ 82

§ 82

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un Izraēlu”

1. daļa:

2. daļa: šie vārdi

2. daļa:

Verts/ALE

Groz. Nr. 20

Groz. Nr. 20

1. daļa:“atzīmē ... vajadzības”

1. daļa:

2. daļa:“un mudina ... atjaunīgās enerģijas jomā” (mutisks grozījums)

2. daļa:

Dažādi

Dažādi

Referents ierosināja šādus mutiskos grozījumus:

—   § 10

§ 10

| “10. | aicina Eiropas Komisiju un Padomi steidzamā kārtā kopā ar Indijas valdību uzlabot iedzīvotāju beztiesīgākās daļas situāciju, jo īpaši sievietēm, bērniem un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošo nacionālo grupu personām, piemēram, Daliti un Adivasis;

  un prasa, lai jebkura šāda rīcība nākotnē aktīvā veidā veicinātu tādas diskrminācijas izskaušanu, kas balstās uz dzimumu vai kastu.” |
| --- | --- |

“10.

aicina Eiropas Komisiju un Padomi steidzamā kārtā kopā ar Indijas valdību uzlabot iedzīvotāju beztiesīgākās daļas situāciju, jo īpaši sievietēm, bērniem un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošo nacionālo grupu personām, piemēram, Daliti un Adivasis;

  un prasa, lai jebkura šāda rīcība nākotnē aktīvā veidā veicinātu tādas diskrminācijas izskaušanu, kas balstās uz dzimumu vai kastu.”

—   § 17

§ 17

2. daļā

“tostarp kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību, ko
  varētu sekmēt
  jaunās Eiropas Konstitūcijas stāšanās spēkā;”

—   grozījumā Nr. 20

grozījumā Nr. 20

| “20. | aicina ES dalībvalstis, kas ir potenciāli spējīgas sadarboties kodolenerģijas izmantošanas jomā attiecībā uz civiliem mērķiem, pienācīgi apsvērt Indijas milzīgās un augošās enerģijas vajadzības un pieņemt lēmumu par iespēju palielināt sadarbību ar Indiju šajā jomā;
  kā arī mudina Komisiju, dalībvalstis un Indiju pastiprināt sadarbību atjaunojamās enerģijas nozarē;” |
| --- | --- |

“20.

aicina ES dalībvalstis, kas ir potenciāli spējīgas sadarboties kodolenerģijas izmantošanas jomā attiecībā uz civiliem mērķiem, pienācīgi apsvērt Indijas milzīgās un augošās enerģijas vajadzības un pieņemt lēmumu par iespēju palielināt sadarbību ar Indiju šajā jomā;
  kā arī mudina Komisiju, dalībvalstis un Indiju pastiprināt sadarbību atjaunojamās enerģijas nozarē;”

6.   Atjaunīgās enerģijas apmērs ES

Ziņojums: Claude TURMES (A6-0227/2005)

Ziņojums: Claude TURMES (A6-0227/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 25 | PPE-DE | EB | - | 254, 288, 11 |
| Aiz § 3 | 32 | PPE-DE, ALDE | PS | + | 282, 247, 28 |
| 38 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 6 | 18=
  26= | Verts/ALE, PSE, ALDE
  GUE/NGL, PPE-DE, ALDE | | + | |
| Aiz § 9 | 7 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | PS | + | 550, 11, 2 |
| 5 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 6 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 10 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 13 | 8 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 15 | 19 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | EB | + | 316, 228, 6 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | ↓ | |
| § 16 | § | sākotnējais teksts | - | | ievietots aiz pašreizējā § 62 |
| § 17 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 21 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 21 | 9 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 10 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 23 | 1 | PSE | | + | |
| 27 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 25 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EB | + | 320, 235, 13 |
| Aiz § 25 | 42 | PPE-DE, ALDE | ats./PS | | |
| 1 | + | 496, 24, 14 |
| 2 | + | 315,217,20 |
| 43 | PPE-DE, ALDE | PS | + | 305,241,17 |
| § 26 | 34S | PPE-DE | | - | |
| § 29 | 39 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 30 | 28 | PPE-DE | EB | - | 244, 304, 8 |
| § 31 | 29 | PPE-DE | | - | |
| § 32 | § | - | | | ievietots aiz pašreizējā § 42.a (jauns) |
| 20 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| § 33 | 30S | PPE-DE | | - | |
| § 38 | 35/rev | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 39 | 31S | PPE-DE | | - | |
| 21 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| Aiz § 40 | 11 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 41 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 42, a) apakšpunkts | 12 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Aiz § 42 | 13 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 45 | 14 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 46 | 22 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | EB | + | 314, 238, 9 |
| Aiz § 46 | 37 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 47 | 23S | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| § 48 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 416, 139, 10 |
| § 51 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 541, 11, 8 |
| Aiz § 52 | 40 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 53 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 538, 23, 4 |
| Aiz § 55 | 36 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 60 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 61 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz § 61 | 41 | PPE-DE | | + | |
| § 62 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 63 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 65 | 24 | PSE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| § 69 | 33 | PPE-DE | EB | - | 271, 285, 14 |
| § 70 | 15 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Aiz § 84 | 16 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 17 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| A apsv. | 2S | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| B apsv. | 3S | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| C apsv. | 4S | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 2

25

PPE-DE

EB

-

254, 288, 11

Aiz § 3

32

PPE-DE, ALDE

PS

+

282, 247, 28

38

PPE-DE, ALDE

+

§ 6

18=

26=

Verts/ALE, PSE, ALDE

GUE/NGL, PPE-DE, ALDE

+

Aiz § 9

7

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

PS

+

550, 11, 2

5

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

6

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 10

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 13

8

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 15

19

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

EB

+

316, 228, 6

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

↓

§ 16

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

-

ievietots aiz pašreizējā § 62

ievietots aiz pašreizējā § 62

§ 17

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 21

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz § 21

9

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

10

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 23

1

PSE

+

27

PPE-DE, ALDE

+

§ 25

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3/EB

+

320, 235, 13

Aiz § 25

42

PPE-DE, ALDE

ats./PS

1

+

496, 24, 14

2

+

315,217,20

43

PPE-DE, ALDE

PS

+

305,241,17

§ 26

34S

PPE-DE

-

§ 29

39

PPE-DE, ALDE

+

§ 30

28

PPE-DE

EB

-

244, 304, 8

§ 31

29

PPE-DE

-

§ 32

§

-

ievietots aiz pašreizējā § 42.a (jauns)

ievietots aiz pašreizējā § 42.a (jauns)

20

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

§ 33

30S

PPE-DE

-

§ 38

35/rev

PPE-DE, ALDE

+

§ 39

31S

PPE-DE

-

21

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

Aiz § 40

11

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 41

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 42, a) apakšpunkts

12

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Aiz § 42

13

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 45

14

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 46

22

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

EB

+

314, 238, 9

Aiz § 46

37

PPE-DE, ALDE

+

§ 47

23S

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

§ 48

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

416, 139, 10

§ 51

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

PS

+

541, 11, 8

Aiz § 52

40

PPE-DE, ALDE

+

§ 53

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

PS

+

538, 23, 4

Aiz § 55

36

PPE-DE, ALDE

+

§ 60

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 61

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz § 61

41

PPE-DE

+

§ 62

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 63

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 65

24

PSE

+

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

↓

§ 69

33

PPE-DE

EB

-

271, 285, 14

§ 70

15

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Aiz § 84

16

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

17

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

A apsv.

2S

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

B apsv.

3S

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

C apsv.

4S

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: § 53

PPE-DE: § 51, groz. Nr. 7, 32, 42, 43

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: § 61 un § 63

Pieprasījumi balsot pa daļām

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM

§ 41

§ 41

1. daļa:“atzīmē Ziemeļjūras piekrastes ... Eiropas energosistēmā;”

1. daļa:

2. daļa:“atzīmē, ka līdzīgs ... ar Magribas valstīm (Maroku, Alžīriju un Tunisiju);”

2. daļa:

PSE

Nr. 42

Nr. 42

1. daļa:“uzsver, ka Eiropas Savienībai ... vienības konkurētspējīgas;”

1. daļa:

2. daļa:“šajā sakarā uzskata ... veicinātu pieeju tirgum;”

2. daļa:

PPE-DE

§ 10

§ 10

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “obligātus”

1. daļa:

2. daļa:“obligātus”

2. daļa:

§ 17

§ 17

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “saistošiem”

1. daļa:

2. daļa:“saistošiem”

2. daļa:

§ 21

§ 21

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “ievērojamo”

1. daļa:

2. daļa:“ievērojamo”

2. daļa:

§ 25

§ 25

1. daļa:“lūdz Komisiju paplašināt pašreiz spēkā esošās Celtniecības direktīvas darbības jomu,”

1. daļa:

2. daļa:“attiecinot to uz visām komerciālas ... pārsniedz 250 m2,”

2. daļa:

3. daļa:“un iesniegt priekšlikumu ... apkurei un atvēsināšanai;”

3. daļa:

§ 48

§ 48

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “obligātu”

1. daļa:

2. daļa:“obligātu”

2. daļa:

§ 60

§ 60

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un to izmantošanai”

1. daļa:

2. daļa: šie vārdi

2. daļa:

§ 62

§ 62

1. daļa:“atzīst atjaunīgās enerģijas ... ražotu tīru enerģiju;”

1. daļa:

2. daļa:“tomēr uzsver, ka ... importa palielināšanos ES;”

2. daļa:

Dažādi

Dažādi

Verts/ALE grupa ierosināja šādus grozījumus punktu kārtībā:

| — | § 16 iekļaut aiz pašreizējā § 62, |
| --- | --- |

—

§ 16 iekļaut aiz pašreizējā § 62,

| — | § 32 iekļaut aiz jaunā § 42.a |
| --- | --- |

—

§ 32 iekļaut aiz jaunā § 42.a

7.   Ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana līdz 2010. g.

Ziņojums: Ari VATANEN (A6-0225/2005)

Ziņojums: Ari VATANEN (A6-0225/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 5 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 5 | 4 | PSE | EB | + | 313, 234, 5 |
| 9 | Verts/ALE | | - | |
| § 7 | § | sākotnējais teksts | PS | - | 211, 334, 9 |
| Aiz § 11 | 5 | PSE | | + | |
| § 12 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 13 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 247, 265, 15 |
| § 14 | § | sākotnējais teksts | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 14 | 3 | PSE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 19 | 1/rev2 | ALDE | | - | |
| 6 | PSE | ats./PS | | |
| 1 | + | 278, 255, 10 |
| 2 | - | 216, 307, 10 |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| § 21 | 2 | ALDE | | + | |
| § 22 | 7/rev | PSE | PS | + | 284, 244, 6


  papildināts |
| § | sākotnējais teksts | ats. | ↓ | |
| § 25 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 26 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 35 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 36, 3. ievilkums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 36, 4. ievilkums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| C apsv. | 8 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 453, 69, 14 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 5

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz § 5

4

PSE

EB

+

313, 234, 5

9

Verts/ALE

-

§ 7

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

PS

-

211, 334, 9

Aiz § 11

5

PSE

+

§ 12

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 13

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

-

247, 265, 15

§ 14

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

div

1

+

2

+

Aiz § 14

3

PSE

bd

1

+

2

+

§ 19

1/rev2

ALDE

-

6

PSE

ats./PS

1

+

278, 255, 10

2

-

216, 307, 10

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

↓

§ 21

2

ALDE

+

§ 22

7/rev

PSE

PS

+

284, 244, 6

papildināts

papildināts

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

↓

§ 25

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 26

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 35

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 36, 3. ievilkums

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 36, 4. ievilkums

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

C apsv.

8

Verts/ALE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

453, 69, 14

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

IND/DEM: § 7

PSE: groz. Nr. 6 un 7

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: § 7

Verts/ALE: § 7, § 25 un § 35

PPE-DE: § 7, § 25 un § 3. un 4. ievilkums

Pieprasījumi balsot pa daļām

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

§ 5

§ 5

1. daļa:“aicina Komisiju ... un smagi ievainotajiem”

1. daļa:

2. daļa:“(nulles perspektīva)”

2. daļa:

§ 12

§ 12

1. daļa:“Izsaka pārliecību, ka ... ceļu būves, zīmes),”

1. daļa:

2. daļa:“kā arī intensīvākas ... noturīgus rezultātus;”

2. daļa:

§ 13

§ 13

1. daļa:“aicina Komisiju, dalībvalstis ... paaugstināta riska grupu ... kontrolēšanai;”

1. daļa:

2. daļa:“kā smago automašīnu ... jaunāki par 25 gadiem,”

2. daļa:

§ 14

§ 14

1. daļa:“Uzskata, ka liela nozīme ... drošības jostu nelietošana:”

1. daļa:

2. daļa:“aicina cik vien iespējams ... auto vadīšanas prasmi;”

2. daļa:

§ 26

§ 26

1. daļa:“uzdod Komisijai ... (TEN-T) finansējuma novērtējumos;”

1. daļa:

TEN-T

2. daļa:“ierosina ceļa zīmju ... informācijas sistēmām;”

2. daļa:

Nr. 3

Nr. 3

1. daļa:“atkārtoti atbalsta ... ātruma ierobežojumus;”

1. daļa:

2. daļa:“aicina Komisiju ... Eiropas Parlamentam.”

2. daļa:

PSE

Nr. 6

Nr. 6

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “ātruma ierobežojumiem”

1. daļa:

2. daļa: šie vārdi

2. daļa:

8.   Nepāla

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0513/2005, 0519/2005, 0520/2005, 0523/2005, 0526/2005 un 0530/2005

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0513/2005, 0519/2005, 0520/2005, 0523/2005, 0526/2005 un 0530/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0513/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 10 | § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 86, 1, 0 |
| 2 | - | 42, 47, 1 |
| D apsv. | § | sākotnējais teksts | PS | - | 40, 47, 2 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0513/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0519/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0520/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0523/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0526/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0530/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0513/2005

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0513/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 10

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

86, 1, 0

2

-

42, 47, 1

D apsv.

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

PS

-

40, 47, 2

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0513/2005

PSE

↓

B6-0519/2005

UEN

↓

B6-0520/2005

Verts/ALE

↓

B6-0523/2005

GUE/NGL

↓

B6-0526/2005

PPE-DE

↓

B6-0530/2005

ALDE

↓

Pieprasījums balsot pēc saraksta

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE: D apsv. un § 10

Pieprasījumi balsot pa daļām

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

§ 10

§ 10

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un mudina Karalisko Nepālas armiju atturēties no vardarbības”

1. daļa:

2. daļa: šie vārdi

2. daļa:

9.   Tunisija

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0512/2005, 0522/2005, 0524/2005, 0525/2005, 0529/2005 un 0532/2005

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0512/2005, 0522/2005, 0524/2005, 0525/2005, 0529/2005 un 0532/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0512/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0512/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0522/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0524/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0525/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0529/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0532/2005 | | UEN | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0512/2005

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0512/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0512/2005

PSE

↓

B6-0522/2005

Verts/ALE

↓

B6-0524/2005

GUE/NGL

↓

B6-0525/2005

PPE-DE

↓

B6-0529/2005

ALDE

↓

B6-0532/2005

UEN

↓

10.   Vojvodina

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0518/2005, 0521/2005, 0527/2005, 0528/2205, 0531/2005, 0533/2005 un 0534/2005

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0518/2005, 0521/2005, 0527/2005, 0528/2205, 0531/2005, 0533/2005 un 0534/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0518/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN) |
| Aiz § 5 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| E apsv. | | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 88, 0, 2 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0518/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0521/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0527/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0528/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0531/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0533/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0534/2005 | | PSE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0518/2005

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0518/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

Aiz § 5

1

Verts/ALE

+

E apsv.

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

grozīts mutiski

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

88, 0, 2

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0518/2005

IND/DEM

↓

B6-0521/2005

Verts/ALE

↓

B6-0527/2005

PPE-DE

↓

B6-0528/2005

ALDE

↓

B6-0531/2005

GUE/NGL

↓

B6-0533/2005

UEN

↓

B6-0534/2005

PSE

↓

Pieprasījums balsot pēc saraksta

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE galīgais balsojums

Dažādi

Dažādi

M. Zsolt László Becsey ierosināja šādu grozījumu E apsvērumam:

| “E. | tā kā nav panākts īsts progress, lai novērstu
  nacionālo un etnisko minoritāšu dzīves apstākļu
  pasliktināšanos
  Vojvodinā
  ,
  tādējādi apdraudot to nākotni reģionā
  , vai atvieglotu viņu līdzdarbību izglītībā, valsts pārvaldē, tiesu sistēmā un policijā, nodrošinot vienlīdzīgu pieeju tiesu sistēmai un valsts iestādēm, kas balstās uz tiesiskumu;” |
| --- | --- |

“E.

tā kā nav panākts īsts progress, lai novērstu
  nacionālo un etnisko minoritāšu dzīves apstākļu
  pasliktināšanos
  Vojvodinā
  ,
  tādējādi apdraudot to nākotni reģionā
  , vai atvieglotu viņu līdzdarbību izglītībā, valsts pārvaldē, tiesu sistēmā un policijā, nodrošinot vienlīdzīgu pieeju tiesu sistēmai un valsts iestādēm, kas balstās uz tiesiskumu;”

---

III. PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   RC B6-0483/2005 — ANO reforma

19. punkts, 2. daļa

Par: 423

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Kristovskis, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 93

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Dover, Duchoň, Elles, Grossetête, Harbour, Nicholson, Pieper, Purvis, Seeberg, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Weisgerber, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Grech, Honeyball, Howitt, Hughes, McCarthy, Martin David, Morgan, Muscat, Segelström, Stihler, Titley, Whitehead

UEN: Aylward, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Atturas: 27

ALDE: Hall

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Coûteaux, Grabowski, Louis, Pęk, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: De Veyrac, McMillan-Scott

Verts/ALE: Lagendijk, Lambert

Balsojuma labojumi

Par

Rainer Wieland, Inger Segelström, Gérard Onesta, Antoine Duquesne

Pret

John Attard-Montalto, Christopher Beazley, Linda McAvan

2.   RC B6-0483/2005 — ANO reforma

21. punkts

Par: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Kaufmann, Musacchio, Portas

IND/DEM: Bonde

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 48

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Remek, Strož, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan

Atturas: 45

GUE/NGL: Brie, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Wohlin

NI: Baco, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Harbour, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Purvis, Škottová, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák

UEN: Krasts, Muscardini

Balsojuma labojumi

Pret

Jens-Peter Bonde

3.   RC B6-0483/2005 — ANO reforma

Grozījums Nr. 1

Par: 232

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cederschiöld, De Veyrac, Fjellner, Gauzès, Hybášková, Millán Mon, Stubb

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 303

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Atturas: 13

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Goudin, Wohlin

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Beazley, Ventre, Wijkman

PSE: Liberadzki

UEN: Muscardini

Balsojuma labojumi

Pret

Jean-Paul Gauzès, Francisco José Millán Mon

4.   Ziņojums: Menéndez Del Valle A6-0256/2005

17. punkts, 2. daļa

Par: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Morgantini

NI: Belohorská, Bobošíková, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 48

GUE/NGL: Guerreiro, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Portas, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Deva, Strejček

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 19

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Henin, Markov, Remek, Seppänen

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez

PPE-DE: Graça Moura, McMillan-Scott

PSE: Castex

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lambert, Romeva i Rueda

Balsojuma labojumi

Par

Antonio Masip Hidalgo

Pret

Caroline Lucas

5.   Ziņojums: Turmes A6-0227/2005

Grozījums Nr. 32

Par: 282

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Maaten, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Maštálka, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, van den Burg

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Schmidt

Pret: 247

ALDE: Attwooll, Davies, Duff, Hall, in 't Veld, Karim, Letta, Ludford, Lynne, Manders, Mohácsi, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Higgins, Seeberg, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 28

ALDE: Bowles, Hennis-Plasschaert, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Belohorská, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ebner, Karas, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Stenzel, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

Balsojuma labojumi

Par

Toine Manders, Rainer Wieland

Pret

Nicola Zingaretti, Frithjof Schmidt,

6.   Ziņojums: Turmes A6-0227/2005

Grozījums Nr. 7

Par: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 11

GUE/NGL: Morgantini, Toussas

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Nattrass, Wise, Železný

NI: Baco, Kilroy-Silk

Atturas: 2

IND/DEM: Coûteaux, Louis

Balsojuma labojumi

Pret

Rainer Wieland

7.   Ziņojums: Turmes A6-0227/2005

Grozījums Nr. 42, 1. daļa

Par: 496

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 24

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Caspary, Konrad, Pieper, Piskorski, Reul, Roithová, Ulmer

PSE: D'Alema, Sakalas

Atturas: 14

GUE/NGL: Toussas

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Ventre

Balsojuma labojumi

Par

Luisa Morgantini

8.   Ziņojums: Turmes A6-0227/2005

Grozījums Nr. 42, 2. daļa

Par: 315

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Beňová, Castex, Correia, De Vits, Falbr, Fernandes, Jöns, Pinior, Poignant

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Buitenweg, Voggenhuber

Pret: 217

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Caspary, Konrad, Pálfi, Pieper, Reul, Roithová, Seeberg, Strejček, Ulmer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Atturas: 20

GUE/NGL: Guerreiro, Rizzo, Toussas

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Ventre

PSE: dos Santos

Balsojuma labojumi

Atturas

Thomas Wise

9.   Ziņojums: Turmes A6-0227/2005

Grozījums Nr. 43

Par: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Grabowska, Kuc, Kuhne

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Frassoni, Hammerstein Mintz

Pret: 241

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Caspary, Hoppenstedt, Konrad, Pieper, Reul, Roithová

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 17

ALDE: Attwooll, Hall, Letta, Ludford, Resetarits

GUE/NGL: Guerreiro, Rizzo

NI: Baco, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Maat, Ventre

Balsojuma labojumi

Pret

Georgios Toussas

10.   Ziņojums: Turmes A6-0227/2005

51. punkts

Par: 541

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 11

IND/DEM: Bonde, Farage

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Fjellner, Jeggle, Konrad, van Nistelrooij, Pieper, Reul, Wuermeling

Atturas: 8

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

UEN: Krasts

Balsojuma labojumi

Pret

Christofer Fjellner

11.   Ziņojums: Turmes A6-0227/2005

53. punkts

Par: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 23

IND/DEM: Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Atturas: 4

ALDE: Ludford

GUE/NGL: Toussas

NI: Baco, Kozlík

12.   Ziņojums: Vatanen A6-0225/2005

7. punkts

Par: 211

ALDE: Cocilovo, Costa, Jäätteenmäki

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Hatzidakis, Mavrommatis, Novak, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Pret: 334

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Gröner, Poignant

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Atturas: 9

IND/DEM: Bonde, Rogalski

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Brepoels, Gklavakis, Wijkman

UEN: Camre

Balsojuma labojumi

Pret

Eva-Britt Svensson

13.   Ziņojums: Vatanen A6-0225/2005

Grozījums Nr. 6, 1. daļa

Par: 278

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Brepoels, Hatzidakis, Mauro, Mavrommatis, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 255

ALDE: Chatzimarkakis, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Goebbels, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Morgan, Pahor, Stihler, Titley, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 10

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gklavakis, Panayotopoulos-Cassiotou, Wijkman

14.   Ziņojums: Vatanen A6-0225/2005

Grozījums Nr. 6, 2. daļa

Par: 216

ALDE: Cavada, Costa, Gibault, Jäätteenmäki, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská

PPE-DE: Brepoels, Gklavakis, Hatzidakis, Mavrommatis, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 307

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Borghezio, Clark, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Glante, Goebbels, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, Martin David, Morgan, Segelström, Stihler, Titley, Westlund, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 10

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Wohlin

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez, Rivera

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Wijkman

15.   Ziņojums: Vatanen A6-0225/2005

Grozījums Nr. 7

Par: 284

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Beazley, Belet, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Sartori, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Kallenbach, Onesta

Pret: 244

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Mohácsi, Mulder

IND/DEM: Batten, Belder, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 6

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Železný

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: Bennahmias

Balsojuma labojumi

Pret

Paul Rübig, Gérard Onesta

16.   Ziņojums: Vatanen A6-0225/2005

Rezolūcija

Par: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Staes

Pret: 69

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Dover, Duchoň, Elles, Fjellner, Harbour, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman

PSE: Goebbels

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 14

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni, Železný

PPE-DE: Lulling, Zimmerling

PSE: Herczog, Wiersma

Verts/ALE: Bennahmias

17.   RC B6-0513/2005 — Nepāla

10. punkts, 1. daļa

Par: 86

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

IND/DEM: Belder, Piotrowski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Zaleski, Zimmerling

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Pret: 1

IND/DEM: Bonde

18.   RC B6-0513/2005 — Nepāla

10. punkts, 2. daļa

Par: 42

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

IND/DEM: Bonde

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Pret: 47

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

Atturas: 1

IND/DEM: Piotrowski

19.   RC B6-0513/2005 — Nepāla

D apsvērums

Par: 40

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Pret: 47

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

Atturas: 2

IND/DEM: Bonde, Piotrowski

20.   RC B6-0518/2005 — Vojvodina

Rezolūcija

Par: 88

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Meijer, Seppänen

IND/DEM: Belder, Bonde, Piotrowski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Sonik, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Atturas: 2

GUE/NGL: Kohlíček, Strož

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2005)0360

Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgums vīnkopības jomā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu vīnkopības jomā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto valstu 2005. gada 15. septembra abpusējo nolīgumu par vīna tirdzniecību; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto valstu 2005. gada 15. septembra abpusējo nolīgumu par vīna tirdzniecību;

| — | ņemot vēra lauksaimniecības jautājuma iekļaušanu Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (PTO) programmā; |
| --- | --- |

—

ņemot vēra lauksaimniecības jautājuma iekļaušanu Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (PTO) programmā;

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par kopējo vīna tirgus organizāciju (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par kopējo vīna tirgus organizāciju (1);

| — | ņemot vērā 2005. gada 26. maija pamatnolīgumu Parlamenta un Komisijas attiecībām (2), kas nosaka, ka saistībā ar starptautiskajiem nolīgumiem, tostarp tirdzniecības nolīgumiem, Komisija skaidri un savlaicīgi informē Parlamentu gan nolīgumu sagatavošanas fāzē, gan veicot un noslēdzot starptautiskas sarunas, tostarp sarunu direktīvas projektu, pieņemtās sarunu direktīvas, turpmākās sarunas un sarunu noslēgumu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 26. maija pamatnolīgumu Parlamenta un Komisijas attiecībām (2), kas nosaka, ka saistībā ar starptautiskajiem nolīgumiem, tostarp tirdzniecības nolīgumiem, Komisija skaidri un savlaicīgi informē Parlamentu gan nolīgumu sagatavošanas fāzē, gan veicot un noslēdzot starptautiskas sarunas, tostarp sarunu direktīvas projektu, pieņemtās sarunu direktīvas, turpmākās sarunas un sarunu noslēgumu;

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā politiskās un ekonomiskās attiecības ir ES un ASV attiecību pamatā, kuru darbības apjoms arvien pieaug; |
| --- | --- |

A.

tā kā politiskās un ekonomiskās attiecības ir ES un ASV attiecību pamatā, kuru darbības apjoms arvien pieaug;

| B. | tā kā pirmajam nolīgumam starp ES un ASV, ko noslēdza pēc divām neveiksmīgām pārrunu desmitgadēm, ir tikai neliela nozīme un tajā nav pienācīgi aplūkots viss jautājumu kopums, kas saistīts ar divpusējo vīna tirdzniecību, kas būs nolīguma otrās kārtas objekts; |
| --- | --- |

B.

tā kā pirmajam nolīgumam starp ES un ASV, ko noslēdza pēc divām neveiksmīgām pārrunu desmitgadēm, ir tikai neliela nozīme un tajā nav pienācīgi aplūkots viss jautājumu kopums, kas saistīts ar divpusējo vīna tirdzniecību, kas būs nolīguma otrās kārtas objekts;

| C. | tā kā šo divpusējo nolīgumu jāratificē arī Amerikas Savienoto Valstu kongresam; |
| --- | --- |

C.

tā kā šo divpusējo nolīgumu jāratificē arī Amerikas Savienoto Valstu kongresam;

| D. | tā kā neierobežota savstarpējo enoloģijas procedūru atzīšana negatīvi iespaido Eiropas vīna nozari; |
| --- | --- |

D.

tā kā neierobežota savstarpējo enoloģijas procedūru atzīšana negatīvi iespaido Eiropas vīna nozari;

| E. | tā kā trešās pasaules valstis uzurpē ES ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas ir pretrunā ar intelektuālā īpašuma tiesībām un izraisa ekonomiskus kaitējumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā trešās pasaules valstis uzurpē ES ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas ir pretrunā ar intelektuālā īpašuma tiesībām un izraisa ekonomiskus kaitējumu;

| F. | tā kā ģeogrāfisko faktoru juridiskais pamats ir svarīga ES politikas jomu elements, kas atzīst daudzfunkcionālās lauksaimniecības nozīmi un sociālo un vides ietekmi uz vīna ražošanu kalnu apgabalos un lauksaimniecībai nelabvēlīgos reģionos |
| --- | --- |

F.

tā kā ģeogrāfisko faktoru juridiskais pamats ir svarīga ES politikas jomu elements, kas atzīst daudzfunkcionālās lauksaimniecības nozīmi un sociālo un vides ietekmi uz vīna ražošanu kalnu apgabalos un lauksaimniecībai nelabvēlīgos reģionos

| G. | tā kā bieži vien viltotās izcelsmes vietas norādes rada asu konkurenci īstajām izcelsmes vietas norādēm un to, ka Amerikas Savienotās Valstis neievēro to vīnu aizsardzību, kuriem šāda norāde ir, un iekšējā tirgū tos uzskata tikai par daļēji patentētiem produktiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā bieži vien viltotās izcelsmes vietas norādes rada asu konkurenci īstajām izcelsmes vietas norādēm un to, ka Amerikas Savienotās Valstis neievēro to vīnu aizsardzību, kuriem šāda norāde ir, un iekšējā tirgū tos uzskata tikai par daļēji patentētiem produktiem;

| H. | tā kā Eiropas vīna nozare ir galvenais nodarbinātības un ienākumu avots mazās ģimenes saimniecībās un mazos vīna uzņēmumos, kas balstās uz Eiropas vīna politikas teritoriālo pieeju; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas vīna nozare ir galvenais nodarbinātības un ienākumu avots mazās ģimenes saimniecībās un mazos vīna uzņēmumos, kas balstās uz Eiropas vīna politikas teritoriālo pieeju;

| I. | tā kā ir jāņem vērā novirze no iepriekšējo divpusējo nolīgumu virziena un idejas par starptautisko vīna un tā ražošanas standartu, ar ko nodarbojas starptautiskā vīnogulāju un vīna organizācija (OIV); |
| --- | --- |

I.

tā kā ir jāņem vērā novirze no iepriekšējo divpusējo nolīgumu virziena un idejas par starptautisko vīna un tā ražošanas standartu, ar ko nodarbojas starptautiskā vīnogulāju un vīna organizācija (OIV);

| J. | tā kā lielākā daļa vīnu, kuriem ir izcelsmes vietas norādes, tiek ražoti izmantojot dārgas tradicionālās metodes un ievērojot kvalitātes rādītājus un ka šie procesi nav salīdzināmi ar rūpnieciskās ražošanas procesiem, kurus izmanto, ražojot amerikāņu vīnus, kuri atrodas līdzās vīniem, kuriem ir Eiropas izcelsmes vietas norāde; |
| --- | --- |

J.

tā kā lielākā daļa vīnu, kuriem ir izcelsmes vietas norādes, tiek ražoti izmantojot dārgas tradicionālās metodes un ievērojot kvalitātes rādītājus un ka šie procesi nav salīdzināmi ar rūpnieciskās ražošanas procesiem, kurus izmanto, ražojot amerikāņu vīnus, kuri atrodas līdzās vīniem, kuriem ir Eiropas izcelsmes vietas norāde;

| K. | tā kā šis nolīgums varētu būt precedents, pamatojoties uz klauzulu par valsti, kurai PTO piešķīrusi vislabvēlīgāko statusu; |
| --- | --- |

K.

tā kā šis nolīgums varētu būt precedents, pamatojoties uz klauzulu par valsti, kurai PTO piešķīrusi vislabvēlīgāko statusu;

| L. | ā kā ir jāņem vērā grūtības, ko izraida termina “vīns” definēšana īpašiem vīniem Eiropas vīna tirgū, |
| --- | --- |

L.

ā kā ir jāņem vērā grūtības, ko izraida termina “vīns” definēšana īpašiem vīniem Eiropas vīna tirgū,

| 1. | uzskata, ka šis divpusējais nolīgums, kas pārtrauca 20 gadu ilgas sarunas, ir nepieciešams, lai nodrošinātu eksportu uz ASV, kas ir svarīgākais ES vīndaru tirgus, un atgūtu uzticību un nodrošinātu komerciālās tirdzniecības plūsmu; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka šis divpusējais nolīgums, kas pārtrauca 20 gadu ilgas sarunas, ir nepieciešams, lai nodrošinātu eksportu uz ASV, kas ir svarīgākais ES vīndaru tirgus, un atgūtu uzticību un nodrošinātu komerciālās tirdzniecības plūsmu;

| 2. | uzsver ES un ASV divpusējā nolīguma vīnkopības jomā nepieciešamību un pauž cerību, ka sarunu nākoša kārta dos tradicionālajai ražošanai, vīnkopības ģimenes uzņēmumiem un vīnu kvalitātei labvēlīgus rezultātus; uzskata, ka šis nolīgums ir tikai pirmais pilnīgi nepietiekamais un neapstiprinātais solis ceļā uz Eiropas Savienības aizsargātu tradicionālo norāžu atzīšanu starptautiskajā līmenī; |
| --- | --- |

2.

uzsver ES un ASV divpusējā nolīguma vīnkopības jomā nepieciešamību un pauž cerību, ka sarunu nākoša kārta dos tradicionālajai ražošanai, vīnkopības ģimenes uzņēmumiem un vīnu kvalitātei labvēlīgus rezultātus; uzskata, ka šis nolīgums ir tikai pirmais pilnīgi nepietiekamais un neapstiprinātais solis ceļā uz Eiropas Savienības aizsargātu tradicionālo norāžu atzīšanu starptautiskajā līmenī;

| 3. | kritizē Komisiju par to, ka tā piekritusi divpusējam darījumam ar ASV, laicīgi neinformējot Parlamentu, lai tas varētu izteikt viedokli un lai Komisija varētu ņemt vērā Parlamenta viedokli, kā noteikts iepriekš minētā Pamatnolīguma 19. punktā; |
| --- | --- |

3.

kritizē Komisiju par to, ka tā piekritusi divpusējam darījumam ar ASV, laicīgi neinformējot Parlamentu, lai tas varētu izteikt viedokli un lai Komisija varētu ņemt vērā Parlamenta viedokli, kā noteikts iepriekš minētā Pamatnolīguma 19. punktā;

| 4. | vērš uzmanību uz sekām, kādas jaunais nolīgums varētu atstāt uz Eiropas Savienības politiku vīnkopības tirdzniecības jomā, kā arī uz tradicionālajām ražošanas metodēm, uz kurām balstās kopienas kvalitātes atzīšanas politika; |
| --- | --- |

4.

vērš uzmanību uz sekām, kādas jaunais nolīgums varētu atstāt uz Eiropas Savienības politiku vīnkopības tirdzniecības jomā, kā arī uz tradicionālajām ražošanas metodēm, uz kurām balstās kopienas kvalitātes atzīšanas politika;

| 5. | pauž nožēlu par to, ka šis nolīgums turpmāk pasliktinās ES pozīciju sarunās par lauksaimniecību PTO mērogā, jo tas grauj teritoriālo un uz kvalitāti vērsto pieeju, ko pielieto vīna nozares lielā daļā; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par to, ka šis nolīgums turpmāk pasliktinās ES pozīciju sarunās par lauksaimniecību PTO mērogā, jo tas grauj teritoriālo un uz kvalitāti vērsto pieeju, ko pielieto vīna nozares lielā daļā;

| 6. | aicina Komisiju turpināt dialogu ar ASV un citiem PTO partneriem, lai noteiktu starptautiski atzītu ģeogrāfisko rādītāju reģistru par prioritāti daudzpusējās lauksaimniecības sarunās, izveidotu apvienoto komiteju vīna jautājumos, kā arī noskaidrotu vīna ražošanas praksi, sertificēšanu un tradicionālo izteicienu lietošanu, gaidot otrās kārtas sarunas; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju turpināt dialogu ar ASV un citiem PTO partneriem, lai noteiktu starptautiski atzītu ģeogrāfisko rādītāju reģistru par prioritāti daudzpusējās lauksaimniecības sarunās, izveidotu apvienoto komiteju vīna jautājumos, kā arī noskaidrotu vīna ražošanas praksi, sertificēšanu un tradicionālo izteicienu lietošanu, gaidot otrās kārtas sarunas;

| 7. | prasa Komisijai paātrināt nākošās sarunu kārta uzsākšanu, kas paredzēta nolīgumā ar ASV, lai īpaši atzītu septiņpadsmit izcelsmes vietas norādes, kas iekļautas tā II pielikumā, lai ASV valsts iestādes pienācīgi aizsargātu visas Eiropas izcelsmes vietas norādes vīnam savā iekšējā tirgū visīsākajā laikā; |
| --- | --- |

7.

prasa Komisijai paātrināt nākošās sarunu kārta uzsākšanu, kas paredzēta nolīgumā ar ASV, lai īpaši atzītu septiņpadsmit izcelsmes vietas norādes, kas iekļautas tā II pielikumā, lai ASV valsts iestādes pienācīgi aizsargātu visas Eiropas izcelsmes vietas norādes vīnam savā iekšējā tirgū visīsākajā laikā;

| 8. | uzskata par nepieciešamu galīgas vienošanās parakstīšanu vēlākais divu gadu laikā, kas norādīta divpusējā nolīgumā, lai vienreiz izbeigtu nelegālu to kopienas norāžu izmantošanu ASV, kuras aizsargā Kopienas tiesību akti, ņemot vēra to pievienoto vērtību, kādu tie dod Eiropas vīnkopībai; |
| --- | --- |

8.

uzskata par nepieciešamu galīgas vienošanās parakstīšanu vēlākais divu gadu laikā, kas norādīta divpusējā nolīgumā, lai vienreiz izbeigtu nelegālu to kopienas norāžu izmantošanu ASV, kuras aizsargā Kopienas tiesību akti, ņemot vēra to pievienoto vērtību, kādu tie dod Eiropas vīnkopībai;

| 9. | prasa izstrādāt pozitīvās tirdzniecībā pieņemtās enologijas prakses sarakstu kopā ar trešām valstīm, OIV mērogā un, lai veiktu iepriekšējus novērtējumus turpmākajām jaunajām atļaujām; |
| --- | --- |

9.

prasa izstrādāt pozitīvās tirdzniecībā pieņemtās enologijas prakses sarakstu kopā ar trešām valstīm, OIV mērogā un, lai veiktu iepriekšējus novērtējumus turpmākajām jaunajām atļaujām;

| 10. | neatlaidīgi prasa Komisiju veicināt starptautiska līmeņa pārrunas par vīna definīciju, kas traucē noteiktas enoloģijas prakses attīstību, lai aizsargātu Eiropas Savienības kvalitātes centienus, un izvairītos no negodīgas konkurences, kas vērsta pret Kopienas ražotājiem, kā arī, lai izvairītos no tirgus nelīdzsvarotības; |
| --- | --- |

10.

neatlaidīgi prasa Komisiju veicināt starptautiska līmeņa pārrunas par vīna definīciju, kas traucē noteiktas enoloģijas prakses attīstību, lai aizsargātu Eiropas Savienības kvalitātes centienus, un izvairītos no negodīgas konkurences, kas vērsta pret Kopienas ražotājiem, kā arī, lai izvairītos no tirgus nelīdzsvarotības;

| 11. | atzīst, ka ir nepieciešams pamats, lai turpinātu pārrunas vīna nozarē, īpaši saistībā ar turpmāko kopējo vīna un vīnkopības tirgus organizācijas reformu, kas paredzēta 2006. gadā; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka ir nepieciešams pamats, lai turpinātu pārrunas vīna nozarē, īpaši saistībā ar turpmāko kopējo vīna un vīnkopības tirgus organizācijas reformu, kas paredzēta 2006. gadā;

| 12. | uzskata par nepieciešamu pastiprināt Kopienas pasākumus, lai uzlabotu un veicinātu Kopienas produktu kvalitāti saistībā ar nākamo kopienas tirgus organizācijas reformu, lai pārvarētu pieaugošo trešo valstu konkurenci; |
| --- | --- |

12.

uzskata par nepieciešamu pastiprināt Kopienas pasākumus, lai uzlabotu un veicinātu Kopienas produktu kvalitāti saistībā ar nākamo kopienas tirgus organizācijas reformu, lai pārvarētu pieaugošo trešo valstu konkurenci;

| 13. | uzskata, ka būtu lietderīgi saņemt juridisku atzinumu par šī divpusējā nolīguma savienojamību ar Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka būtu lietderīgi saņemt juridisku atzinumu par šī divpusējā nolīguma savienojamību ar Kopienas tiesību aktiem;

| 14. | uzdod Prezidentam nosūtīt šo rezolūciju, tostarp parakstītāju vārdus, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un Amerikas Savienoto Valstu kongresam. |
| --- | --- |

14.

uzdod Prezidentam nosūtīt šo rezolūciju, tostarp parakstītāju vārdus, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un Amerikas Savienoto Valstu kongresam.

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).

(2)  Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0194.

P6_TA(2005)0361

Nafta

Eiropas Parlamenta rezolūcija par atkarību no naftas

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| 1. | ar bažām atzīmē nesen sākušos un arvien pieaugošo jēlnaftas cenu pieaugumu un tā ietekmi uz uzņēmumu konkurētspēju un iedzīvotāju vispārējo ekonomisko situāciju un ka tas negatīvi ietekmē izaugsmi, tādējādi traucējot sasniegt Lisabonas mērķus; |
| --- | --- |

1.

ar bažām atzīmē nesen sākušos un arvien pieaugošo jēlnaftas cenu pieaugumu un tā ietekmi uz uzņēmumu konkurētspēju un iedzīvotāju vispārējo ekonomisko situāciju un ka tas negatīvi ietekmē izaugsmi, tādējādi traucējot sasniegt Lisabonas mērķus;

| 2. | uzskata, ka Eiropas atkarība no naftas un naftas importa ir satraucošs fakts; uzskata, ka, lai nodrošinātu enerģijas piegādi, Eiropai ir jādažādo enerģijas avoti un izcelsme un jāstiprina stratēģija, lai veicinātu enerģijas uzglabāšanas pasākumus un decentralizētus atjaunīgās enerģijas avotus; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Eiropas atkarība no naftas un naftas importa ir satraucošs fakts; uzskata, ka, lai nodrošinātu enerģijas piegādi, Eiropai ir jādažādo enerģijas avoti un izcelsme un jāstiprina stratēģija, lai veicinātu enerģijas uzglabāšanas pasākumus un decentralizētus atjaunīgās enerģijas avotus;

| 3. | aicina izstrādāt vispārēju un konsekventu vispasaules stratēģiju, lai veicinātu energotaupību un efektivitāti un alternatīvu enerģijas avotu izmantošanu, ņemot vērā ļoti augsto naftas patēriņu ASV, kā arī pieaugošo naftas patēriņu īpaši lielajās un jaunajās tirgus ekonomikās, piemēram, Ķīnā un Indijā; aicina ES nekavējoties uzņemties iniciatīvu organizēt pasaules mēroga augstākā līmeņa sanāksmi ar lielāko naftas patērētājvalstu un ražotājvalstu piedalīšanos; |
| --- | --- |

3.

aicina izstrādāt vispārēju un konsekventu vispasaules stratēģiju, lai veicinātu energotaupību un efektivitāti un alternatīvu enerģijas avotu izmantošanu, ņemot vērā ļoti augsto naftas patēriņu ASV, kā arī pieaugošo naftas patēriņu īpaši lielajās un jaunajās tirgus ekonomikās, piemēram, Ķīnā un Indijā; aicina ES nekavējoties uzņemties iniciatīvu organizēt pasaules mēroga augstākā līmeņa sanāksmi ar lielāko naftas patērētājvalstu un ražotājvalstu piedalīšanos;

| 4. | aicina Komisiju palīdzēt jaunattīstības valstīm un jaunajām tirgus ekonomikām, integrējot ilgtspējīgas enerģijas noteikumus attīstības sadarbības politikā, lai samazinātu šo valstu atkarību no ievestajiem degizrakteņiem un sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus, un aicina ES veicināt līdzsvaru starp enerģētikas vajadzībām un vides problēmām, veicinot jauno energotaupības atziņu un atjaunīgo enerģiju tehnoloģiju tālāknodošanu; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju palīdzēt jaunattīstības valstīm un jaunajām tirgus ekonomikām, integrējot ilgtspējīgas enerģijas noteikumus attīstības sadarbības politikā, lai samazinātu šo valstu atkarību no ievestajiem degizrakteņiem un sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus, un aicina ES veicināt līdzsvaru starp enerģētikas vajadzībām un vides problēmām, veicinot jauno energotaupības atziņu un atjaunīgo enerģiju tehnoloģiju tālāknodošanu;

| 5. | uzsver Eiropas atkarības no enerģijas importa ģeostratēģiskos aspektus; aicina aktivizēt dialogu ar visiem Eiropas enerģētikas partneriem, lai veicinātu piegādes drošību, tirgus pārredzamību un turpmākos ieguldījumus; atgādina, ka Eiropas kaimiņattiecību politika dod iespēju šajā jomā panākt vispārēju vienošanos ar vairākām valstīm, kuras ir ieinteresētas šajā jautājumā; |
| --- | --- |

5.

uzsver Eiropas atkarības no enerģijas importa ģeostratēģiskos aspektus; aicina aktivizēt dialogu ar visiem Eiropas enerģētikas partneriem, lai veicinātu piegādes drošību, tirgus pārredzamību un turpmākos ieguldījumus; atgādina, ka Eiropas kaimiņattiecību politika dod iespēju šajā jomā panākt vispārēju vienošanos ar vairākām valstīm, kuras ir ieinteresētas šajā jautājumā;

| 6. | atzīst, ka visloģiskākā reakcija uz augstajām naftas cenām ir pārorientēties uz alternatīvajiem enerģijas avotiem, un tāpēc uzsver rīcības nozīmi, lai samazinātu enerģijas izmantošanas intensitāti, izmantojot mazāk enerģijas tā paša ekonomiskā rezultāta sasniegšanai (ņemot vērā samazinājuma koeficientu Eiropā kopš 70. gadiem). |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka visloģiskākā reakcija uz augstajām naftas cenām ir pārorientēties uz alternatīvajiem enerģijas avotiem, un tāpēc uzsver rīcības nozīmi, lai samazinātu enerģijas izmantošanas intensitāti, izmantojot mazāk enerģijas tā paša ekonomiskā rezultāta sasniegšanai (ņemot vērā samazinājuma koeficientu Eiropā kopš 70. gadiem).

| 7. | noteikti atbalsta vajadzību pēc turpmākām stratēģijām un konkrētiem pasākumiem, lai veicinātu pētījumus un attīstību, palielinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu un veicinātu energoefektivitāti, lai ekonomikā mazinātu atkarību no degizrakteņiem, un aicina Komisiju panākt, lai ES līdz 2020. gadam kļūtu par vismazāk no degizrakteņiem atkarīgo un visenergoefektīvāko ekonomiku; |
| --- | --- |

7.

noteikti atbalsta vajadzību pēc turpmākām stratēģijām un konkrētiem pasākumiem, lai veicinātu pētījumus un attīstību, palielinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu un veicinātu energoefektivitāti, lai ekonomikā mazinātu atkarību no degizrakteņiem, un aicina Komisiju panākt, lai ES līdz 2020. gadam kļūtu par vismazāk no degizrakteņiem atkarīgo un visenergoefektīvāko ekonomiku;

| 8. | atzīmē ar bažām, ka patērētājiem jāmaksā augstākas cenas ne tikai tādēļ, ka jēlnaftas cenas ir augstas, bet arī galaproduktu PVN un enerģijas nodokļa pieaugošo summu dēļ, un ka šie nodokļi ES ir ļoti atšķirīgi un var izkropļot tirgu, tomēr atbalsta 2005. gada 9. un 10. septembraECOFIN neoficiālās sanāksmes Mančestrā secinājumus, kuros ministri vienojās, ka ir jāizvairās no fiskālās un citu politiku iejaukšanās, kas izraisa tirgus izkropļojumus un novērš vajadzīgos pielāgojumus; |
| --- | --- |

8.

atzīmē ar bažām, ka patērētājiem jāmaksā augstākas cenas ne tikai tādēļ, ka jēlnaftas cenas ir augstas, bet arī galaproduktu PVN un enerģijas nodokļa pieaugošo summu dēļ, un ka šie nodokļi ES ir ļoti atšķirīgi un var izkropļot tirgu, tomēr atbalsta 2005. gada 9. un 10. septembraECOFIN neoficiālās sanāksmes Mančestrā secinājumus, kuros ministri vienojās, ka ir jāizvairās no fiskālās un citu politiku iejaukšanās, kas izraisa tirgus izkropļojumus un novērš vajadzīgos pielāgojumus;

| 9. | aicina Komisiju izteikt priekšlikumus, kā ES līmenī izmantot korporatīvās sociālās atbildības politiku, lai vairāk piesaistītu no naftas rūpniecības pašreizējās pēkšņās peļņas finansētos privātos ieguldījumus energotaupības programmām un alternatīvās enerģijas tehnoloģijām un ar to saistītai pētniecībai un attīstībai; uzskata, ka tas jāveic brīvprātīgi vienojoties ar naftas kompānijām vai arī ES mērogā ar saskaņotu politisko iniciatīvu; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju izteikt priekšlikumus, kā ES līmenī izmantot korporatīvās sociālās atbildības politiku, lai vairāk piesaistītu no naftas rūpniecības pašreizējās pēkšņās peļņas finansētos privātos ieguldījumus energotaupības programmām un alternatīvās enerģijas tehnoloģijām un ar to saistītai pētniecībai un attīstībai; uzskata, ka tas jāveic brīvprātīgi vienojoties ar naftas kompānijām vai arī ES mērogā ar saskaņotu politisko iniciatīvu;

| 10. | atzīmē, ka spekulācija uz nākotnes augstākām cenām vēl vairāk palielina naftas cenas; aicina Komisiju uzraudzīt augsta riska ieguldījumu fondus un izpētīt veidus, kādos pārskatāmība varētu vairāk stabilizēt naftas tirgus; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka spekulācija uz nākotnes augstākām cenām vēl vairāk palielina naftas cenas; aicina Komisiju uzraudzīt augsta riska ieguldījumu fondus un izpētīt veidus, kādos pārskatāmība varētu vairāk stabilizēt naftas tirgus;

| 11. | atgādina pašreizējo tiesību normu nozīmību ES enerģijas pieprasījuma samazināšanā un atzīmē, ka, ja pilnībā īstenotu pašreizējās un turpmākās tiesību normas, līdz 2020. gadam varētu sasniegt enerģijas ietaupījumu vismaz 23 % apmērā; |
| --- | --- |

11.

atgādina pašreizējo tiesību normu nozīmību ES enerģijas pieprasījuma samazināšanā un atzīmē, ka, ja pilnībā īstenotu pašreizējās un turpmākās tiesību normas, līdz 2020. gadam varētu sasniegt enerģijas ietaupījumu vismaz 23 % apmērā;

| 12. | aicina Komisiju izstrādāt steidzamus pasākumus transporta sektorā, kas patērē 70 % no kopējā ES naftas patēriņa, ne tikai lai garantētu naftas produktu piegādes drošību, bet arī vides apsvērumu dēļ, piemēram, izmantot mazāk degvielas patērējošus motorus un pāriet uz alternatīvu degvielu un dzinēju tehnoloģijām; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju izstrādāt steidzamus pasākumus transporta sektorā, kas patērē 70 % no kopējā ES naftas patēriņa, ne tikai lai garantētu naftas produktu piegādes drošību, bet arī vides apsvērumu dēļ, piemēram, izmantot mazāk degvielas patērējošus motorus un pāriet uz alternatīvu degvielu un dzinēju tehnoloģijām;

| 13. | piekrīt Komisijai, ka biodegviela samazinās atkarību no degizrakteņiem un aicina Komisiju veicināt biodegvielas izejvielu ražošanu; |
| --- | --- |

13.

piekrīt Komisijai, ka biodegviela samazinās atkarību no degizrakteņiem un aicina Komisiju veicināt biodegvielas izejvielu ražošanu;

| 14. | mudina Komisiju un dalībvalstis paātrināt atjaunīgās enerģijas avotu, kā arī ūdeņraža degvielas attīstību; |
| --- | --- |

14.

mudina Komisiju un dalībvalstis paātrināt atjaunīgās enerģijas avotu, kā arī ūdeņraža degvielas attīstību;

| 15. | tādēļ aicina Komisiju:






  — | pēc zaļās grāmatas izstrādes nākt klajā ar Eiropas energoefektivitātes rīcības plānu (KOM(2005)0265), |
| --- | --- | --- |

15.

tādēļ aicina Komisiju:

—

pēc zaļās grāmatas izstrādes nākt klajā ar Eiropas energoefektivitātes rīcības plānu (KOM(2005)0265),

| — | vairāk mudināt dalībvalstis ātri īstenot jauno direktīvu par ēku energoefektivitāti, |
| --- | --- |

—

vairāk mudināt dalībvalstis ātri īstenot jauno direktīvu par ēku energoefektivitāti,

| — | decembra Padomes sanāksmē par enerģētiku intensīvi censties panākt vienošanos par enerģētisko pakalpojumu direktīvu (Direktīva 2002/91/EK), |
| --- | --- |

—

decembra Padomes sanāksmē par enerģētiku intensīvi censties panākt vienošanos par enerģētisko pakalpojumu direktīvu (Direktīva 2002/91/EK),

| — | uzlabot naftas tirgu pārredzamību un prognozējamību, labāk vācot un apkopojot informāciju, |
| --- | --- |

—

uzlabot naftas tirgu pārredzamību un prognozējamību, labāk vācot un apkopojot informāciju,

| — | piespiest dalībvalstis izpildīt atjaunīgās enerģijas mērķus, kā noteikts Direktīvā par elektrības ražošanas no atjaunīgiem enerģijas avotiem (Direktīva 2001/77/EK) veicināšanu, |
| --- | --- |

—

piespiest dalībvalstis izpildīt atjaunīgās enerģijas mērķus, kā noteikts Direktīvā par elektrības ražošanas no atjaunīgiem enerģijas avotiem (Direktīva 2001/77/EK) veicināšanu,

| — | ierosina automobiļu ražotājiem ražot tīrākus un mazāk naftas produktus patērējošus transportlīdzekļus, |
| --- | --- |

—

ierosina automobiļu ražotājiem ražot tīrākus un mazāk naftas produktus patērējošus transportlīdzekļus,

| — | kopā ar dalībvalstīm darboties pret palielinātu sociālās atstumtības risku un samazināt negatīvo efektu, ko attiecībā pret vismazāk aizsargātajām sociālajām grupām rada pieaugošās naftas cenas; |
| --- | --- |

—

kopā ar dalībvalstīm darboties pret palielinātu sociālās atstumtības risku un samazināt negatīvo efektu, ko attiecībā pret vismazāk aizsargātajām sociālajām grupām rada pieaugošās naftas cenas;

| — | censties vairāk izmantot videi draudzīgu enerģiju, kas iegūta no oglēm, |
| --- | --- |

—

censties vairāk izmantot videi draudzīgu enerģiju, kas iegūta no oglēm,

| 16. | tomēr pauž nožēlu, ka Komisija 2005. gada 6. septembra paziņojumā par “piecu punktu plānu reaģēšanai uz naftas cenu celšanos” nemaz nepievērsās transporta sektoram; |
| --- | --- |

16.

tomēr pauž nožēlu, ka Komisija 2005. gada 6. septembra paziņojumā par “piecu punktu plānu reaģēšanai uz naftas cenu celšanos” nemaz nepievērsās transporta sektoram;

| 17. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

P6_TA(2005)0362

Apvienoto Nāciju reforma un Tūkstošgades attīstības mērķi

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ANO organizētās Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem (2005. gada 14.-16. septembrī)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības lomu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā (1), kā arī 2005. gada 9.jūnija rezolūciju par ANO reformu (2) un 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par ES un ANO attiecībām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības lomu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā (1), kā arī 2005. gada 9.jūnija rezolūciju par ANO reformu (2) un 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par ES un ANO attiecībām (3),

| — | ņemot vērā 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti tūkstošgades attīstības mērķi, par ko starptautiskā sabiedrība ir vienojusies kā par līdzekļiem, ar kuru palīdzību samazināt nabadzību pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti tūkstošgades attīstības mērķi, par ko starptautiskā sabiedrība ir vienojusies kā par līdzekļiem, ar kuru palīdzību samazināt nabadzību pasaulē,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2005. gada 21. marta ziņojumu “Lielākā brīvībā uz attīstību, drošību un cilvēktiesībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2005. gada 21. marta ziņojumu “Lielākā brīvībā uz attīstību, drošību un cilvēktiesībām”,

| — | ņemot vērā ANO tūkstošgades projekta 2005. gada 17. janvāra ziņojumu “Ieguldījumi attīstībā: praktisks plāns tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO tūkstošgades projekta 2005. gada 17. janvāra ziņojumu “Ieguldījumi attīstībā: praktisks plāns tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai”,

| — | ņemot vērā ziņojumu “Drošāka pasaule — mūsu kopīgā atbildība”, ko 2004. gada 1. decembrī pieņēma augsta līmeņa speciālistu grupa attiecībā uz draudiem, izaicinājumiem un pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Drošāka pasaule — mūsu kopīgā atbildība”, ko 2004. gada 1. decembrī pieņēma augsta līmeņa speciālistu grupa attiecībā uz draudiem, izaicinājumiem un pārmaiņām,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja un ārlietu komisāra paziņojumus ANO Ģenerālās asamblejas augstā līmeņa plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja un ārlietu komisāra paziņojumus ANO Ģenerālās asamblejas augstā līmeņa plenārsēdē,

| — | ņemot vērā sanāksmes rezultātus apkopojošo dokumentu, ko 2005. gada 16.septembrī pieņēma ANO organizētajā Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sanāksmes rezultātus apkopojošo dokumentu, ko 2005. gada 16.septembrī pieņēma ANO organizētajā Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pasaules valstu un valdību vadītāji sapulcējās ANO organizētajā Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā (2005. gada 14.-16. septembrī), lai lemtu par turpmākiem pasākumiem, kā apkarot nabadzību pasaulē, nodrošināt mieru un cilvēku drošību, veicināt cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu, un lai veiktu turpmākus konkrētus pasākumus ANO reformēšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā pasaules valstu un valdību vadītāji sapulcējās ANO organizētajā Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā (2005. gada 14.-16. septembrī), lai lemtu par turpmākiem pasākumiem, kā apkarot nabadzību pasaulē, nodrošināt mieru un cilvēku drošību, veicināt cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu, un lai veiktu turpmākus konkrētus pasākumus ANO reformēšanai;

| B. | tā kā pieņemtais Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus apkopojošais dokuments ir sarežģīta procesa rezultāts un vairākkārt bija apdraudēts, |
| --- | --- |

B.

tā kā pieņemtais Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus apkopojošais dokuments ir sarežģīta procesa rezultāts un vairākkārt bija apdraudēts,

| C. | atgādinot ciešāku ANO un ES institūciju partnerattiecību nozīmi, lai panāktu labāku valstu un reģionālo iestāžu, starptautisko organizāciju un donoru sadarbību vispasaules politiku efektīvā īstenošanā; |
| --- | --- |

C.

atgādinot ciešāku ANO un ES institūciju partnerattiecību nozīmi, lai panāktu labāku valstu un reģionālo iestāžu, starptautisko organizāciju un donoru sadarbību vispasaules politiku efektīvā īstenošanā;

| D. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija ir vispiemērotākā un vienīgā pasaules organizācija, kas potenciāli spēj sekmēt vispasaules problēmu risināšanu tiesiskā un efektīvā veidā; tā kā šai organizācijai ir jāpielāgojas jaunu problēmu risināšanai un tās reforma nav jāuzskata par pašmērķi, bet drīzāk par svarīgāko politikas, drošības, sociālo un ekonomikas parametru un faktoru analīzes nepieciešamām sekām, |
| --- | --- |

D.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija ir vispiemērotākā un vienīgā pasaules organizācija, kas potenciāli spēj sekmēt vispasaules problēmu risināšanu tiesiskā un efektīvā veidā; tā kā šai organizācijai ir jāpielāgojas jaunu problēmu risināšanai un tās reforma nav jāuzskata par pašmērķi, bet drīzāk par svarīgāko politikas, drošības, sociālo un ekonomikas parametru un faktoru analīzes nepieciešamām sekām,

| 1. | vēlreiz apliecina savu apņemšanos nodrošināt stipru ANO, atkārtojot, ka patiesas daudzpusējas attiecības ir vispiemērotākais līdzeklis to izaicinājumu, problēmu un draudu risināšanai, ar ko saskaras starptautiskā sabiedrība; izsaka cerību, ka iepriekš minētās Augstākā līmeņa sanāksmes rezultāti būs svarīgs starpposms tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā līdz 2015. gadam un sekmēs nepieciešamo ANO reformu, kura sekmīgi jāpabeidz, lai nodrošinātu to, ka ANO turpina ieņemt vadošo lomu starptautiskajā sistēmā; atzīmē saistības, kas minētas sanāksmes rezultātu dokumentā, un uzskata minēto dokumentu par pamatu 60. ANO Ģenerālās asamblejas darbam attiecībā uz turpmākiem uzlabojumiem vairākās svarīgās jomās; |
| --- | --- |

1.

vēlreiz apliecina savu apņemšanos nodrošināt stipru ANO, atkārtojot, ka patiesas daudzpusējas attiecības ir vispiemērotākais līdzeklis to izaicinājumu, problēmu un draudu risināšanai, ar ko saskaras starptautiskā sabiedrība; izsaka cerību, ka iepriekš minētās Augstākā līmeņa sanāksmes rezultāti būs svarīgs starpposms tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā līdz 2015. gadam un sekmēs nepieciešamo ANO reformu, kura sekmīgi jāpabeidz, lai nodrošinātu to, ka ANO turpina ieņemt vadošo lomu starptautiskajā sistēmā; atzīmē saistības, kas minētas sanāksmes rezultātu dokumentā, un uzskata minēto dokumentu par pamatu 60. ANO Ģenerālās asamblejas darbam attiecībā uz turpmākiem uzlabojumiem vairākās svarīgās jomās;

| 2. | atzinīgi vērtē lēmumu izveidot miera veicināšanas komisiju, lai palīdzētu valstīm veikt pāreju no kara uz miera apstākļiem, un atzīst, ka miera veicināšanai ir vajadzīgas pavisam citādas prasmes nekā miera uzturēšanai; uzskata, ka, lai attīstītu vajadzīgās prasmes un spējas, ir jāizveido reģionālas un pasaules mēroga miera veicināšanas komisijas, kuru darbu koordinē atbalsta birojs un finansē pastāvīgs fonds, tādējādi paplašinot ANO darbības jomu krīzes un pēckonfliktu reģionos; aicina 60. ANO Ģenerālo asambleju īsā laikā īstenot šos noteikumus; atzinīgi vērtē to, ka oficiālajā ANO darbības jomā ir iekļauts cilvēku drošības jautājums; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē lēmumu izveidot miera veicināšanas komisiju, lai palīdzētu valstīm veikt pāreju no kara uz miera apstākļiem, un atzīst, ka miera veicināšanai ir vajadzīgas pavisam citādas prasmes nekā miera uzturēšanai; uzskata, ka, lai attīstītu vajadzīgās prasmes un spējas, ir jāizveido reģionālas un pasaules mēroga miera veicināšanas komisijas, kuru darbu koordinē atbalsta birojs un finansē pastāvīgs fonds, tādējādi paplašinot ANO darbības jomu krīzes un pēckonfliktu reģionos; aicina 60. ANO Ģenerālo asambleju īsā laikā īstenot šos noteikumus; atzinīgi vērtē to, ka oficiālajā ANO darbības jomā ir iekļauts cilvēku drošības jautājums;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta starptautiskās sabiedrības atbildība iedzīvotāju aizsardzībā pret genocīdu, kara noziegumiem, etnisko tīrīšanu un noziegumiem pret cilvēci, kā arī katras atsevišķas valsts atbildība savu pilsoņu aizsardzībā pret šiem noziegumiem, tostarp, apkarojot šādus noziegumus; uzsver arī nozīmi, kāda ir Starptautiskajai krimināltiesai kā svarīgai iestādei šādu noziegumu veicēju un pārkāpēju saukšanā pie atbildības; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta starptautiskās sabiedrības atbildība iedzīvotāju aizsardzībā pret genocīdu, kara noziegumiem, etnisko tīrīšanu un noziegumiem pret cilvēci, kā arī katras atsevišķas valsts atbildība savu pilsoņu aizsardzībā pret šiem noziegumiem, tostarp, apkarojot šādus noziegumus; uzsver arī nozīmi, kāda ir Starptautiskajai krimināltiesai kā svarīgai iestādei šādu noziegumu veicēju un pārkāpēju saukšanā pie atbildības;

| 4. | apsveic ANO ģenerālsekretāru Kofi Annanu, kas bija 59. ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājs, un viņa komandu, kā arī ANO sekretariātu sakarā ar to darbu un vērtīgo ieguldījumu, panākot vienošanos par iepriekš minētā sanāksmes rezultātu dokumenta pieņemšanu; aicina visas ANO dalībvalstis cieši ievērot savas saistības un īsā laikā tās īstenot konkrētās darbībās; |
| --- | --- |

4.

apsveic ANO ģenerālsekretāru Kofi Annanu, kas bija 59. ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājs, un viņa komandu, kā arī ANO sekretariātu sakarā ar to darbu un vērtīgo ieguldījumu, panākot vienošanos par iepriekš minētā sanāksmes rezultātu dokumenta pieņemšanu; aicina visas ANO dalībvalstis cieši ievērot savas saistības un īsā laikā tās īstenot konkrētās darbībās;

| 5. | atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības atjaunotās saistības sasniegt tūkstošgades attīstības mērķus un sekmēt noturīgu attīstību; atgādina, ka attīstības programmas galvenie uzdevumi joprojām ir novērst galēju nabadzību un bērnu mirstību, nodrošināt izglītību un pieeju tīram ūdenim, kā arī veicināt dzimumu līdztiesību; izsaka nožēlu, ka nav precīza grafika, saskaņā ar kuru visām attīstītajām valstīm būtu jāsasniedz starpposma un galējie tūkstošgades attīstības mērķu uzdevumi; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības atjaunotās saistības sasniegt tūkstošgades attīstības mērķus un sekmēt noturīgu attīstību; atgādina, ka attīstības programmas galvenie uzdevumi joprojām ir novērst galēju nabadzību un bērnu mirstību, nodrošināt izglītību un pieeju tīram ūdenim, kā arī veicināt dzimumu līdztiesību; izsaka nožēlu, ka nav precīza grafika, saskaņā ar kuru visām attīstītajām valstīm būtu jāsasniedz starpposma un galējie tūkstošgades attīstības mērķu uzdevumi;

| 6. | pauž nožēlu, ka iepriekš minētajā Augstākā līmeņa sanāksmē nav izteikts jauns aicinājums tām palīdzības sniedzējām valstīm, kas vēl formāli nav uzņēmušās saistības 0,7 % no sava Nacionāla Kopienākuma (NKI) līdz 2015. gadam piešķirt oficiālai palīdzībai attīstības jomā; atzinīgi vērtē ES sakarā ar tās vadošo lomu šā jautājuma risināšanā un aicina to izdarīt spiedienu uz visiem palīdzības sniedzējiem, lai tie noteiktu termiņus, kas pēc tam būtu jāuzrauga; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka iepriekš minētajā Augstākā līmeņa sanāksmē nav izteikts jauns aicinājums tām palīdzības sniedzējām valstīm, kas vēl formāli nav uzņēmušās saistības 0,7 % no sava Nacionāla Kopienākuma (NKI) līdz 2015. gadam piešķirt oficiālai palīdzībai attīstības jomā; atzinīgi vērtē ES sakarā ar tās vadošo lomu šā jautājuma risināšanā un aicina to izdarīt spiedienu uz visiem palīdzības sniedzējiem, lai tie noteiktu termiņus, kas pēc tam būtu jāuzrauga;

| 7. | pilnībā atbalsta ANO ģenerālsekretāra īpašos aicinājumus noteikt skaidru grafiku rūpnieciski attīstītajām valstīm, lai sasniegtu 0,7 % no NKI oficiālai palīdzībai attīstības jomā, un atzīt īpašās vajadzības Āfrikā; |
| --- | --- |

7.

pilnībā atbalsta ANO ģenerālsekretāra īpašos aicinājumus noteikt skaidru grafiku rūpnieciski attīstītajām valstīm, lai sasniegtu 0,7 % no NKI oficiālai palīdzībai attīstības jomā, un atzīt īpašās vajadzības Āfrikā;

| 8. | atzinīgi vērtē vienošanos nodrošināt tūlītēju atbalstu ātras ietekmes iniciatīvām, lai sekmētu malārijas apkarošanas pasākumus, izglītību un veselības aprūpi; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē vienošanos nodrošināt tūlītēju atbalstu ātras ietekmes iniciatīvām, lai sekmētu malārijas apkarošanas pasākumus, izglītību un veselības aprūpi;

| 9. | atzinīgi vērtē sanāksmes rezultātu dokumenta nodaļu par “Āfrikas īpašo vajadzību apmierināšanu” un aicina Komisiju noteikt tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu par svarīgāko jautājumu tās nākamajā Āfrikas stratēģijā un Attīstības politikas ziņojuma pārskatā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē sanāksmes rezultātu dokumenta nodaļu par “Āfrikas īpašo vajadzību apmierināšanu” un aicina Komisiju noteikt tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu par svarīgāko jautājumu tās nākamajā Āfrikas stratēģijā un Attīstības politikas ziņojuma pārskatā;

| 10. | atzīmē, ka tajās jomās, kurās ES dalībvalstis spēja panākt vienotu nostāju, tās varēja sasniegt labākus sarunu rezultātus; tomēr uzsver, ka augstākā līmeņa sanāksmes rezultātos nav ņemti vērā Eiropas Parlamenta publicētie mērķi attiecībā uz ANO reformu; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka tajās jomās, kurās ES dalībvalstis spēja panākt vienotu nostāju, tās varēja sasniegt labākus sarunu rezultātus; tomēr uzsver, ka augstākā līmeņa sanāksmes rezultātos nav ņemti vērā Eiropas Parlamenta publicētie mērķi attiecībā uz ANO reformu;

| 11. | uzstāj, ka reformas centieni ir jāturpina, un aicina Padomi un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai 60. Ģenerālajā asamblejā līdz nākamā gada beigām sasniegtu konkrētus rezultātus; |
| --- | --- |

11.

uzstāj, ka reformas centieni ir jāturpina, un aicina Padomi un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai 60. Ģenerālajā asamblejā līdz nākamā gada beigām sasniegtu konkrētus rezultātus;

| 12. | pilnībā atbalsta iepriekš minētās Augstākā līmeņa sanāksmes izteikto terorisma nosodījumu; uzskata par būtisku trūkumu, ka nav panākta vienošanās par visaptverošu terorisma definīciju, un prasa ANO dalībvalstīm šo problēmu nekavējoties atrisināt; |
| --- | --- |

12.

pilnībā atbalsta iepriekš minētās Augstākā līmeņa sanāksmes izteikto terorisma nosodījumu; uzskata par būtisku trūkumu, ka nav panākta vienošanās par visaptverošu terorisma definīciju, un prasa ANO dalībvalstīm šo problēmu nekavējoties atrisināt;

| 13. | atzinīgi vērtē Augstākā līmeņa sanāksmē izteikto apņemšanos pastiprināt Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja lomu un divkāršot tā resursus, šādi ļaujot labāk uzraudzīt un īstenot pieņemtās rezolūcijas; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Augstākā līmeņa sanāksmē izteikto apņemšanos pastiprināt Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja lomu un divkāršot tā resursus, šādi ļaujot labāk uzraudzīt un īstenot pieņemtās rezolūcijas;

| 14. | pauž nožēlu par Cilvēktiesību padomes kompetences vājo formulējumu, kā arī to, ka nav noteikts precīzs tās darba grafiks, pilnvaras, darba metodes un sastāvs; aicina šo jautājumu 60. Ģenerālajā asamblejā izskatīt kā prioritāru jautājumu; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu par Cilvēktiesību padomes kompetences vājo formulējumu, kā arī to, ka nav noteikts precīzs tās darba grafiks, pilnvaras, darba metodes un sastāvs; aicina šo jautājumu 60. Ģenerālajā asamblejā izskatīt kā prioritāru jautājumu;

| 15. | prasa, lai Ģenerālā asambleja saskaņā ar iepriekš minētās Augstā līmeņa speciālistu grupas ziņojumu nosaka skaidrus kritērijus, atbilstīgi kuriem Drošības padome īsteno spēka pasākumus; |
| --- | --- |

15.

prasa, lai Ģenerālā asambleja saskaņā ar iepriekš minētās Augstā līmeņa speciālistu grupas ziņojumu nosaka skaidrus kritērijus, atbilstīgi kuriem Drošības padome īsteno spēka pasākumus;

| 16. | uzskata, ka jaunās Cilvēktiesību padomes locekļiem jāievēro augstākie cilvēktiesību standarti un ka dalība šajā padomē ir privilēģija nevis tiesības; uzskata, ka Cilvēktiesību padomei ir jāstrādā nepārtraukti, šādi izvairoties no kavēšanās un to valstu politiskiem manevriem, pret kurām izvirzītas apsūdzības; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka jaunās Cilvēktiesību padomes locekļiem jāievēro augstākie cilvēktiesību standarti un ka dalība šajā padomē ir privilēģija nevis tiesības; uzskata, ka Cilvēktiesību padomei ir jāstrādā nepārtraukti, šādi izvairoties no kavēšanās un to valstu politiskiem manevriem, pret kurām izvirzītas apsūdzības;

| 17. | pauž dziļu nožēlu, ka Augstākā līmeņa sanāksmē neizdevās panākt vienošanos par kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās pasākumiem, un pieprasa, lai tiktu ievērojami paātrināts darbs un pasākumi, lai panāktu progresu šo jautājumu risināšanā, vispirms jau nodrošinot, ka tiek ievēroti spēkā esošie līgumi, jo īpaši Līgums par kodolieroču neizplatīšanu; |
| --- | --- |

17.

pauž dziļu nožēlu, ka Augstākā līmeņa sanāksmē neizdevās panākt vienošanos par kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās pasākumiem, un pieprasa, lai tiktu ievērojami paātrināts darbs un pasākumi, lai panāktu progresu šo jautājumu risināšanā, vispirms jau nodrošinot, ka tiek ievēroti spēkā esošie līgumi, jo īpaši Līgums par kodolieroču neizplatīšanu;

| 18. | atkārtoti pauž pārliecību, ka ir jāpārskata un jāuzlabo ANO spēja ātri un efektīvi reaģēt uz tādām humanitarām katastrofām, kuru gadījumā nepieciešama globāla pārvaldība; tomēr atzinīgi vērtē apņemšanos izveidot vispasaules agrīnās brīdināšanas sistēmu, kas aptvertu visus dabas katastrofu veidus; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti pauž pārliecību, ka ir jāpārskata un jāuzlabo ANO spēja ātri un efektīvi reaģēt uz tādām humanitarām katastrofām, kuru gadījumā nepieciešama globāla pārvaldība; tomēr atzinīgi vērtē apņemšanos izveidot vispasaules agrīnās brīdināšanas sistēmu, kas aptvertu visus dabas katastrofu veidus;

| 19. | pauž nožēlu, ka nav panākta cieša apņemšanās piešķirt lielākas pilnvaras ANO ģenerālsekretāram kā galvenajai sava sekretariāta administratīvajai amatpersonai; aicina šo jautājumu pārskatīt 60. Ģenerālajā asamblejā; |
| --- | --- |

19.

pauž nožēlu, ka nav panākta cieša apņemšanās piešķirt lielākas pilnvaras ANO ģenerālsekretāram kā galvenajai sava sekretariāta administratīvajai amatpersonai; aicina šo jautājumu pārskatīt 60. Ģenerālajā asamblejā;

| 20. | pauž nožēlu, ka netikta panākta vienošanās par ANO Drošības padomes reformu, taču atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar jaunajiem priekšlikumiem, kuros jāņem vērā mērķis uzlabot Drošības padomes pārstāvību, caurskatāmību un efektivitāti, līdz 2005. gada beigām Ģenerālajai asamblejai būs jāsagatavo ziņojums par Drošības padomi; atkārtoti pauž Eiropas Parlamenta apņemšanos panākt, ka nākotnē ES ir viena vieta ANO Drošības padomē, tiklīdz ir izpildīti politiskie, konstitucionālie un juridiskie nosacījumi; |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu, ka netikta panākta vienošanās par ANO Drošības padomes reformu, taču atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar jaunajiem priekšlikumiem, kuros jāņem vērā mērķis uzlabot Drošības padomes pārstāvību, caurskatāmību un efektivitāti, līdz 2005. gada beigām Ģenerālajai asamblejai būs jāsagatavo ziņojums par Drošības padomi; atkārtoti pauž Eiropas Parlamenta apņemšanos panākt, ka nākotnē ES ir viena vieta ANO Drošības padomē, tiklīdz ir izpildīti politiskie, konstitucionālie un juridiskie nosacījumi;

| 21. | atbalsta un atzinīgi vērtē ANO jauno apņemšanos izmantot Demokrātijas fondu kā svarīgu līdzekli, lai veicinātu demokrātiju visā pasaulē, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt to gan politiski, gan finansiāli; atkārtoti apstiprina savu uzskatu, ka ANO pašai nepieciešams nozīmīgi veicināt demokrātiju tās struktūrās, un tāpēc uzsver savu aicinājumu sarīkot demokrātisko valstu sanāksmi ANO Ģenerālajā Asamblejā. |
| --- | --- |

21.

atbalsta un atzinīgi vērtē ANO jauno apņemšanos izmantot Demokrātijas fondu kā svarīgu līdzekli, lai veicinātu demokrātiju visā pasaulē, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt to gan politiski, gan finansiāli; atkārtoti apstiprina savu uzskatu, ka ANO pašai nepieciešams nozīmīgi veicināt demokrātiju tās struktūrās, un tāpēc uzsver savu aicinājumu sarīkot demokrātisko valstu sanāksmi ANO Ģenerālajā Asamblejā.

| 22. | vēlreiz atgādina, ka ES diplomātiskā pārstāvniecība ANO ir īpaši svarīga, lai uzlabotu attiecības starp šīm organizācijām un palielinātu ES ietekmi starptautiskā līmenī; tāpēc mudina Padomi un Komisiju aktīvi apvienot savus koordinācijas birojus un delegācijas kopējās ārējās ES delegācijās, kas pārstāv ES ANO štābos Ņujorkā, Ženēvā, Vīnē un Nairobi; |
| --- | --- |

22.

vēlreiz atgādina, ka ES diplomātiskā pārstāvniecība ANO ir īpaši svarīga, lai uzlabotu attiecības starp šīm organizācijām un palielinātu ES ietekmi starptautiskā līmenī; tāpēc mudina Padomi un Komisiju aktīvi apvienot savus koordinācijas birojus un delegācijas kopējās ārējās ES delegācijās, kas pārstāv ES ANO štābos Ņujorkā, Ženēvā, Vīnē un Nairobi;

| 23. | atzinīgi vērtē aicinājumu nostiprināt sadarbību starp ANO un valstu un reģionu parlamentiem, kā rezultātā tiktu atzīta parlamentu specifiskā loma attīstības un demokratizācijas procesā; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē aicinājumu nostiprināt sadarbību starp ANO un valstu un reģionu parlamentiem, kā rezultātā tiktu atzīta parlamentu specifiskā loma attīstības un demokratizācijas procesā;

| 24. | atzinīgi vērtē Pasaules Bankas, Starptautiskā Valūtas Fonda un Āfrikas Attīstības bankas sanāksmē, kas notika pēc iepriekš minētās Augstākā līmeņa sanāksmes, atjaunoto apņemšanos piešķirt 100 % parādu atvieglojumus 18 visnabadzīgākajām un lielu parādu apgrūtinātajām valstīm; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē Pasaules Bankas, Starptautiskā Valūtas Fonda un Āfrikas Attīstības bankas sanāksmē, kas notika pēc iepriekš minētās Augstākā līmeņa sanāksmes, atjaunoto apņemšanos piešķirt 100 % parādu atvieglojumus 18 visnabadzīgākajām un lielu parādu apgrūtinātajām valstīm;

| 25. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomes priekšsēdētājam un dalībvalstīm, 60. ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

25.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomes priekšsēdētājam un dalībvalstīm, 60. ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes priekšsēdētājam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0115.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0237.

(3)  OV C 96 E, 21.4.2004., 79. lpp.

P6_TA(2005)0363

Baltkrievija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Baltkrieviju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Baltkrievijā,

| — | jo īpaši ņemot vērā tā 2005. gada 10. marta rezolūciju par Baltkrieviju (1) un tā 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par politisko situāciju un plašsaziņas līdzekļu neatkarību Baltkrievijā (2), |
| --- | --- |

—

jo īpaši ņemot vērā tā 2005. gada 10. marta rezolūciju par Baltkrieviju (1) un tā 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par politisko situāciju un plašsaziņas līdzekļu neatkarību Baltkrievijā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Saharova balvu par domas brīvību, kas 2004. gada decembrī tika piešķirta Baltkrievijas Žurnālistu apvienībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Saharova balvu par domas brīvību, kas 2004. gada decembrī tika piešķirta Baltkrievijas Žurnālistu apvienībai,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā,

| — | jo īpaši ņemot vērā ES rīcības plānu demokrātijas veicināšanai Baltkrievijā, ko 2005. gada 23. februārī pieņēma Eiropas Parlamenta Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju, |
| --- | --- |

—

jo īpaši ņemot vērā ES rīcības plānu demokrātijas veicināšanai Baltkrievijā, ko 2005. gada 23. februārī pieņēma Eiropas Parlamenta Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 12. maija paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politiku (KOM(2004) 0373), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 12. maija paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politiku (KOM(2004) 0373),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūcijas par situāciju Baltkrievijā, jo īpaši tās 2004. gada 28. aprīļa rezolūciju par preses vajāšanu Baltkrievijas Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūcijas par situāciju Baltkrievijā, jo īpaši tās 2004. gada 28. aprīļa rezolūciju par preses vajāšanu Baltkrievijas Republikā,

| — | ņemot vērā 2004. gada 2. jūlijā ES pieņemtās sankcijas, ko noteica attiecībā uz Baltkrievijas ierēdņiem pēc 3 Baltkrievijas opozīcijas līderu un viena žurnālista pazušanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 2. jūlijā ES pieņemtās sankcijas, ko noteica attiecībā uz Baltkrievijas ierēdņiem pēc 3 Baltkrievijas opozīcijas līderu un viena žurnālista pazušanas,

| — | ņemot vērā prezidentūras Eiropas Savienības vārdā 2005. gada 2. augustā, 2005. gada 12. augusta un 2005. gada 30. augustā izteiktos paziņojumus par Baltkrieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentūras Eiropas Savienības vārdā 2005. gada 2. augustā, 2005. gada 12. augusta un 2005. gada 30. augustā izteiktos paziņojumus par Baltkrieviju,

| — | ņemot vērā Komisijas lēmumu piešķirt raidstacijai “Deutsche Welle” līgumu par 138 000 euro vienam gadam, sākot no 2005. gada 1. novembra, neatkarīgai radioapraidei un tīmekļraidei Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas lēmumu piešķirt raidstacijai “Deutsche Welle” līgumu par 138 000 euro vienam gadam, sākot no 2005. gada 1. novembra, neatkarīgai radioapraidei un tīmekļraidei Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā situācija Baltkrievijā nav uzlabojusies, bet gan turpinājusi pasliktināties līdz tādam stāvoklim, kad cilvēktiesības tiek pārkāptas visrupjākajā veidā, pārstāvju palātai tiek atņemtas tās likumdošanas tiesības un ekonomisko dzīvi nosaka valsts prezidents; tā kā starp pārkāpumiem ir arī demokrātiskās opozīcijas locekļu arestēšana un citas pret tiem izmantotas apspiešanas metodes; |
| --- | --- |

A.

tā kā situācija Baltkrievijā nav uzlabojusies, bet gan turpinājusi pasliktināties līdz tādam stāvoklim, kad cilvēktiesības tiek pārkāptas visrupjākajā veidā, pārstāvju palātai tiek atņemtas tās likumdošanas tiesības un ekonomisko dzīvi nosaka valsts prezidents; tā kā starp pārkāpumiem ir arī demokrātiskās opozīcijas locekļu arestēšana un citas pret tiem izmantotas apspiešanas metodes;

| B. | tā kā dažu pēdējo gadu laikā “tehnisku” iemeslu dēļ ir slēgtas vairākas politiskās partijas, 22 neatkarīgi laikraksti, vairāk nekā 50 dažādu līmeņu un dažādas politiskas pārliecības demokrātisku NVO un vairākas izglītības iestādes, kaut gan bija skaidrs, ka visos gadījumos šīs organizācijas sodīja par valsts prezidenta un viņa politikas kritiku; |
| --- | --- |

B.

tā kā dažu pēdējo gadu laikā “tehnisku” iemeslu dēļ ir slēgtas vairākas politiskās partijas, 22 neatkarīgi laikraksti, vairāk nekā 50 dažādu līmeņu un dažādas politiskas pārliecības demokrātisku NVO un vairākas izglītības iestādes, kaut gan bija skaidrs, ka visos gadījumos šīs organizācijas sodīja par valsts prezidenta un viņa politikas kritiku;

| C. | tā kā Baltkrievijas Tieslietu ministrs Viktars Halavanau ir izdevis dekrētu par politisko partiju apvienību, arodbiedrību, koalīciju, pilsoņu iniciatīvu un kustību obligātu reģistrēšanu ar mērķi novērst to politisko spēku apvienošanu, kas atbalstītu Aleksandra Lukašenko izaicinātāju nākamā gada valsts prezidenta vēlēšanās, |
| --- | --- |

C.

tā kā Baltkrievijas Tieslietu ministrs Viktars Halavanau ir izdevis dekrētu par politisko partiju apvienību, arodbiedrību, koalīciju, pilsoņu iniciatīvu un kustību obligātu reģistrēšanu ar mērķi novērst to politisko spēku apvienošanu, kas atbalstītu Aleksandra Lukašenko izaicinātāju nākamā gada valsts prezidenta vēlēšanās,

| D. | tā kā 2005. gada 13. septembrī Baltkrievijas valsts prezidents Lukašenko ir izdevis dekrētu, kas piešķir viņam pašam tiesības apžēlot par noziedzīgiem nodarījumiem pret īpašumu, lai vēl vairāk panāktu visas valsts varas monopolizēšanu, tostarp tiesu varas; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2005. gada 13. septembrī Baltkrievijas valsts prezidents Lukašenko ir izdevis dekrētu, kas piešķir viņam pašam tiesības apžēlot par noziedzīgiem nodarījumiem pret īpašumu, lai vēl vairāk panāktu visas valsts varas monopolizēšanu, tostarp tiesu varas;

| E. | tā kā 2005. gada aprīlī ANO Cilvēktiesību komiteja kritizēja Baltkrieviju, jo nemitīgi tika saņemti ziņojumi par nevalstisko organizāciju, etnisko minoritāšu organizāciju, neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu tirdzniecības vietu, opozīcijas politisko partiju, neatkarīgo arodbiedrību un reliģisko organizāciju darbības traucēšanu un slēgšanu, kā arī to personu vajāšanu, kas iesaistījušās demokrātisko pasākumos, tostarp neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu darbībā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2005. gada aprīlī ANO Cilvēktiesību komiteja kritizēja Baltkrieviju, jo nemitīgi tika saņemti ziņojumi par nevalstisko organizāciju, etnisko minoritāšu organizāciju, neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu tirdzniecības vietu, opozīcijas politisko partiju, neatkarīgo arodbiedrību un reliģisko organizāciju darbības traucēšanu un slēgšanu, kā arī to personu vajāšanu, kas iesaistījušās demokrātisko pasākumos, tostarp neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu darbībā;

| F. | tā kā neatkarīgu universitāšu slēgšana Baltkrievijā izraisīja Viļņā trimdā dzīvojošo baltkrievu studentu svinīgo uzņemšanas ceremoniju Eiropas Humanitāro zinātņu universitātē; |
| --- | --- |

F.

tā kā neatkarīgu universitāšu slēgšana Baltkrievijā izraisīja Viļņā trimdā dzīvojošo baltkrievu studentu svinīgo uzņemšanas ceremoniju Eiropas Humanitāro zinātņu universitātē;

| G. | tā kā Baltkrievijā regulāri notiek politiski pamatoti demokrātiskajām kustībām piederīgu aktīvistu un neatkarīgo žurnālistu aresti un tiesas prāvas pret tiem, kā arī ārzemju pilsoņu deportēšana; |
| --- | --- |

G.

tā kā Baltkrievijā regulāri notiek politiski pamatoti demokrātiskajām kustībām piederīgu aktīvistu un neatkarīgo žurnālistu aresti un tiesas prāvas pret tiem, kā arī ārzemju pilsoņu deportēšana;

| H. | tā kā netiek izmeklētas lietas par daudzām pazudušām personām; |
| --- | --- |

H.

tā kā netiek izmeklētas lietas par daudzām pazudušām personām;

| I. | tā kā 2005. gada 12. maijā Baltkrievijas Tieslietu ministrija pasludināja par nelikumīgām Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības vadību un kādu tipogrāfiju, sekojot valdības norādījumam, atteicās iespiest poļu valodā iznākošos iknedēļas izdevumus “Glos znad Niemna”, kā arī valdības aizsegā tika izdoti viltoti šā laikraksta metieni; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2005. gada 12. maijā Baltkrievijas Tieslietu ministrija pasludināja par nelikumīgām Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības vadību un kādu tipogrāfiju, sekojot valdības norādījumam, atteicās iespiest poļu valodā iznākošos iknedēļas izdevumus “Glos znad Niemna”, kā arī valdības aizsegā tika izdoti viltoti šā laikraksta metieni;

| J. | tā kā 2005. gada 27. augustā Lukašenko režīms Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības padomes sanāksmei pieprasīja piespiest atkāpties demokrātisko un likumīgi ievēlēto vadību, lai aizstātu to ar režīma vēlmēm padevīgu padomi; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2005. gada 27. augustā Lukašenko režīms Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības padomes sanāksmei pieprasīja piespiest atkāpties demokrātisko un likumīgi ievēlēto vadību, lai aizstātu to ar režīma vēlmēm padevīgu padomi;

| K. | tā kā situācija attiecībā uz citām minoritātēm, tostarp romiem un reliģiskām minoritātēm, nepārtraukti pasliktinās - protestantu baznīcas ir slēgtas un evaņģēliskās baznīcas aizliegtas; |
| --- | --- |

K.

tā kā situācija attiecībā uz citām minoritātēm, tostarp romiem un reliģiskām minoritātēm, nepārtraukti pasliktinās - protestantu baznīcas ir slēgtas un evaņģēliskās baznīcas aizliegtas;

| L. | tā kā informācijas atklātības tiesību izmantošana tiek kavēta, tā kā visas tālrādes programmas, gan valsts, gan reģionālās ir valdības rokās un tā kā visus interneta savienojumus nodrošina valsts izveidota sabiedrība, kas ir bloķējusi daudzus kontus un tīmekļa vietnes; |
| --- | --- |

L.

tā kā informācijas atklātības tiesību izmantošana tiek kavēta, tā kā visas tālrādes programmas, gan valsts, gan reģionālās ir valdības rokās un tā kā visus interneta savienojumus nodrošina valsts izveidota sabiedrība, kas ir bloķējusi daudzus kontus un tīmekļa vietnes;

| M. | tā kā visas kabeļtelevīzijas raidsabiedrības tiek vajātas par to ārzemju kanālu translēšanu, ko nav apstiprinājusi Baltkrievijas valdība; tā kā pamatojoties uz to, Baltkrievijas kabeļtelevīzijas raidsabiedrībām ir aizliegts translēt visus Ukrainas kanālus, kā arī Polijas kanālu Polonia; |
| --- | --- |

M.

tā kā visas kabeļtelevīzijas raidsabiedrības tiek vajātas par to ārzemju kanālu translēšanu, ko nav apstiprinājusi Baltkrievijas valdība; tā kā pamatojoties uz to, Baltkrievijas kabeļtelevīzijas raidsabiedrībām ir aizliegts translēt visus Ukrainas kanālus, kā arī Polijas kanālu Polonia;

| N. | tā kā valsts varasiestādes ir pārtraukušas jaunu laikrakstu reģistrāciju, tiesas prāvas pret laikrakstiem un žurnālistiem notiek katru dienu, un daudziem jau pastāvošajiem laikrakstiem ir uzlikti tik lieli naudas sodi, ka tie vairs nav spējīgi turpināt darbību; |
| --- | --- |

N.

tā kā valsts varasiestādes ir pārtraukušas jaunu laikrakstu reģistrāciju, tiesas prāvas pret laikrakstiem un žurnālistiem notiek katru dienu, un daudziem jau pastāvošajiem laikrakstiem ir uzlikti tik lieli naudas sodi, ka tie vairs nav spējīgi turpināt darbību;

| O. | tā kā valsts prezidents Lukašenko ir padarījis par gandrīz neiespējamu, ka starptautiskais NVO tīkls Eiropā un Baltkrievija palīdz bērniem, kas cieš no Černobiļas katastrofas sekām, izceļot uz dažādām valstīm atveseļošanās nolūkos; |
| --- | --- |

O.

tā kā valsts prezidents Lukašenko ir padarījis par gandrīz neiespējamu, ka starptautiskais NVO tīkls Eiropā un Baltkrievija palīdz bērniem, kas cieš no Černobiļas katastrofas sekām, izceļot uz dažādām valstīm atveseļošanās nolūkos;

| P. | tā kā Polija pēc vairāku diplomātu izraidīšanas uz laiku ir atsaukusi no Minskas tās vēstnieku, noraidot valsts prezidenta Lukašenko apsūdzības par to, ka Polija bija iejaukusies viņa valsts lietās; |
| --- | --- |

P.

tā kā Polija pēc vairāku diplomātu izraidīšanas uz laiku ir atsaukusi no Minskas tās vēstnieku, noraidot valsts prezidenta Lukašenko apsūdzības par to, ka Polija bija iejaukusies viņa valsts lietās;

| Q. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorka 2005. gada 15. septembrī valsts prezidents Lukašenko apsūdzēja ANO cilvēktiesību instances par to, ka tās pieļauj, ka tiek ļaunprātīgi izmantotas, lai kontrolētu citas valstis; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorka 2005. gada 15. septembrī valsts prezidents Lukašenko apsūdzēja ANO cilvēktiesību instances par to, ka tās pieļauj, ka tiek ļaunprātīgi izmantotas, lai kontrolētu citas valstis;

| R. | tā kā Padomes pieejai attiecībā uz Baltkrieviju trūkst izlēmīguma un apņēmības, |
| --- | --- |

R.

tā kā Padomes pieejai attiecībā uz Baltkrieviju trūkst izlēmīguma un apņēmības,

| 1. | Stingri nosoda Baltkrievijas režīma nekritiskos uzbrukumus plašsaziņas līdzekļiem, minoritāšu un cilvēktiesību aktīvistiem, opozīcijas pārstāvjiem, reliģiskajiem vadītājiem un jebkurām personām, kuras mēģina brīvi kritizēt valsts prezidentu un režīmu, ko apliecina patvaļīgie aresti, slikta izturēšanās pret ieslodzītajiem, cilvēku bezvēsts pazušana, vajāšana politisku motīvu dēļ un cita veida represijas, kuras ignorē demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipus; |
| --- | --- |

1.

Stingri nosoda Baltkrievijas režīma nekritiskos uzbrukumus plašsaziņas līdzekļiem, minoritāšu un cilvēktiesību aktīvistiem, opozīcijas pārstāvjiem, reliģiskajiem vadītājiem un jebkurām personām, kuras mēģina brīvi kritizēt valsts prezidentu un režīmu, ko apliecina patvaļīgie aresti, slikta izturēšanās pret ieslodzītajiem, cilvēku bezvēsts pazušana, vajāšana politisku motīvu dēļ un cita veida represijas, kuras ignorē demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipus;

| 2. | Nosoda Baltkrievijas režīma 2005. gada 17. augustā izdarītos tos Dekrēta Nr. 460 grozījumus par noteikumiem ārvalstu palīdzības pieņemšanai, kas paplašina to mērķu uzskaitījumu, pamatojoties uz kuriem ārējo palīdzību nevar pieņemt - konstatē, ka pašreiz ir aizliegts pieņemt un izmantot starptautisku palīdzību “nekonstitucionāliem mērķiem”. tādiem kā, gāzt valsts iestādes, iejaukties Baltkrievijas ārlietās, gatavot vēlēšanas vai referendumus, organizēt sapulces, mītiņus, piketus vai streikus, vai sagatavot un izplatīt propagandas materiālus, tāpat arī nav iespējams organizēt jebkāda veida konferences, seminārus un sanāksmes, izmantojot līdzekļus no ārvalstīm; |
| --- | --- |

2.

Nosoda Baltkrievijas režīma 2005. gada 17. augustā izdarītos tos Dekrēta Nr. 460 grozījumus par noteikumiem ārvalstu palīdzības pieņemšanai, kas paplašina to mērķu uzskaitījumu, pamatojoties uz kuriem ārējo palīdzību nevar pieņemt - konstatē, ka pašreiz ir aizliegts pieņemt un izmantot starptautisku palīdzību “nekonstitucionāliem mērķiem”. tādiem kā, gāzt valsts iestādes, iejaukties Baltkrievijas ārlietās, gatavot vēlēšanas vai referendumus, organizēt sapulces, mītiņus, piketus vai streikus, vai sagatavot un izplatīt propagandas materiālus, tāpat arī nav iespējams organizēt jebkāda veida konferences, seminārus un sanāksmes, izmantojot līdzekļus no ārvalstīm;

| 3. | Nosoda režīma pieņemto 2005. gada 22. augusta lēmumu, ar kuru ir aizliegta Reformatoru evaņģēliskā baznīca, kura Baltkrievijā ir bijusi pārstāvēta vairāk nekā 400 gadu un pasludināta ārpus likuma, jo draudzei nav ne oficiālas adreses, ne arī tai var būt reģistrēta adrese, jo iestādes jau iepriekš to ir padzinušas no visiem tās lūgšanu namiem, kas ir pretrunā ar Baltkrievijas likumu par ticības brīvību; |
| --- | --- |

3.

Nosoda režīma pieņemto 2005. gada 22. augusta lēmumu, ar kuru ir aizliegta Reformatoru evaņģēliskā baznīca, kura Baltkrievijā ir bijusi pārstāvēta vairāk nekā 400 gadu un pasludināta ārpus likuma, jo draudzei nav ne oficiālas adreses, ne arī tai var būt reģistrēta adrese, jo iestādes jau iepriekš to ir padzinušas no visiem tās lūgšanu namiem, kas ir pretrunā ar Baltkrievijas likumu par ticības brīvību;

| 4. | Nosoda valdības uzsāktās darbības pret Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienību kā Eiropas Padomes 1995. gada “Nacionālo minoritāšu aizsardzības pamatkonvencijas” pārkāpumu un mēģinājumu ierobežot lielāko nevalstisko organizāciju, kas ir viena no nedaudzajām, kuru vēl nekontrolē valdība; atgādina, ka minoritāšu tiesību ievērošanā ietilpst arī biedrošanās brīvība, kā arī organizācijas likumīgi ievēlēto struktūru atzīšana; izsaka nožēlu par valdības mēģinājumu pakļaut kontrolei laikrakstu “Glos znad Niemna”; |
| --- | --- |

4.

Nosoda valdības uzsāktās darbības pret Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienību kā Eiropas Padomes 1995. gada “Nacionālo minoritāšu aizsardzības pamatkonvencijas” pārkāpumu un mēģinājumu ierobežot lielāko nevalstisko organizāciju, kas ir viena no nedaudzajām, kuru vēl nekontrolē valdība; atgādina, ka minoritāšu tiesību ievērošanā ietilpst arī biedrošanās brīvība, kā arī organizācijas likumīgi ievēlēto struktūru atzīšana; izsaka nožēlu par valdības mēģinājumu pakļaut kontrolei laikrakstu “Glos znad Niemna”;

| 5. | Nosoda nepārtraukto poļu minoritātei piederīgo to aktīvistu vajāšanu, kas vēlas saglabāt savas organizācijas neatkarību; konstatē, ka aktīvākie no viņiem tiek vajāti, atkātoti uzaicinot ierasties prokuratūrā un policijā, kā, piemēram, Angelika Borys, Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības līdere, ir nopratināta vairāk nekā 50 reizes iepriekšējās nedēļās, un Tadeusz Gawin, Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības līdzdibinātājam un pašreizējam priekšsēdētāja vietniekam ir piespriests 30 dienas ilgs arests; |
| --- | --- |

5.

Nosoda nepārtraukto poļu minoritātei piederīgo to aktīvistu vajāšanu, kas vēlas saglabāt savas organizācijas neatkarību; konstatē, ka aktīvākie no viņiem tiek vajāti, atkātoti uzaicinot ierasties prokuratūrā un policijā, kā, piemēram, Angelika Borys, Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības līdere, ir nopratināta vairāk nekā 50 reizes iepriekšējās nedēļās, un Tadeusz Gawin, Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības līdzdibinātājam un pašreizējam priekšsēdētāja vietniekam ir piespriests 30 dienas ilgs arests;

| 6. | Nosoda aresta piespriešanu līdz diviem gadiem Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības aktīvistiem Jozef Parzecki, Wieslaw Kiewlak, Andrzej Pisalnik un Andrzej Poczobut, pamatojoties uz nepatiesām kriminālām apsūdzībām; |
| --- | --- |

6.

Nosoda aresta piespriešanu līdz diviem gadiem Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības aktīvistiem Jozef Parzecki, Wieslaw Kiewlak, Andrzej Pisalnik un Andrzej Poczobut, pamatojoties uz nepatiesām kriminālām apsūdzībām;

| 7. | Nosoda to, ka Baltkrievijas režīms pilnībā atstumj romu minoritāti Baltkrievijā, kuru pilsoņu pamattiesības ir ierobežotas, un stingri nosoda oficiālajos plašsaziņas līdzekļos izteikto naidu pret romu minoritātes iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

7.

Nosoda to, ka Baltkrievijas režīms pilnībā atstumj romu minoritāti Baltkrievijā, kuru pilsoņu pamattiesības ir ierobežotas, un stingri nosoda oficiālajos plašsaziņas līdzekļos izteikto naidu pret romu minoritātes iedzīvotājiem;

| 8. | Nosoda Baltkrievijas iestādes par to, ka tās atteikušās piešķirt ieceļošanas vīzas Eiropas Parlamentu deputātu delegācijai, kura 2005. gada 8. augustā devās faktu vākšanas un izpētes misijā; |
| --- | --- |

8.

Nosoda Baltkrievijas iestādes par to, ka tās atteikušās piešķirt ieceļošanas vīzas Eiropas Parlamentu deputātu delegācijai, kura 2005. gada 8. augustā devās faktu vākšanas un izpētes misijā;

| 9. | Aicina Padomi un Komisiju radīt programmu stipendijām, NVO, cilvēktiesību un minoritāšu aktīvistu apmeklējumiem un izvietošanai; |
| --- | --- |

9.

Aicina Padomi un Komisiju radīt programmu stipendijām, NVO, cilvēktiesību un minoritāšu aktīvistu apmeklējumiem un izvietošanai;

| 10. | Ja Baltkrievijas varasiestādes neuzlabos situāciju attiecībā uz vārda, pulcēšanās un reliģijas brīvību un ja tiks pieļauts, ka situācijai vēl vairāk pasliktināsies, Komisijai, Padomei un Parlamentam jāuzsāk procedūra, lai paplašinātu sarakstu, kurā minētas personas, kam liegts saņemt vīzu, lai iekļautu tajā tos Baltkrievijas varasiestāžu pārstāvjus, kas ir iesaistīti vajāšanā; uzskata, ka sankcijām pret valsts prezidenta Lukašenko režīmu jāaptver arī Baltkrievijas varas iestāžu aktīvu iesaldēšana ārvalstīs; |
| --- | --- |

10.

Ja Baltkrievijas varasiestādes neuzlabos situāciju attiecībā uz vārda, pulcēšanās un reliģijas brīvību un ja tiks pieļauts, ka situācijai vēl vairāk pasliktināsies, Komisijai, Padomei un Parlamentam jāuzsāk procedūra, lai paplašinātu sarakstu, kurā minētas personas, kam liegts saņemt vīzu, lai iekļautu tajā tos Baltkrievijas varasiestāžu pārstāvjus, kas ir iesaistīti vajāšanā; uzskata, ka sankcijām pret valsts prezidenta Lukašenko režīmu jāaptver arī Baltkrievijas varas iestāžu aktīvu iesaldēšana ārvalstīs;

| 11. | Vēlreiz uzsver, ka ES un Baltkrievijas attiecību turpmākā attīstība būs atkarīga no valstī sasniegtā progresa demokrātijas un reformu jomā un no tā, cik pieejami Baltkrievijas iedzīvotājiem būs brīvi un pārskatāmi plašsaziņas līdzekļi, kā arī no minoritāšu un reliģisko tiesību un brīvību ievērošanas; |
| --- | --- |

11.

Vēlreiz uzsver, ka ES un Baltkrievijas attiecību turpmākā attīstība būs atkarīga no valstī sasniegtā progresa demokrātijas un reformu jomā un no tā, cik pieejami Baltkrievijas iedzīvotājiem būs brīvi un pārskatāmi plašsaziņas līdzekļi, kā arī no minoritāšu un reliģisko tiesību un brīvību ievērošanas;

| 12. | Atzinīgi vērtē, ka Komisija ir uzsākusi papildus atbalstīt neatkarīgu apraidi Baltkrievijā; uzsver, cik svarīgi ir sniegt Baltkrievijas sabiedrībai augstas kvalitātes un neatkarīgu informāciju; vēlreiz aicina Padomi un Komisiju rīkoties atbilstoši to kompetencei, kas izriet no kaimiņattiecību stratēģijas, lai atbalstītu Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību, un paredzēt finanšu programmu, kura attiecas uz Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķiem, piemērojot atbalsta pasākumus Baltkrievijas gadījumam; mudina Padomi un Komisiju, cik vien drīz iespējams, piešķirt arvien lielāku palīdzību brīvajiem plašsaziņas līdzekļiem un neatkarīgajām NVO Baltkrievijā un paplašināt apraides iniciatīvas; |
| --- | --- |

12.

Atzinīgi vērtē, ka Komisija ir uzsākusi papildus atbalstīt neatkarīgu apraidi Baltkrievijā; uzsver, cik svarīgi ir sniegt Baltkrievijas sabiedrībai augstas kvalitātes un neatkarīgu informāciju; vēlreiz aicina Padomi un Komisiju rīkoties atbilstoši to kompetencei, kas izriet no kaimiņattiecību stratēģijas, lai atbalstītu Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību, un paredzēt finanšu programmu, kura attiecas uz Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķiem, piemērojot atbalsta pasākumus Baltkrievijas gadījumam; mudina Padomi un Komisiju, cik vien drīz iespējams, piešķirt arvien lielāku palīdzību brīvajiem plašsaziņas līdzekļiem un neatkarīgajām NVO Baltkrievijā un paplašināt apraides iniciatīvas;

| 13. | Aicina Komisiju nodrošināt, ka nekādu ES finansējumu un nekādu palīdzību no ES budžeta nesaņem Baltkrievijas varas iestāžu ar mērķi iegūt līdzekļus no ārvalstu donoriem radītās “neīstās NVO”; |
| --- | --- |

13.

Aicina Komisiju nodrošināt, ka nekādu ES finansējumu un nekādu palīdzību no ES budžeta nesaņem Baltkrievijas varas iestāžu ar mērķi iegūt līdzekļus no ārvalstu donoriem radītās “neīstās NVO”;

| 14. | Aicina Komisiju un Padomi atbalstīt demokrātiski ievēlēto Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības valdi, kā arī citu demokrātiski ievēlētu nevalstisku organizāciju valdes, kas ir pakļautas Lukašenko režīma represijām; |
| --- | --- |

14.

Aicina Komisiju un Padomi atbalstīt demokrātiski ievēlēto Baltkrievijā dzīvojošo poļu savienības valdi, kā arī citu demokrātiski ievēlētu nevalstisku organizāciju valdes, kas ir pakļautas Lukašenko režīma represijām;

| 15. | Aicina radīt īpašu augsta līmeņa delegāciju, ko nosūtītu faktu vākšanas un izpētes misijā uz Baltkrieviju un kura par izpētītajiem faktiem ziņotu Parlamentam; |
| --- | --- |

15.

Aicina radīt īpašu augsta līmeņa delegāciju, ko nosūtītu faktu vākšanas un izpētes misijā uz Baltkrieviju un kura par izpētītajiem faktiem ziņotu Parlamentam;

| 16. | Stingri atbalsta Komisijas priekšsēdētāja paziņojumu par īpaša diplomāta norīkošanu uz Baltkrieviju, kas uzraudzītu situāciju cilvēktiesību jomā, un aicina Komisiju paātrināt Eiropas Savienības pastāvīgās pārstāvniecības atvēršanu Minskā, tādējādi ļaujot labāk izplatīt informāciju, koordinēt projektus un uzraudzīt situāciju Baltkrievijā; |
| --- | --- |

16.

Stingri atbalsta Komisijas priekšsēdētāja paziņojumu par īpaša diplomāta norīkošanu uz Baltkrieviju, kas uzraudzītu situāciju cilvēktiesību jomā, un aicina Komisiju paātrināt Eiropas Savienības pastāvīgās pārstāvniecības atvēršanu Minskā, tādējādi ļaujot labāk izplatīt informāciju, koordinēt projektus un uzraudzīt situāciju Baltkrievijā;

| 17. | Aicina Padomi un Komisiju apspriest Baltkrievijas jautājumu ar Krievijas varasiestādēm, lai noteiktu kopēju atbildību ar mērķi šajā valstī īstenot konkrētas demokrātiskas pārmaiņas; |
| --- | --- |

17.

Aicina Padomi un Komisiju apspriest Baltkrievijas jautājumu ar Krievijas varasiestādēm, lai noteiktu kopēju atbildību ar mērķi šajā valstī īstenot konkrētas demokrātiskas pārmaiņas;

| 18. | Aicina ES dalībvalstis ieviest bezmaksas vīzas Baltkrievijas pilsoņiem; |
| --- | --- |

18.

Aicina ES dalībvalstis ieviest bezmaksas vīzas Baltkrievijas pilsoņiem;

| 19. | Aicina Eiropas politiskās partijas un Eiropas Parlamenta politiskās grupas palielināt to kontaktus ar Baltkrievijas opozīciju un politiski atbalstīt to; |
| --- | --- |

19.

Aicina Eiropas politiskās partijas un Eiropas Parlamenta politiskās grupas palielināt to kontaktus ar Baltkrievijas opozīciju un politiski atbalstīt to;

| 20. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, kā arī EDSO un Eiropas Padomes parlamentārajām asamblejām. |
| --- | --- |

20.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, kā arī EDSO un Eiropas Padomes parlamentārajām asamblejām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0080.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0295.

P6_TA(2005)0364

ES un Indijas attiecības

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (2004/2169(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopīgas ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja 2003. gada 12. decembra dokumentu “Droša Eiropa labākā pasaulē. Eiropas drošības stratēģija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgas ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja 2003. gada 12. decembra dokumentu “Droša Eiropa labākā pasaulē. Eiropas drošības stratēģija”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 16. jūnija paziņojumu par “Eiropas Savienības un Indijas stratēģiskajām partnerattiecībām” (KOM(2004)0430) un Indijas atbildi uz paziņojumu tās 2004. gada augusta stratēģijas dokumentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 16. jūnija paziņojumu par “Eiropas Savienības un Indijas stratēģiskajām partnerattiecībām” (KOM(2004)0430) un Indijas atbildi uz paziņojumu tās 2004. gada augusta stratēģijas dokumentā,

| — | ņemot vērā 2004. gada 28. oktobra (1) ieteikumu Padomei par ES un Indijas attiecībām un visas tās jaunākās rezolūcijas attiecībā uz Indiju un tās reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 28. oktobra (1) ieteikumu Padomei par ES un Indijas attiecībām un visas tās jaunākās rezolūcijas attiecībā uz Indiju un tās reģionu,

| — | ņemot vērā 2004. gada 11. oktobra Vispārējo lietu padomes secinājumus attiecībā uz Komisijas paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 11. oktobra Vispārējo lietu padomes secinājumus attiecībā uz Komisijas paziņojumu,

| — | ņemot vērā Piekto ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanos, kas notika Hāgā 2004. gada 8. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Piekto ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanos, kas notika Hāgā 2004. gada 8. novembrī,

| — | ņemot vērā sesto ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanos, kas 2005. gada 7. septembrī notika Ņūdeli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sesto ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanos, kas 2005. gada 7. septembrī notika Ņūdeli,

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu presei, ko 2004. gada 8. novembrī publicēja ES un Indija Piektās augstākā līmeņa tikšanās noslēgumā, tā paša datuma Kopējo deklarāciju par kultūras attiecībām un ES un Indijas nepārprotamo nodomu izveidot ES un Indijas rīcības plānu stratēģiskai apvienībai un jaunai Kopējas politikas deklarācijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu presei, ko 2004. gada 8. novembrī publicēja ES un Indija Piektās augstākā līmeņa tikšanās noslēgumā, tā paša datuma Kopējo deklarāciju par kultūras attiecībām un ES un Indijas nepārprotamo nodomu izveidot ES un Indijas rīcības plānu stratēģiskai apvienībai un jaunai Kopējas politikas deklarācijai,

| — | ņemot vērā ES un Indijas stratēģisko partnerattiecību rīcības plānu un jauno kopīgo politisko deklarāciju, kas apstiprināti Sestās ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanās laikā Indijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indijas stratēģisko partnerattiecību rīcības plānu un jauno kopīgo politisko deklarāciju, kas apstiprināti Sestās ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanās laikā Indijā,

| — | ņemot vērā ES un Indijas apaļā galda septiņas tikšanās, kas notika saskaņā ar ES un Indijas 2001. gada augstākā līmeņa Lisabonas tikšanās darba kārtību ar mērķi tuvināt Eiropas un Indijas pilsonisko sabiedrību un cerot izveidot ES un Indijas izpētes centru tīklu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indijas apaļā galda septiņas tikšanās, kas notika saskaņā ar ES un Indijas 2001. gada augstākā līmeņa Lisabonas tikšanās darba kārtību ar mērķi tuvināt Eiropas un Indijas pilsonisko sabiedrību un cerot izveidot ES un Indijas izpētes centru tīklu,

| — | ņemot vērā iepriekš minētos 2004. gada 11. oktobra Padomes secinājumus ar atsauci uz ES un Indijas dialogu par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekš minētos 2004. gada 11. oktobra Padomes secinājumus ar atsauci uz ES un Indijas dialogu par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā cilvēktiesību sapratnes veicināšanas pasākumus un projektus, lai sekmētu labu pārvaldi un pilsētu un ciemu vietējo līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, ko atbalsta Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību iniciatīva (turpmāk — EDCI), un citus saistītus projektus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā cilvēktiesību sapratnes veicināšanas pasākumus un projektus, lai sekmētu labu pārvaldi un pilsētu un ciemu vietējo līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, ko atbalsta Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību iniciatīva (turpmāk — EDCI), un citus saistītus projektus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Delegācijas attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm un Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociāciju (turpmāk — DRSA) 2004. gada novembra vizīti uz Ņūdeli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Delegācijas attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm un Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociāciju (turpmāk — DRSA) 2004. gada novembra vizīti uz Ņūdeli,

| — | ņemot vērā Peter Mandelson, par tirdzniecību atbildīgā komisāra, 2005. gada janvāra vizīti Indijā un jo īpaši konferenci Kalkutā, kurā viņš runāja par “Globālo ekonomisko darba kārtību: Eiropas un Indijas izaicinājums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Peter Mandelson, par tirdzniecību atbildīgā komisāra, 2005. gada janvāra vizīti Indijā un jo īpaši konferenci Kalkutā, kurā viņš runāja par “Globālo ekonomisko darba kārtību: Eiropas un Indijas izaicinājums”,

| — | ņemot vērā G-20 valstu tikšanos, ko organizēja Indija 2005. gada februārī, un Eiropas Parlamenta piedalīšanos kā novērotājam pēdējā G-7 valstu tikšanās reizē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G-20 valstu tikšanos, ko organizēja Indija 2005. gada februārī, un Eiropas Parlamenta piedalīšanos kā novērotājam pēdējā G-7 valstu tikšanās reizē,

| — | ņemot vērā Indijas un ASV parlamentāro forumu, kas notika Indijas Tirdzniecības un rūpniecības kameru federācijas galvenajā birojā Ņūdeli 2005. gada martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Indijas un ASV parlamentāro forumu, kas notika Indijas Tirdzniecības un rūpniecības kameru federācijas galvenajā birojā Ņūdeli 2005. gada martā,

| — | ņemot vērā ASV valsts sekretāres Kondolīza Raisa 2005. gada marta vizīti reģionā un Ķīnas premjerministra Veņs Dzjabao aprīļa vizīti Pakistānā, Bangladešā, Šrilankā un Indijā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV valsts sekretāres Kondolīza Raisa 2005. gada marta vizīti reģionā un Ķīnas premjerministra Veņs Dzjabao aprīļa vizīti Pakistānā, Bangladešā, Šrilankā un Indijā;

| — | ņemot vērā PTO Dohas Deklarāciju par tirdzniecības intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (TRIPS) un sabiedrības veselību, kas pieņemta 2001. gada 14. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO Dohas Deklarāciju par tirdzniecības intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (TRIPS) un sabiedrības veselību, kas pieņemta 2001. gada 14. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A6-0256/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A6-0256/2005),

| A. | ņemot vērā, ka ES un Indija ir lielākās demokrātiskās sistēmas pasaulē un to kopīgais ieguldījums demokrātijā, plurālismā, likuma varas stiprināšanā un starptautisko attiecību daudzpusības veidošanā veicina globālo mieru un stabilitāti, |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā, ka ES un Indija ir lielākās demokrātiskās sistēmas pasaulē un to kopīgais ieguldījums demokrātijā, plurālismā, likuma varas stiprināšanā un starptautisko attiecību daudzpusības veidošanā veicina globālo mieru un stabilitāti,

| B. | tā kā Indijai un ES ir kopēja vīzija par to, ka tirdzniecība, investīcijas un brīva konkurence ir svarīgākie ekonomikas attīstības nosacījumi, un tā kā abas apzinās, ka šādas attīstības veicināšanai ir jānodrošina sociāli ekonomiskā kohēzija, vides aizsardzība un patērētāju tiesības, |
| --- | --- |

B.

tā kā Indijai un ES ir kopēja vīzija par to, ka tirdzniecība, investīcijas un brīva konkurence ir svarīgākie ekonomikas attīstības nosacījumi, un tā kā abas apzinās, ka šādas attīstības veicināšanai ir jānodrošina sociāli ekonomiskā kohēzija, vides aizsardzība un patērētāju tiesības,

| C. | tā kā ES ir Indijas lielākais tirdzniecības partneris un lielākais ārzemju tiešo investīciju avots, |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir Indijas lielākais tirdzniecības partneris un lielākais ārzemju tiešo investīciju avots,

| D. | tā kā Kongresa partija, kas uzvarēja 2004. gada maija vēlēšanās, atbalstu guva no lauku iedzīvotāju elektorāta, kas uzskata, ka viņiem tiek liegtas priekšrocības no tehnoloģiju straujās attīstības Indijā, |
| --- | --- |

D.

tā kā Kongresa partija, kas uzvarēja 2004. gada maija vēlēšanās, atbalstu guva no lauku iedzīvotāju elektorāta, kas uzskata, ka viņiem tiek liegtas priekšrocības no tehnoloģiju straujās attīstības Indijā,

| E. | tā kā Indijā ir milzīga valodu, sociālā un reliģiskā dažādība, tā ir paradoksu valsts ar 1,069 miljardiem iedzīvotāju, atvērtu sabiedrību, kuras uzdevums ir atbrīvot 370 miljonus cilvēku no nabadzību; tā kā tā ir pasaules līdere informācijas tehnoloģiju jomā, kaut gan 550 miljoni iedzīvotāju pārtiek no lauksaimniecības, |
| --- | --- |

E.

tā kā Indijā ir milzīga valodu, sociālā un reliģiskā dažādība, tā ir paradoksu valsts ar 1,069 miljardiem iedzīvotāju, atvērtu sabiedrību, kuras uzdevums ir atbrīvot 370 miljonus cilvēku no nabadzību; tā kā tā ir pasaules līdere informācijas tehnoloģiju jomā, kaut gan 550 miljoni iedzīvotāju pārtiek no lauksaimniecības,

| F. | tā kā 34,7 % Indijas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības robežas, no kuriem ceturtā daļa dzīvo pilsētās; tāpēc jāturpina ES nabadzības izskaušanas programmas Indijā, lai palīdzētu sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, |
| --- | --- |

F.

tā kā 34,7 % Indijas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības robežas, no kuriem ceturtā daļa dzīvo pilsētās; tāpēc jāturpina ES nabadzības izskaušanas programmas Indijā, lai palīdzētu sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus,

| G. | tā kā Eiropas Savienība un Indija ir demokrātiskas un atvērtas sabiedrības, |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienība un Indija ir demokrātiskas un atvērtas sabiedrības,

| H. | tā kā Indija ir otrajā vietā musulmaņu iedzīvotāju skaita ziņā aiz Indonēzijas un Eiropas Savienībā dzīvo vairāki miljoni šai reliģijai un kultūrai piederīgu cilvēku, |
| --- | --- |

H.

tā kā Indija ir otrajā vietā musulmaņu iedzīvotāju skaita ziņā aiz Indonēzijas un Eiropas Savienībā dzīvo vairāki miljoni šai reliģijai un kultūrai piederīgu cilvēku,

| I. | tā kā ES un Indijai ir visas iespējas veidot priviliģētas starptautiskās attiecības, bet Indijai trūkst informācijas par ES un tās demokrātisko sistēmu; uzsverot Indijas kā ES partnera iespējas palīdzēt veicināt jaunu demokrātisku valstu attīstību, |
| --- | --- |

I.

tā kā ES un Indijai ir visas iespējas veidot priviliģētas starptautiskās attiecības, bet Indijai trūkst informācijas par ES un tās demokrātisko sistēmu; uzsverot Indijas kā ES partnera iespējas palīdzēt veicināt jaunu demokrātisku valstu attīstību,

| J. | tā kā Indija un Pakistāna kopš 2004. gada sākuma ir iesaistījušās ilgstošā dialogā, lai izbeigtu atsevišķas nesaskaņas to starpā, |
| --- | --- |

J.

tā kā Indija un Pakistāna kopš 2004. gada sākuma ir iesaistījušās ilgstošā dialogā, lai izbeigtu atsevišķas nesaskaņas to starpā,

| K. | K tā kā, iespējams, Kašmirā tomēr briest jauna krīze, un Indijas Pandžabas un Harjanas štatos un Pakistānas Pandžabas un Sindhas provincēs pieaugošā ūdens trūkuma dēļ var uzliesmot jauns un bīstams konflikts, |
| --- | --- |

K.

K tā kā, iespējams, Kašmirā tomēr briest jauna krīze, un Indijas Pandžabas un Harjanas štatos un Pakistānas Pandžabas un Sindhas provincēs pieaugošā ūdens trūkuma dēļ var uzliesmot jauns un bīstams konflikts,

| L. | tā kā, ņemot vērā naftas rezervju samazināšanos, tās pieprasījums pasaulē ir potenciāls stratēģisku un politisku saspīlējumu avots, |
| --- | --- |

L.

tā kā, ņemot vērā naftas rezervju samazināšanos, tās pieprasījums pasaulē ir potenciāls stratēģisku un politisku saspīlējumu avots,

| M. | tā kā 70 % no Indijā patērētās enerģijas importē, |
| --- | --- |

M.

tā kā 70 % no Indijā patērētās enerģijas importē,

| N. | tā kā 2005. gada 1. aprīlī daudzi vietējie nodokļi tika aizvietoti ar valsts PVN nodokli, ar kura palīdzību cer iegūt desmitiem miljonu dolāru katru gadu; tā kā lielākā daļa, lai gan ne visi, Indijas štati ir pieņēmuši šo jauno likumu, |
| --- | --- |

N.

tā kā 2005. gada 1. aprīlī daudzi vietējie nodokļi tika aizvietoti ar valsts PVN nodokli, ar kura palīdzību cer iegūt desmitiem miljonu dolāru katru gadu; tā kā lielākā daļa, lai gan ne visi, Indijas štati ir pieņēmuši šo jauno likumu,

Iekšpolitiskā situācija

| 1. | Atzinīgi vērtē demokratizācijas procesu Indijā un Indijas saistības starptautiskā kontekstā; |
| --- | --- |

1.

Atzinīgi vērtē demokratizācijas procesu Indijā un Indijas saistības starptautiskā kontekstā;

| 2. | Paziņo par savu nodomu padziļināt ES un Indijas attiecības saskaņā ar iepriekšminēto Komisijas paziņojumu, Piektās ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanās secinājumiem un iepriekšminētajiem Eiropas Parlamenta ieteikumiem, kā arī par ilgstošu vēlmi attīstīt un stiprināt divpusējās attiecības; |
| --- | --- |

2.

Paziņo par savu nodomu padziļināt ES un Indijas attiecības saskaņā ar iepriekšminēto Komisijas paziņojumu, Piektās ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanās secinājumiem un iepriekšminētajiem Eiropas Parlamenta ieteikumiem, kā arī par ilgstošu vēlmi attīstīt un stiprināt divpusējās attiecības;

| 3. | Atzinīgi vērtē to, ka sestās ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanās laikā Deli pieņēma vienotu rīcības plānu ES un Indijas stratēģisko partnerattiecību īstenošanai un kopīgu politisku deklarāciju, kas ES un Indijas attiecības paredz jaunā, augstākā un intensīvākā pakāpē, jo īpaši attiecībā uz starptautisko mieru un drošību, daudzpusējām attiecībām, pētniecību, attīstību, vides aizsardzību, zinātni, tehnoloģiju un cilvēktiesībām; īpaši atzinīgi vērtē augstā līmeņa tirdzniecības grupas tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai izveidi; uzskata, ka šīs vienošanās ir svarīgs pavērsiens divu ekonomikas lielvaru attiecībās un tās jāīsteno, Indijai aktīvi iesaistoties un līdzdarbojoties; |
| --- | --- |

3.

Atzinīgi vērtē to, ka sestās ES un Indijas augstākā līmeņa tikšanās laikā Deli pieņēma vienotu rīcības plānu ES un Indijas stratēģisko partnerattiecību īstenošanai un kopīgu politisku deklarāciju, kas ES un Indijas attiecības paredz jaunā, augstākā un intensīvākā pakāpē, jo īpaši attiecībā uz starptautisko mieru un drošību, daudzpusējām attiecībām, pētniecību, attīstību, vides aizsardzību, zinātni, tehnoloģiju un cilvēktiesībām; īpaši atzinīgi vērtē augstā līmeņa tirdzniecības grupas tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai izveidi; uzskata, ka šīs vienošanās ir svarīgs pavērsiens divu ekonomikas lielvaru attiecībās un tās jāīsteno, Indijai aktīvi iesaistoties un līdzdarbojoties;

| 4. | Uzsver Indijas ievērojamo kultūras, politisko un tagad arī ekonomisko nozīmi, kas agrāk netika pietiekami atspoguļota līgumattiecībās starp Indiju un ES; |
| --- | --- |

4.

Uzsver Indijas ievērojamo kultūras, politisko un tagad arī ekonomisko nozīmi, kas agrāk netika pietiekami atspoguļota līgumattiecībās starp Indiju un ES;

| 5. | Ļoti atzinīgi vērtē vienošanos par stratēģiskajām partnerattiecībām starp ES un Indiju, kas ES un Indijas attiecībām piešķir tikpat lielu nozīmi kā attiecībām ar Ķīnu, Krieviju, Japānu, ASV un Kanādu; |
| --- | --- |

5.

Ļoti atzinīgi vērtē vienošanos par stratēģiskajām partnerattiecībām starp ES un Indiju, kas ES un Indijas attiecībām piešķir tikpat lielu nozīmi kā attiecībām ar Ķīnu, Krieviju, Japānu, ASV un Kanādu;

| 6. | Uzskata, ka, ņemot vērā to valstu, kuras nav Eiropas valstis, valdību un sabiedriskās domas skaidri izteikto vēlmi veidot stratēģiskas alianses ar Indiju, Komisijai ir svarīgi veikt īpašus centienus, lai popularizētu Eiropas Savienību Indijā un veicinātu izpratni par tās iestādēm, principiem, vērtībām un mērķiem; |
| --- | --- |

6.

Uzskata, ka, ņemot vērā to valstu, kuras nav Eiropas valstis, valdību un sabiedriskās domas skaidri izteikto vēlmi veidot stratēģiskas alianses ar Indiju, Komisijai ir svarīgi veikt īpašus centienus, lai popularizētu Eiropas Savienību Indijā un veicinātu izpratni par tās iestādēm, principiem, vērtībām un mērķiem;

| 7. | Atzīst, ka iecerēto sapratni starp ES un Indiju balstīs to priviliģēto attiecību nostiprināšana, kuras vēsturisku iemeslu dēļ vairākas dalībvalstis uztur ar dažiem Indijas reģioniem, un kura ir kā pievienotā vērtība, kas tuvina un veido īstu sociālo, tehnisko un ekonomisko sadarbību; |
| --- | --- |

7.

Atzīst, ka iecerēto sapratni starp ES un Indiju balstīs to priviliģēto attiecību nostiprināšana, kuras vēsturisku iemeslu dēļ vairākas dalībvalstis uztur ar dažiem Indijas reģioniem, un kura ir kā pievienotā vērtība, kas tuvina un veido īstu sociālo, tehnisko un ekonomisko sadarbību;

| 8. | Uzsver nepieciešamību veidot ES un Indijas partnerattiecības, lai veicinātu kopējā valodas, vēstures un kultūras mantojuma pētīšanu, vērtības apzināšanu, izplatīšanu un atjaunošanu; |
| --- | --- |

8.

Uzsver nepieciešamību veidot ES un Indijas partnerattiecības, lai veicinātu kopējā valodas, vēstures un kultūras mantojuma pētīšanu, vērtības apzināšanu, izplatīšanu un atjaunošanu;

| 9. | Atbalsta visus Komisijas paziņojumā izvirzītos mērķus attiecībā uz ES un Indijas stratēģiskajām partnerattiecībām; |
| --- | --- |

9.

Atbalsta visus Komisijas paziņojumā izvirzītos mērķus attiecībā uz ES un Indijas stratēģiskajām partnerattiecībām;

| 10. | Tomēr uzskata, ka jaunajās stratēģiskajās partnerattiecībās izklāstītie mērķi, kurus noteikusi Komisija, ir atbilstoši jāfinansē ar jauniem resursiem, lai varētu izpildīt saistības un centienus; prasa, lai jebkuri papildu resursi, kas vajadzīgi, lai īstenotu stratēģisko partnerattiecību mērķus, netiktu ņemti no Indijā jau esošajiem ES projektiem un programmām, bet būtu gūti papildus tiem; |
| --- | --- |

10.

Tomēr uzskata, ka jaunajās stratēģiskajās partnerattiecībās izklāstītie mērķi, kurus noteikusi Komisija, ir atbilstoši jāfinansē ar jauniem resursiem, lai varētu izpildīt saistības un centienus; prasa, lai jebkuri papildu resursi, kas vajadzīgi, lai īstenotu stratēģisko partnerattiecību mērķus, netiktu ņemti no Indijā jau esošajiem ES projektiem un programmām, bet būtu gūti papildus tiem;

| 11. | Apsveic un atbalsta to, ka stratēģiskās partnerattiecības īpaši uzsver politiskā dialoga nozīmi; tomēr uzsver, ka ES un Indijas stratēģisko partnerattiecību svarīgiem elementiem ir jābūt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai un efektīvai nabadzības izskaušanai; |
| --- | --- |

11.

Apsveic un atbalsta to, ka stratēģiskās partnerattiecības īpaši uzsver politiskā dialoga nozīmi; tomēr uzsver, ka ES un Indijas stratēģisko partnerattiecību svarīgiem elementiem ir jābūt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai un efektīvai nabadzības izskaušanai;

| 12. | Atzīst, ka cilvēktiesību jomā Indija ir panākusi ievērojamu progresu pēdējo desmitgažu laikā un savā ziņā ir mainījusies no attīstības palīdzības saņēmēja uz tās sniedzēju; tomēr izsaka bažas par joprojām lielo Indijas iedzīvotāju skaitu, kas spiesti dzīvot absolūtā nabadzībā un pilnīgā beztiesībā; |
| --- | --- |

12.

Atzīst, ka cilvēktiesību jomā Indija ir panākusi ievērojamu progresu pēdējo desmitgažu laikā un savā ziņā ir mainījusies no attīstības palīdzības saņēmēja uz tās sniedzēju; tomēr izsaka bažas par joprojām lielo Indijas iedzīvotāju skaitu, kas spiesti dzīvot absolūtā nabadzībā un pilnīgā beztiesībā;

| 13. | Aicina Padomi un Komisiju steidzamā kārtā kopā ar Indijas valdību uzlabot iedzīvotāju beztiesīgākās daļas situāciju, jo īpaši sievietēm, bērniem un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošo nacionālo grupu personām, piemēram, Daliti un Adivasis; un prasa, lai jebkura šāda rīcība nākotnē aktīvā veidā veicinātu tādas diskriminācijas izskaušanu, kas balstās uz dzimumu vai kastu; |
| --- | --- |

13.

Aicina Padomi un Komisiju steidzamā kārtā kopā ar Indijas valdību uzlabot iedzīvotāju beztiesīgākās daļas situāciju, jo īpaši sievietēm, bērniem un nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošo nacionālo grupu personām, piemēram, Daliti un Adivasis; un prasa, lai jebkura šāda rīcība nākotnē aktīvā veidā veicinātu tādas diskriminācijas izskaušanu, kas balstās uz dzimumu vai kastu;

| 14. | Ir gandarīts par minētās Sestās augstākā līmeņa tikšanās laikā sasniegto dažādās jomās, uz ko attiecas kopīgais rīcības plāns, un jo īpaši par Indijas iekļaušanu Eiropas kodoltermiskā eksperimentālā reaktora projektā ITER, kā arī par sarunās panākto Indijas dalību satelītu radionavigācijas programmā Galileo; |
| --- | --- |

14.

Ir gandarīts par minētās Sestās augstākā līmeņa tikšanās laikā sasniegto dažādās jomās, uz ko attiecas kopīgais rīcības plāns, un jo īpaši par Indijas iekļaušanu Eiropas kodoltermiskā eksperimentālā reaktora projektā ITER, kā arī par sarunās panākto Indijas dalību satelītu radionavigācijas programmā Galileo;

| 15. | Atzīmē, ka divpusējās Indijas un Ķīnas attiecības paplašinās, sasniedzot kulmināciju abu valstu augstākā līmeņa tikšanās laikā Ņūdeli 2005. gada 11. aprīlī; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar šīs augstākā līmeņa tikšanās kopīgo paziņojumu “abu valstu līderi ir vienojušies izveidot stratēģiskas sadarbības partnerattiecības mieram un labklājībai starp Indiju un Ķīnu”; atzinīgi vērtē to, ka, šķiet, acīmredzami ir atrasts risinājums robežjautājumam starp Indiju un Ķīnu; atzīmē, ka vienošanās būtiski veicinātu reģionālo stabilitāti, ļautu abām pusēm tērēt mazāk līdzekļu savu robežu aizsardzībai un samazinātu saspīlējumu starp abām Āzijas lielvalstīm, ko izmanto citas valstis; |
| --- | --- |

15.

Atzīmē, ka divpusējās Indijas un Ķīnas attiecības paplašinās, sasniedzot kulmināciju abu valstu augstākā līmeņa tikšanās laikā Ņūdeli 2005. gada 11. aprīlī; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar šīs augstākā līmeņa tikšanās kopīgo paziņojumu “abu valstu līderi ir vienojušies izveidot stratēģiskas sadarbības partnerattiecības mieram un labklājībai starp Indiju un Ķīnu”; atzinīgi vērtē to, ka, šķiet, acīmredzami ir atrasts risinājums robežjautājumam starp Indiju un Ķīnu; atzīmē, ka vienošanās būtiski veicinātu reģionālo stabilitāti, ļautu abām pusēm tērēt mazāk līdzekļu savu robežu aizsardzībai un samazinātu saspīlējumu starp abām Āzijas lielvalstīm, ko izmanto citas valstis;

| 16. | Atzinīgi vērtē to, ka “kriketa diplomātijas” īstenošanas rezultātā (2005. gada 17. aprīlī) notika augstākā līmeņa tikšanās Deli starp Indijas premjerministru un Pakistānas prezidentu); atzinīgi vērtē to, ka abas puses cenšas sekmēt uzticību veicinošus pasākumus, panākot pakāpenisku divpusēju attiecību normalizāciju, kā rezultātā varētu panākt Kašmiras konflikta politisku atrisinājumu; ar apmierinājumu atzīmē, ka ir atjaunota apvienotā Tirdzniecības komiteja, un atzīmē, ka abas valstis ir vienojušās veicināt gāzes cauruļvada celtniecības projektu no Irānas uz Indiju, kas šķērsos Pakistānas teritoriju; tas neapšaubāmi izveidos pozitīvas saites starp abām pusēm; |
| --- | --- |

16.

Atzinīgi vērtē to, ka “kriketa diplomātijas” īstenošanas rezultātā (2005. gada 17. aprīlī) notika augstākā līmeņa tikšanās Deli starp Indijas premjerministru un Pakistānas prezidentu); atzinīgi vērtē to, ka abas puses cenšas sekmēt uzticību veicinošus pasākumus, panākot pakāpenisku divpusēju attiecību normalizāciju, kā rezultātā varētu panākt Kašmiras konflikta politisku atrisinājumu; ar apmierinājumu atzīmē, ka ir atjaunota apvienotā Tirdzniecības komiteja, un atzīmē, ka abas valstis ir vienojušās veicināt gāzes cauruļvada celtniecības projektu no Irānas uz Indiju, kas šķērsos Pakistānas teritoriju; tas neapšaubāmi izveidos pozitīvas saites starp abām pusēm;

| 17. | Atzīst ASV likumīgos centienus veidot stratēģisku aliansi ar Indiju, kā arī vajadzību pēc multipolāra pasaules modeļa, un ir pārliecināts par ievērojamo priekšrocību, ko Eiropa kā kompetents un saprotošs partneris var piedāvāt Indijai; šai sakarā iesaka ES panākt ātru ES un Indijas stratēģiskās apvienības konsolidāciju; atzīst, ka nepieciešami jauni resursi, lai sasniegtu šo stratēģisko partnerattiecību mērķus; |
| --- | --- |

17.

Atzīst ASV likumīgos centienus veidot stratēģisku aliansi ar Indiju, kā arī vajadzību pēc multipolāra pasaules modeļa, un ir pārliecināts par ievērojamo priekšrocību, ko Eiropa kā kompetents un saprotošs partneris var piedāvāt Indijai; šai sakarā iesaka ES panākt ātru ES un Indijas stratēģiskās apvienības konsolidāciju; atzīst, ka nepieciešami jauni resursi, lai sasniegtu šo stratēģisko partnerattiecību mērķus;

| 18. | Uzskata - tā kā sistemātisks un strukturēts dialogs starp abām pusēm par ekonomikas un tirdzniecības jautājumiem ir ļoti svarīgs kā stratēģisko partnerattiecību daļa, ES ir jāpievērš īpaša uzmanība sadarbības palielināšanai un veicināšanai politiskajās un stratēģiskajās jomās, ņemot vērā, ka Indijai un ES nostiprinājusies kopīga pārliecība, ka pasaule var kļūt par drošāku vietu ar tādu starptautisko attiecību palīdzību, kas balstās uz daudzpusīgumu un cieņu pret starptautiskajām tiesībām, kā arī Apvienoto Nāciju filozofiju, hartu un rezolūcijām; |
| --- | --- |

18.

Uzskata - tā kā sistemātisks un strukturēts dialogs starp abām pusēm par ekonomikas un tirdzniecības jautājumiem ir ļoti svarīgs kā stratēģisko partnerattiecību daļa, ES ir jāpievērš īpaša uzmanība sadarbības palielināšanai un veicināšanai politiskajās un stratēģiskajās jomās, ņemot vērā, ka Indijai un ES nostiprinājusies kopīga pārliecība, ka pasaule var kļūt par drošāku vietu ar tādu starptautisko attiecību palīdzību, kas balstās uz daudzpusīgumu un cieņu pret starptautiskajām tiesībām, kā arī Apvienoto Nāciju filozofiju, hartu un rezolūcijām;

| 19. | Lai panāktu daudzpusīgas starptautiskās attiecības, ko aizstāv gan ES, gan Indija, mudina izveidot savstarpēju konsultāciju mehānismu, kas darbotos pirms starptautiskām sanāksmēm vai konferencēm, ar mērķi izvirzīt kopējas iniciatīvas vai pieņemt kopējus risinājumus problēmām, kas radušās šajās reizēs; |
| --- | --- |

19.

Lai panāktu daudzpusīgas starptautiskās attiecības, ko aizstāv gan ES, gan Indija, mudina izveidot savstarpēju konsultāciju mehānismu, kas darbotos pirms starptautiskām sanāksmēm vai konferencēm, ar mērķi izvirzīt kopējas iniciatīvas vai pieņemt kopējus risinājumus problēmām, kas radušās šajās reizēs;

| 20. | Uzskata - ņemot vērā, ka Indijas sabiedriskās domas un uzņēmēju vides liela daļa uzlūko ES nevis par kopību, bet par 25 valstu konglomerātu, ES iestādēm jāpieņem komunikācijas un pārredzamības stratēģija, kas palīdzēs Indijas sabiedrībai un varas iestādēm panākt labāku izpratni par vienotības attīstību, tostarp kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību, ko jaunās Eiropas Konstitūcijas stāšanās spēkā varētu ietvert; |
| --- | --- |

20.

Uzskata - ņemot vērā, ka Indijas sabiedriskās domas un uzņēmēju vides liela daļa uzlūko ES nevis par kopību, bet par 25 valstu konglomerātu, ES iestādēm jāpieņem komunikācijas un pārredzamības stratēģija, kas palīdzēs Indijas sabiedrībai un varas iestādēm panākt labāku izpratni par vienotības attīstību, tostarp kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību, ko jaunās Eiropas Konstitūcijas stāšanās spēkā varētu ietvert;

| 21. | Aicina organizēt ikgadēju parlamentu augstākā līmeņa sanāksmi vienlaikus vai tieši pirms ES un Indijas Augstākā līmeņa sanāksmes, kas pašlaik notiek bez oficiālas Eiropas Parlamenta dalības; uzskata, ka šāda Augstākā līmeņa sanāksme būtu viens no veidiem, kā attīstīt saikni starp parlamentu struktūrvienībām un palielināt izpratni par abu pušu viedokļiem un demokrātiskajām sistēmām; |
| --- | --- |

21.

Aicina organizēt ikgadēju parlamentu augstākā līmeņa sanāksmi vienlaikus vai tieši pirms ES un Indijas Augstākā līmeņa sanāksmes, kas pašlaik notiek bez oficiālas Eiropas Parlamenta dalības; uzskata, ka šāda Augstākā līmeņa sanāksme būtu viens no veidiem, kā attīstīt saikni starp parlamentu struktūrvienībām un palielināt izpratni par abu pušu viedokļiem un demokrātiskajām sistēmām;

| 22. | Atzinīgi vērtē to, ka Manmohan Singh jaunā valdība ir spērusi svarīgu un pozitīvu soli attiecībā uz nepieciešamajām sociāli ekonomiskajām reformām; |
| --- | --- |

22.

Atzinīgi vērtē to, ka Manmohan Singh jaunā valdība ir spērusi svarīgu un pozitīvu soli attiecībā uz nepieciešamajām sociāli ekonomiskajām reformām;

| 23. | Atzinīgi vērtē to, ka demokrātijas kultūra un attīstība Indijā ir sasniegusi ļoti augstus standartus, par ko liecina labi funkcionējoša koalīcijas valdību darbība federālā un valsts līmenī; un to, ka tas padara iespējamu progresu reformas virzienā ekonomikas un sociālajās jomās, kas citādi nebūtu bijis iespējams; |
| --- | --- |

23.

Atzinīgi vērtē to, ka demokrātijas kultūra un attīstība Indijā ir sasniegusi ļoti augstus standartus, par ko liecina labi funkcionējoša koalīcijas valdību darbība federālā un valsts līmenī; un to, ka tas padara iespējamu progresu reformas virzienā ekonomikas un sociālajās jomās, kas citādi nebūtu bijis iespējams;

| 24. | Tomēr uzskata, ka, ņemot vērā Indijas sociālās, ekonomiskās un politiskās sistēmas milzīgo sarežģītību un dažādību, tas pilnībā negarantēs, ka process noritēs bez grūtībām un būs stabils; |
| --- | --- |

24.

Tomēr uzskata, ka, ņemot vērā Indijas sociālās, ekonomiskās un politiskās sistēmas milzīgo sarežģītību un dažādību, tas pilnībā negarantēs, ka process noritēs bez grūtībām un būs stabils;

| 25. | Atzinīgi vērtē to, ka policija 2005. gada jūnijā atbrīvoja 450 bērnu vecumā no 6 līdz 14 gadiem, kas verdzības apstākļos tika nelikumīgi nodarbināti Mumbai, un apcietināja 42 negodīgus uzņēmējus, kuri viņus ekspluatēja; tomēr izsaka bažas par UNICEF ziņojumiem, saskaņā ar kuriem 17 ar pusi miljonu bērnu (saskaņā ar dažu nevalstisku organizāciju ziņām šis skaitlis ir divkāršs) strādā Indijā, pārsvarā necilvēcīgos apstākļos; cildina, ka Indijas policijas un nodarbinātības iestādes, šķiet, sākušas īstenot jaunu pieeju — ierosināt lietas pret ekspluatatoriem un mudina tās nodrošināt pietiekamus resursus un politisku gribu, lai rastu iespēju novērst šo apkaunojošo sabiedrības postu; |
| --- | --- |

25.

Atzinīgi vērtē to, ka policija 2005. gada jūnijā atbrīvoja 450 bērnu vecumā no 6 līdz 14 gadiem, kas verdzības apstākļos tika nelikumīgi nodarbināti Mumbai, un apcietināja 42 negodīgus uzņēmējus, kuri viņus ekspluatēja; tomēr izsaka bažas par UNICEF ziņojumiem, saskaņā ar kuriem 17 ar pusi miljonu bērnu (saskaņā ar dažu nevalstisku organizāciju ziņām šis skaitlis ir divkāršs) strādā Indijā, pārsvarā necilvēcīgos apstākļos; cildina, ka Indijas policijas un nodarbinātības iestādes, šķiet, sākušas īstenot jaunu pieeju — ierosināt lietas pret ekspluatatoriem un mudina tās nodrošināt pietiekamus resursus un politisku gribu, lai rastu iespēju novērst šo apkaunojošo sabiedrības postu;

Ekonomikas jautājumi

| 26. | Atzīmē to, ka valdība tiecas pēc strukturālām izmaiņām ekonomikā un to, ka tā ir sasniegusi progresu, atceļot valsts noteiktos ierobežojumus atsevišķās nozarēs (mobilie telefoni, apdrošināšana, enerģija, aviācija utt.); atzinīgi vērtē faktu, ka jaunās valdības pirmais budžets paredz strukturālus uzlabojumus, tarifu samazināšanu, ārvalstu īpašumtiesību ierobežojumu atcelšanu un ka tā turpina valsts uzņēmumu privatizāciju; |
| --- | --- |

26.

Atzīmē to, ka valdība tiecas pēc strukturālām izmaiņām ekonomikā un to, ka tā ir sasniegusi progresu, atceļot valsts noteiktos ierobežojumus atsevišķās nozarēs (mobilie telefoni, apdrošināšana, enerģija, aviācija utt.); atzinīgi vērtē faktu, ka jaunās valdības pirmais budžets paredz strukturālus uzlabojumus, tarifu samazināšanu, ārvalstu īpašumtiesību ierobežojumu atcelšanu un ka tā turpina valsts uzņēmumu privatizāciju;

| 27. | Tā kā Indija un ES ir vienisprātis, ka tirdzniecība, investīcijas un brīva konkurence ir galvenie ekonomikas attīstības faktori, kā arī, ka šādai attīstībai jābūt harmoniskai un taisnīgai, jāņem vērā svarīgākās sociālās vajadzības, kas stiprina ekonomisko un sociālo kohēziju, vidi un patērētāju tiesības, mudina Indijas valdību pievērst uzmanību šiem jautājumiem, sākot veikt šo plašo attīstības uzdevumu; |
| --- | --- |

27.

Tā kā Indija un ES ir vienisprātis, ka tirdzniecība, investīcijas un brīva konkurence ir galvenie ekonomikas attīstības faktori, kā arī, ka šādai attīstībai jābūt harmoniskai un taisnīgai, jāņem vērā svarīgākās sociālās vajadzības, kas stiprina ekonomisko un sociālo kohēziju, vidi un patērētāju tiesības, mudina Indijas valdību pievērst uzmanību šiem jautājumiem, sākot veikt šo plašo attīstības uzdevumu;

| 28. | Ņemot to vērā un paturot prātā šo kopējo vīziju, mudina Indiju un ES kopīgi risināt rūpniecības, vides, sadarbības attīstības, tirdzniecības, investīciju un labas vadības politikas aspektus, kuros ir ieinteresētas abas puses; |
| --- | --- |

28.

Ņemot to vērā un paturot prātā šo kopējo vīziju, mudina Indiju un ES kopīgi risināt rūpniecības, vides, sadarbības attīstības, tirdzniecības, investīciju un labas vadības politikas aspektus, kuros ir ieinteresētas abas puses;

| 29. | Mudina Indijas privāto sektoru, kas ir guvis labumu no valdības pilnīgas uzticēšanās un kam ir galvenā loma ar ekonomiku saistītajos pasākumos un plānos, kurus izstrādājusi valdība un kuri ir būtiski valsts ilgtspējīgai attīstībai, izrādīt vislielāko sociālo iejūtību, piedaloties šajos plānos; |
| --- | --- |

29.

Mudina Indijas privāto sektoru, kas ir guvis labumu no valdības pilnīgas uzticēšanās un kam ir galvenā loma ar ekonomiku saistītajos pasākumos un plānos, kurus izstrādājusi valdība un kuri ir būtiski valsts ilgtspējīgai attīstībai, izrādīt vislielāko sociālo iejūtību, piedaloties šajos plānos;

| 30. | Ievēro pasākumus, ko paziņojusi Indijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrija eksporta veicināšanai, tostarp vienotas pieteikuma formas ieviešanu, kas var ievērojami samazināt pastāvošo pārmērīgo birokrātiju; |
| --- | --- |

30.

Ievēro pasākumus, ko paziņojusi Indijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrija eksporta veicināšanai, tostarp vienotas pieteikuma formas ieviešanu, kas var ievērojami samazināt pastāvošo pārmērīgo birokrātiju;

| 31. | Atzinīgi vērtē arī lēmumu samazināt gaidīšanas laiku valsts pārslogotajās ostās, kas kopā ar finanšu pasākumiem ostām un citiem galvenajiem infrastruktūras objektiem, kuri iekļauti valsts budžetā un apstiprināti 2005. gada februārī pēc Finanšu ministrijas iniciatīvas, var radīt nozīmīgas importa un eksporta priekšrocības; |
| --- | --- |

31.

Atzinīgi vērtē arī lēmumu samazināt gaidīšanas laiku valsts pārslogotajās ostās, kas kopā ar finanšu pasākumiem ostām un citiem galvenajiem infrastruktūras objektiem, kuri iekļauti valsts budžetā un apstiprināti 2005. gada februārī pēc Finanšu ministrijas iniciatīvas, var radīt nozīmīgas importa un eksporta priekšrocības;

| 32. | Atzinīgi vērtē to, ka gan ES, gan Indija ir nolēmušas koordinēt savas darbības attiecībā uz ģeogrāfiskām norādēm un ir vienojušās organizēt seminārus, lai izplānotu stratēģiju šajā jomā; |
| --- | --- |

32.

Atzinīgi vērtē to, ka gan ES, gan Indija ir nolēmušas koordinēt savas darbības attiecībā uz ģeogrāfiskām norādēm un ir vienojušās organizēt seminārus, lai izplānotu stratēģiju šajā jomā;

| 33. | Pozitīvi vērtē ES un Indijas augstākā līmeņa 5. sanāksmē panākto vienošanos veicināt un attīstīt turpmāku savstarpēju tirdzniecību un ieguldījumus, ņemot vērā, ka abpusējās tirdzniecības attiecībās nepārprotami netiek realizēts viss potenciāls; tomēr norāda, ka it īpaši jāpalielina ieguldījumi un ka Indijai ir būtiski vairāk atvērt savu tirgu un īstenot ekonomikas reformas, lai atceltu muitas tarifus, novērstu ārpustarifu ierobežojumus un efektīvi aizsargātu intelektuālās īpašumtiesības; |
| --- | --- |

33.

Pozitīvi vērtē ES un Indijas augstākā līmeņa 5. sanāksmē panākto vienošanos veicināt un attīstīt turpmāku savstarpēju tirdzniecību un ieguldījumus, ņemot vērā, ka abpusējās tirdzniecības attiecībās nepārprotami netiek realizēts viss potenciāls; tomēr norāda, ka it īpaši jāpalielina ieguldījumi un ka Indijai ir būtiski vairāk atvērt savu tirgu un īstenot ekonomikas reformas, lai atceltu muitas tarifus, novērstu ārpustarifu ierobežojumus un efektīvi aizsargātu intelektuālās īpašumtiesības;

| 34. | Uzskata, ka ES un Indijas interesēs ir strādāt kopā, lai panāktu labvēlīgu sarunu iznākumu par Dohas Attīstības aģentūru (DAA), un šai nolūkā abām pusēm jāmeklē pēc iespējas saskaņots viedoklis attiecībā uz galvenajiem DAA jautājumiem; atzīmē, ka īpaši lietderīgi būtu panākt ciešāku kontaktu Eiropas un Indijas Parlamentu deputātu starpā; |
| --- | --- |

34.

Uzskata, ka ES un Indijas interesēs ir strādāt kopā, lai panāktu labvēlīgu sarunu iznākumu par Dohas Attīstības aģentūru (DAA), un šai nolūkā abām pusēm jāmeklē pēc iespējas saskaņots viedoklis attiecībā uz galvenajiem DAA jautājumiem; atzīmē, ka īpaši lietderīgi būtu panākt ciešāku kontaktu Eiropas un Indijas Parlamentu deputātu starpā;

| 35. | Cer, ka Indija uzņemsies vadošo lomu pašreizējās PTO sarunās un dos aktīvu ieguldījumu esošo problēmu risināšanā, jo īpaši jomā par nepārtikas preču ienākšanu tirgū; šajā sakarā aicina ES un Indiju nākamajos trīs mēnešos pirms PTO ministru sanāksmes Honkongā pārdomāt situāciju, rīkoties izlēmīgi un sekmēt lielāku atklātību attiecībās ar pārējām PTO dalībvalstīm; |
| --- | --- |

35.

Cer, ka Indija uzņemsies vadošo lomu pašreizējās PTO sarunās un dos aktīvu ieguldījumu esošo problēmu risināšanā, jo īpaši jomā par nepārtikas preču ienākšanu tirgū; šajā sakarā aicina ES un Indiju nākamajos trīs mēnešos pirms PTO ministru sanāksmes Honkongā pārdomāt situāciju, rīkoties izlēmīgi un sekmēt lielāku atklātību attiecībās ar pārējām PTO dalībvalstīm;

| 36. | Atzīst, ka jāpastiprina divpusēja sadarbība, pievēršot sevišķu uzmanību tehniskiem šķēršļiem tirdzniecības un sabiedrības veselības jomā, iesaistoties dialogā par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem un kopumā par PTO noteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

36.

Atzīst, ka jāpastiprina divpusēja sadarbība, pievēršot sevišķu uzmanību tehniskiem šķēršļiem tirdzniecības un sabiedrības veselības jomā, iesaistoties dialogā par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem un kopumā par PTO noteikumu ievērošanu;

| 37. | Aicina ES un Indiju uz dialogu par ieguldījumiem, lai ņemtu vērā ārzemju ieguldītāju sabiedriski politisko atbildību valstī, kurā tie iegulda; uzsver arī, ka uzņēmumiem piešķiramajām tiesībām jābūt saistītām ar pienākumiem, un ieguldītājiem valstī, kurā tie iegulda, jāgarantē vismaz Starptautiskās darba organizācijas (SDO) darba pamattiesību ievērošana; |
| --- | --- |

37.

Aicina ES un Indiju uz dialogu par ieguldījumiem, lai ņemtu vērā ārzemju ieguldītāju sabiedriski politisko atbildību valstī, kurā tie iegulda; uzsver arī, ka uzņēmumiem piešķiramajām tiesībām jābūt saistītām ar pienākumiem, un ieguldītājiem valstī, kurā tie iegulda, jāgarantē vismaz Starptautiskās darba organizācijas (SDO) darba pamattiesību ievērošana;

| 38. | Atzinīgi vērtē Deli valdības lēmumu izveidot īpašas ekonomiskās zonas, lai piesaistītu ārzemju investīcijas, un mudina Indiju pārskatīt un koriģēt tās likumdošanu šajā jomā un veikt pasākumus, lai novērstu darbinieku ekspluatāciju, nodrošinot gan darba devēju, gan darba ņēmēju tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

38.

Atzinīgi vērtē Deli valdības lēmumu izveidot īpašas ekonomiskās zonas, lai piesaistītu ārzemju investīcijas, un mudina Indiju pārskatīt un koriģēt tās likumdošanu šajā jomā un veikt pasākumus, lai novērstu darbinieku ekspluatāciju, nodrošinot gan darba devēju, gan darba ņēmēju tiesības un pienākumus;

| 39. | Uzskata, ka mobilo komunikāciju frekvenču piešķiršana ir ļoti svarīga ES, jo šī piešķiršana rada nopietnas sekas attiecībā uz mobilo telefoniju (GSM); aicina Indiju pievērst pienācīgu uzmanību mobilo sakaru frekvenču saskaņošanai ar Starptautiskās telekomunikāciju organizācijas standartiem; |
| --- | --- |

39.

Uzskata, ka mobilo komunikāciju frekvenču piešķiršana ir ļoti svarīga ES, jo šī piešķiršana rada nopietnas sekas attiecībā uz mobilo telefoniju (GSM); aicina Indiju pievērst pienācīgu uzmanību mobilo sakaru frekvenču saskaņošanai ar Starptautiskās telekomunikāciju organizācijas standartiem;

| 40. | Aicina Indiju pozitīvi reaģēt uz priekšlikumiem, kādus izteikusi, piemēram, Malaizija, Indijas galvenais tirdzniecības partneris ASEAN (Dienvidaustrumu Āzijas Valstu asociācija), lai izveidotu brīvu tirdzniecības zonu, jo šāda veida priekšlikumi var veicināt šī reģiona dažādu tautu un valstu stabilitāti, attīstību un uzplaukumu; |
| --- | --- |

40.

Aicina Indiju pozitīvi reaģēt uz priekšlikumiem, kādus izteikusi, piemēram, Malaizija, Indijas galvenais tirdzniecības partneris ASEAN (Dienvidaustrumu Āzijas Valstu asociācija), lai izveidotu brīvu tirdzniecības zonu, jo šāda veida priekšlikumi var veicināt šī reģiona dažādu tautu un valstu stabilitāti, attīstību un uzplaukumu;

| 41. | Atzīmē, ka Indijā veidojas nozīmīga un augoša vidusšķira, slānis, kuru vērtē ne tikai kā pozitīvu mērķgrupu noteiktām tirdzniecības precēm, bet — kas ir svarīgākais — arī pieņem Eiropas kultūru; |
| --- | --- |

41.

Atzīmē, ka Indijā veidojas nozīmīga un augoša vidusšķira, slānis, kuru vērtē ne tikai kā pozitīvu mērķgrupu noteiktām tirdzniecības precēm, bet — kas ir svarīgākais — arī pieņem Eiropas kultūru;

| 42. | Mudina ES un Indiju nopietni veicināt īpašas kultūras sadarbības programmas konsolidāciju un turpmāku modernizēšanu kā daļu no plānotajām stratēģiskajām partnerattiecībām; uzskata, ka tas ir svarīgi, ņemot vērā abu pušu bagātīgo kultūras daudzveidību, un uzskata, ka abu kultūru apzināšanās un izplatīšana starp Indijas un Eiropas pilsoņiem palīdzēs piešķirt šīm partnerattiecībām stabilāku pamatu; |
| --- | --- |

42.

Mudina ES un Indiju nopietni veicināt īpašas kultūras sadarbības programmas konsolidāciju un turpmāku modernizēšanu kā daļu no plānotajām stratēģiskajām partnerattiecībām; uzskata, ka tas ir svarīgi, ņemot vērā abu pušu bagātīgo kultūras daudzveidību, un uzskata, ka abu kultūru apzināšanās un izplatīšana starp Indijas un Eiropas pilsoņiem palīdzēs piešķirt šīm partnerattiecībām stabilāku pamatu;

| 43. | Atzinīgi vērtē to, ka Komisija un Indijas valdība nesen parakstījusi vienošanos, saskaņā ar kuru Komisija piedāvā vienu tūkstoti stipendiju (33 miljonu euro apmērā), lai ļautu Indijas studentiem mācīties Eiropas universitātēs Erasmus Mundus programmas ietvaros, kas neapšaubāmi veicinās to mērķu sasniegšanu, kuri izklāstīti iepriekšējā punktā; atzīmē, ka Indijas Kultūras attiecību padome piedāvā Eiropas studentiem iespējas mācīties Indijas universitātēs, bet aicina izrādīt lielāku interesi šajā jautājumā, lai aktīvāk atbalstītu stratēģisko partnerattiecību pamatu apvienošanu; |
| --- | --- |

43.

Atzinīgi vērtē to, ka Komisija un Indijas valdība nesen parakstījusi vienošanos, saskaņā ar kuru Komisija piedāvā vienu tūkstoti stipendiju (33 miljonu euro apmērā), lai ļautu Indijas studentiem mācīties Eiropas universitātēs Erasmus Mundus programmas ietvaros, kas neapšaubāmi veicinās to mērķu sasniegšanu, kuri izklāstīti iepriekšējā punktā; atzīmē, ka Indijas Kultūras attiecību padome piedāvā Eiropas studentiem iespējas mācīties Indijas universitātēs, bet aicina izrādīt lielāku interesi šajā jautājumā, lai aktīvāk atbalstītu stratēģisko partnerattiecību pamatu apvienošanu;

| 44. | Cer, ka Indija līdz ar citām saņēmējvalstīm atsauksies uz citu jaunattīstības valstu aicinājumu atrisināt problēmas, ko neapšaubāmi izraisīs kvantitatīvo ierobežojumu atcelšana tekstilražojumu un apģērbu importam, paturot prātā, ka Indija no tā gūs īpašu labumu; tāpat arī cer, ka Indija atturēsies no jebkāda veida netaisnīgiem tirdzniecības darījumiem attiecībā uz ES rūpniecību, lai ES savukārt nebūtu jāpiemēro nekādi atbilstīgi tirdzniecības aizsardzības instrumenti saskaņā ar PTO noteikumiem; |
| --- | --- |

44.

Cer, ka Indija līdz ar citām saņēmējvalstīm atsauksies uz citu jaunattīstības valstu aicinājumu atrisināt problēmas, ko neapšaubāmi izraisīs kvantitatīvo ierobežojumu atcelšana tekstilražojumu un apģērbu importam, paturot prātā, ka Indija no tā gūs īpašu labumu; tāpat arī cer, ka Indija atturēsies no jebkāda veida netaisnīgiem tirdzniecības darījumiem attiecībā uz ES rūpniecību, lai ES savukārt nebūtu jāpiemēro nekādi atbilstīgi tirdzniecības aizsardzības instrumenti saskaņā ar PTO noteikumiem;

| 45. | Atzīmē, ka Indijai jau piemīt milzīgs ģeopolitisks spēks, kas pamatojas uz ekonomisko spēku, it īpaši jauno tehnoloģiju nozarē, un uzsver, ka tādēļ Indija jāuzskata par starptautiski atzītu “pasaules procesu dalībnieku” un ka šāds statuss nozīmē arī lielāku sociālo atbildību; |
| --- | --- |

45.

Atzīmē, ka Indijai jau piemīt milzīgs ģeopolitisks spēks, kas pamatojas uz ekonomisko spēku, it īpaši jauno tehnoloģiju nozarē, un uzsver, ka tādēļ Indija jāuzskata par starptautiski atzītu “pasaules procesu dalībnieku” un ka šāds statuss nozīmē arī lielāku sociālo atbildību;

| 46. | Uzsver, ka ES ir būtiski palīdzēt Indijai arī nabadzības apkarošanā un attīstības mērķu sasniegšanā kopumā; uzsver arī ES vajadzību sadarboties ar Indiju daudzās jomās, tostarp attīstības politikā, pārvaldē, vides ilgtspējībā un sociālā un ekonomikas kohēzijā; |
| --- | --- |

46.

Uzsver, ka ES ir būtiski palīdzēt Indijai arī nabadzības apkarošanā un attīstības mērķu sasniegšanā kopumā; uzsver arī ES vajadzību sadarboties ar Indiju daudzās jomās, tostarp attīstības politikā, pārvaldē, vides ilgtspējībā un sociālā un ekonomikas kohēzijā;

| 47. | Turklāt uzsver, ka ES jāpievērš sevišķa uzmanība tam, lai Indija pieņem Starptautiskās darba organizācijas standartus, ratificējot un ieviešot tās konvencijas; īpaši uzsver vajadzību apkarot bērnu darbu, kas vēl arvien Indijā ir liela problēma, kā arī uzsver Konvenciju par minimālo vecumu pieņemšanai darbā (Minimālā vecuma konvencija Nr. 138); |
| --- | --- |

47.

Turklāt uzsver, ka ES jāpievērš sevišķa uzmanība tam, lai Indija pieņem Starptautiskās darba organizācijas standartus, ratificējot un ieviešot tās konvencijas; īpaši uzsver vajadzību apkarot bērnu darbu, kas vēl arvien Indijā ir liela problēma, kā arī uzsver Konvenciju par minimālo vecumu pieņemšanai darbā (Minimālā vecuma konvencija Nr. 138);

| 48. | Atzinīgi vērtē Airbus darījumu 1 800 miljonu euro vērtībā, kas noslēgts 2005. gada 7. septembrī ES un Indijas uzņēmēju augstākā līmeņa sanāksmē un kas liecina par divpusējo attiecību attīstību un apliecina Eiropas konsorcija panākumus; |
| --- | --- |

48.

Atzinīgi vērtē Airbus darījumu 1 800 miljonu euro vērtībā, kas noslēgts 2005. gada 7. septembrī ES un Indijas uzņēmēju augstākā līmeņa sanāksmē un kas liecina par divpusējo attiecību attīstību un apliecina Eiropas konsorcija panākumus;

Attīstība

| 49. | Izsaka nopietnas bažas par AIDS izplatību valstī, kas var kļūt epidēmiska šajā reģionā, ja vien šo jautājumu nopietni nerisina, un aicina Indijas valdību stingri apņemties risināt šo problēmu prioritārā kārtā, veicot informācijas apmaiņu un meklējot risinājumu, kā izveidot kopīgu stratēģiju ar citām AIDS skartajām valstīm; |
| --- | --- |

49.

Izsaka nopietnas bažas par AIDS izplatību valstī, kas var kļūt epidēmiska šajā reģionā, ja vien šo jautājumu nopietni nerisina, un aicina Indijas valdību stingri apņemties risināt šo problēmu prioritārā kārtā, veicot informācijas apmaiņu un meklējot risinājumu, kā izveidot kopīgu stratēģiju ar citām AIDS skartajām valstīm;

| 50. | Saprot, ka Indijas Parlamenta nesen pieņemtajiem likumiem par intelektuālā īpašuma aizsardzību var būt negatīvas sekas attiecībā uz ražošanas jaudām Indijas zāļu rūpniecībā, kas daudziem pacientiem visā pasaulē bija drošu un pieejamu medikamentu, jo īpaši pret AIDS, iegādes avots; tāpēc noteikti uzskata, ka likumdošanai jāpieļauj izņēmumi attiecībā uz medikamentiem, kas ir nozīmīgi sabiedrības interešu nodrošināšanā, tostarp tiem, kas cita starpā ārstē AIDS, vēzi, malāriju, tuberkolozi un hepatītu; uzskata, ka pieeja drošiem medikamentiem par pieņemamu cenu, īpaši AIDS ārstēšanai, ir uz kritiskās robežas; aicina Indijas varas iestādes nodrošināt, lai dzīvu dzīvnieku izmantošanā zinātniskajos eksperimentos tiktu piemēroti starptautiskie dzīvnieku labturības standarti un lai šādu eksperimentu skaits tiktu samazināts un tiktu atrastas alternatīvas; |
| --- | --- |

50.

Saprot, ka Indijas Parlamenta nesen pieņemtajiem likumiem par intelektuālā īpašuma aizsardzību var būt negatīvas sekas attiecībā uz ražošanas jaudām Indijas zāļu rūpniecībā, kas daudziem pacientiem visā pasaulē bija drošu un pieejamu medikamentu, jo īpaši pret AIDS, iegādes avots; tāpēc noteikti uzskata, ka likumdošanai jāpieļauj izņēmumi attiecībā uz medikamentiem, kas ir nozīmīgi sabiedrības interešu nodrošināšanā, tostarp tiem, kas cita starpā ārstē AIDS, vēzi, malāriju, tuberkolozi un hepatītu; uzskata, ka pieeja drošiem medikamentiem par pieņemamu cenu, īpaši AIDS ārstēšanai, ir uz kritiskās robežas; aicina Indijas varas iestādes nodrošināt, lai dzīvu dzīvnieku izmantošanā zinātniskajos eksperimentos tiktu piemēroti starptautiskie dzīvnieku labturības standarti un lai šādu eksperimentu skaits tiktu samazināts un tiktu atrastas alternatīvas;

| 51. | Uzsver, ka puse no pacientiem, kas nabadzīgajās valstīs lieto antivīrusu medikamentus, izmanto Indijā ražotos medikamentus; aicina ES atbalstīt Indiju arī turpmāk īstenot intelektuālā īpašuma likumus veidā, kas neierobežotu svarīgu medikamentu ražošanu, mārketingu un eksportu un radītu vidi, kura turpinātu atbalstīt un veicināt Indijas ģenerisko medikamentu ražošanas nozares investīcijas, nodrošinot jaunattīstības valstis ar svarīgiem medikamentiem par pieņemamām cenām; |
| --- | --- |

51.

Uzsver, ka puse no pacientiem, kas nabadzīgajās valstīs lieto antivīrusu medikamentus, izmanto Indijā ražotos medikamentus; aicina ES atbalstīt Indiju arī turpmāk īstenot intelektuālā īpašuma likumus veidā, kas neierobežotu svarīgu medikamentu ražošanu, mārketingu un eksportu un radītu vidi, kura turpinātu atbalstīt un veicināt Indijas ģenerisko medikamentu ražošanas nozares investīcijas, nodrošinot jaunattīstības valstis ar svarīgiem medikamentiem par pieņemamām cenām;

| 52. | Atgādina, ka PTO pieļauj šādus izņēmumus un ka Dohas Deklarācija par TRIPS nolīgumu joprojām ir spēkā, un tajā noteikts, ka “nolīgumu var interpretēt un tas jāinterpretē un jāievieš tādā veidā, lai ievērotu PTO dalībvalstu tiesības aizsargāt sabiedrības veselību un īpaši veicināt medikamentu pieejamību visiem”; |
| --- | --- |

52.

Atgādina, ka PTO pieļauj šādus izņēmumus un ka Dohas Deklarācija par TRIPS nolīgumu joprojām ir spēkā, un tajā noteikts, ka “nolīgumu var interpretēt un tas jāinterpretē un jāievieš tādā veidā, lai ievērotu PTO dalībvalstu tiesības aizsargāt sabiedrības veselību un īpaši veicināt medikamentu pieejamību visiem”;

| 53. | Mudina Komisiju un Indiju strādāt kopā, balstoties uz pastāvīgiem un ilgstošiem kontaktiem, lai virzītu Dohas Attīstības darba kārtību (turpmāk — DADK) līdz galīgam un veiksmīgam risinājumam, kas būs izdevīgs visām iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

53.

Mudina Komisiju un Indiju strādāt kopā, balstoties uz pastāvīgiem un ilgstošiem kontaktiem, lai virzītu Dohas Attīstības darba kārtību (turpmāk — DADK) līdz galīgam un veiksmīgam risinājumam, kas būs izdevīgs visām iesaistītajām pusēm;

| 54. | Šajā sakarā uzskata, ka Indijas un Eiropas sarunu dalībniekiem būtu jāspēj izveidot tieša un ilgstoša sadarbība divpusēju un daudzpusēju jautājumu risināšanai; tas palīdzēs nodrošināt līdzsvarotu un savstarpēji izdevīgu progresu Dohas Attīstības darba kārtības galvenajos jautājumos; |
| --- | --- |

54.

Šajā sakarā uzskata, ka Indijas un Eiropas sarunu dalībniekiem būtu jāspēj izveidot tieša un ilgstoša sadarbība divpusēju un daudzpusēju jautājumu risināšanai; tas palīdzēs nodrošināt līdzsvarotu un savstarpēji izdevīgu progresu Dohas Attīstības darba kārtības galvenajos jautājumos;

| 55. | Aicina ES un Indiju pēc iespējas ātrāk izskatīt kopējas rīcības iespējas sadarbības attīstības projektos trešās valstīs un veikt vajadzīgos pasākumus, lai tos virzītu tālāk, tiklīdz to īstenošanas iespējamība ir pierādīta; |
| --- | --- |

55.

Aicina ES un Indiju pēc iespējas ātrāk izskatīt kopējas rīcības iespējas sadarbības attīstības projektos trešās valstīs un veikt vajadzīgos pasākumus, lai tos virzītu tālāk, tiklīdz to īstenošanas iespējamība ir pierādīta;

| 56. | Atzinīgi vērtē to, ka abas puses ir vienojušās organizēt pirmo ES un Indijas Vides forumu 2005. gada oktobrī/novembrī, un aicina Komisiju veltīt īpašu uzmanību jomām, kuras Indijai ir prioritāras, piemēram, atjaunojamā enerģija, tīras tehnoloģijas un atkritumu apsaimniekošana, un sniegt visu iespējamo atbalstu; |
| --- | --- |

56.

Atzinīgi vērtē to, ka abas puses ir vienojušās organizēt pirmo ES un Indijas Vides forumu 2005. gada oktobrī/novembrī, un aicina Komisiju veltīt īpašu uzmanību jomām, kuras Indijai ir prioritāras, piemēram, atjaunojamā enerģija, tīras tehnoloģijas un atkritumu apsaimniekošana, un sniegt visu iespējamo atbalstu;

| 57. | Aicina Indijas valdību veikt noteiktus un efektīvus pasākumus, lai novērstu dempinga rašanos tirdzniecībā ar ES; |
| --- | --- |

57.

Aicina Indijas valdību veikt noteiktus un efektīvus pasākumus, lai novērstu dempinga rašanos tirdzniecībā ar ES;

Vide un lauksaimniecība

| 58. | Uzsver, ka pastiprināta vides piesārņošana Indijā kļūst par aizvien lielāku problēmu, it īpaši attiecībā uz nabadzīgajiem iedzīvotājiem, kas izpaužas ūdens piesārņošanā, augsnes degradācijā, gaisa piesārņošanā, klimata pārmaiņās un bioloģiskās daudzveidības zudumā, un uzsver nepieciešamību pēc iespējas ātrāk sākt ES sadarbību ar Indiju šajā jomā; |
| --- | --- |

58.

Uzsver, ka pastiprināta vides piesārņošana Indijā kļūst par aizvien lielāku problēmu, it īpaši attiecībā uz nabadzīgajiem iedzīvotājiem, kas izpaužas ūdens piesārņošanā, augsnes degradācijā, gaisa piesārņošanā, klimata pārmaiņās un bioloģiskās daudzveidības zudumā, un uzsver nepieciešamību pēc iespējas ātrāk sākt ES sadarbību ar Indiju šajā jomā;

| 59. | Mudina Indiju, kas parakstījusi Kioto protokolu, bet pagaidām ir atbrīvota no atsevišķām saistībām, izrādīt lielāku izpratni attiecībā uz globālās sasilšanas jautājumu, ievērojot attīstības vajadzības un mērķus saprātīgā veidā, kas ir savienojams ar ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

59.

Mudina Indiju, kas parakstījusi Kioto protokolu, bet pagaidām ir atbrīvota no atsevišķām saistībām, izrādīt lielāku izpratni attiecībā uz globālās sasilšanas jautājumu, ievērojot attīstības vajadzības un mērķus saprātīgā veidā, kas ir savienojams ar ilgtspējīgu attīstību;

| 60. | Izsaka bažas par tīģeru skaita satraucošo samazināšanos valsts galvenajos dabas rezervātos un aicina Indijas varas iestādes pastiprināt centienus cīņā pret korupciju un nekompetenci, kas izraisa šo samazināšanos; |
| --- | --- |

60.

Izsaka bažas par tīģeru skaita satraucošo samazināšanos valsts galvenajos dabas rezervātos un aicina Indijas varas iestādes pastiprināt centienus cīņā pret korupciju un nekompetenci, kas izraisa šo samazināšanos;

| 61. | Uzskata, ka jāpastiprina uzraudzības un kontroles pasākumi, kas paredzēti šī dzīvnieka aizsardzībai, jo īpaši Radžastanas, Madhia Pradešas un Biharas štatos; ņemot to vērā, mudina sniegt vajadzīgos resursus nesen nodibinātajam Valsts Dzīvās Dabas noziegumu apkarošanas birojam, lai ļautu tam efektīvi darboties; |
| --- | --- |

61.

Uzskata, ka jāpastiprina uzraudzības un kontroles pasākumi, kas paredzēti šī dzīvnieka aizsardzībai, jo īpaši Radžastanas, Madhia Pradešas un Biharas štatos; ņemot to vērā, mudina sniegt vajadzīgos resursus nesen nodibinātajam Valsts Dzīvās Dabas noziegumu apkarošanas birojam, lai ļautu tam efektīvi darboties;

| 62. | Aicina Komisiju nodarboties ar šo jautājumu un nodrošināt atbilstīgu sadarbību, jo tīģeru populācija ir ne tikai svarīga Indijas ekosistēmas sastāvdaļa un nozīmīga valsts tūrisma nozare, bet to var arī uzskatīt par daļu no cilvēces mantojuma; |
| --- | --- |

62.

Aicina Komisiju nodarboties ar šo jautājumu un nodrošināt atbilstīgu sadarbību, jo tīģeru populācija ir ne tikai svarīga Indijas ekosistēmas sastāvdaļa un nozīmīga valsts tūrisma nozare, bet to var arī uzskatīt par daļu no cilvēces mantojuma;

| 63. | Aicina ES dalībvalstis, kas ir potenciāli spējīgas sadarboties kodolenerģijas izmantošanas jomā attiecībā uz civiliem mērķiem, pienācīgi apsvērt Indijas milzīgās un augošās enerģijas vajadzības un pieņemt lēmumu par iespēju palielināt sadarbību ar Indiju šajā jomā; ka arī mudina Komisiju, dalībvalstis un Indiju pastiprināt sadarbību atjaunojamās enerģijas nozarē. |
| --- | --- |

63.

Aicina ES dalībvalstis, kas ir potenciāli spējīgas sadarboties kodolenerģijas izmantošanas jomā attiecībā uz civiliem mērķiem, pienācīgi apsvērt Indijas milzīgās un augošās enerģijas vajadzības un pieņemt lēmumu par iespēju palielināt sadarbību ar Indiju šajā jomā; ka arī mudina Komisiju, dalībvalstis un Indiju pastiprināt sadarbību atjaunojamās enerģijas nozarē.

| 64. | Izsaka bažas par nopietno lauksaimniecības krīzi, kas, saskaņā ar daudzu ekspertu domām, dažu gadu laikā varētu radīt ļoti nopietnas sekas sakarā ar ūdens trūkumu dažādās valsts daļās, un aicina Padomi un Komisiju veltīt nopietnu uzmanību šim jautājumam; |
| --- | --- |

64.

Izsaka bažas par nopietno lauksaimniecības krīzi, kas, saskaņā ar daudzu ekspertu domām, dažu gadu laikā varētu radīt ļoti nopietnas sekas sakarā ar ūdens trūkumu dažādās valsts daļās, un aicina Padomi un Komisiju veltīt nopietnu uzmanību šim jautājumam;

| 65. | Atzīst, ka divdesmit gadus pēc tam, kad Union Carbide korporācijas pesticīdu rūpnīcā Bhopal Madhia noplūda toksiskās gāzes, kā rezultātā bojā gāja vairāk nekā 22 000 cilvēku un desmitiem tūkstošu cilvēki saslima ar hroniskām un debilitāti izraisošām novājinošām slimībām, vieta joprojām nav sakopta un toksiskie atkritumi turpina piesārņot vidi un gruntsūdeņus; aicina Indijas varas iestādes un Dow Chemicals nekavējoties sakopt šo vietu un piesārņoto vidi, pilnībā nodrošināt upuru tiesības un atbildīgās personas nodot tiesai; |
| --- | --- |

65.

Atzīst, ka divdesmit gadus pēc tam, kad Union Carbide korporācijas pesticīdu rūpnīcā Bhopal Madhia noplūda toksiskās gāzes, kā rezultātā bojā gāja vairāk nekā 22 000 cilvēku un desmitiem tūkstošu cilvēki saslima ar hroniskām un debilitāti izraisošām novājinošām slimībām, vieta joprojām nav sakopta un toksiskie atkritumi turpina piesārņot vidi un gruntsūdeņus; aicina Indijas varas iestādes un Dow Chemicals nekavējoties sakopt šo vietu un piesārņoto vidi, pilnībā nodrošināt upuru tiesības un atbildīgās personas nodot tiesai;

| 66. | Aicina ES īstenot stratēģiskās partnerattiecības tā, lai ievērojami uzlabotos dzīve, un mudināt cilvēkus veidot partnerattiecības visā pasaulē, lai uzlabotu viņu darba apstākļus un dzīves kvalitāti, apmainītos ar idejām un labāko pieredzi visās nozarēs, īpaši rūpniecībā un lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

66.

Aicina ES īstenot stratēģiskās partnerattiecības tā, lai ievērojami uzlabotos dzīve, un mudināt cilvēkus veidot partnerattiecības visā pasaulē, lai uzlabotu viņu darba apstākļus un dzīves kvalitāti, apmainītos ar idejām un labāko pieredzi visās nozarēs, īpaši rūpniecībā un lauksaimniecībā;

| 67. | Uzskata, ka lielāks atbalsts jāsniedz sadarbībai zinātnes un tehnikas jomā, kā vienu no galvenajiem mērķiem izvirzot dialoga veidošanu visos līmeņos, vēršot uzmanību uz jomām, kurās pastāv kopīgas intereses, tostarp informācijas tehnoloģijām, kosmosa tehnoloģiju, biotehnoloģiju, elektronikas tirdzniecību un tekstilrūpniecību; norāda, cik svarīgi ir meklēt iespējas paplašināt sadarbību un pieredzes apmaiņu augstskolu līmenī; |
| --- | --- |

67.

Uzskata, ka lielāks atbalsts jāsniedz sadarbībai zinātnes un tehnikas jomā, kā vienu no galvenajiem mērķiem izvirzot dialoga veidošanu visos līmeņos, vēršot uzmanību uz jomām, kurās pastāv kopīgas intereses, tostarp informācijas tehnoloģijām, kosmosa tehnoloģiju, biotehnoloģiju, elektronikas tirdzniecību un tekstilrūpniecību; norāda, cik svarīgi ir meklēt iespējas paplašināt sadarbību un pieredzes apmaiņu augstskolu līmenī;

Cilvēktiesības

| 68. | Uzskata, ka patiesu partnerattiecību galvenā pazīme ir atklāts un godīgs dialogs visos savstarpēji interesējošos jautājumos un tāpēc atzinīgi novērtē to, ka stratēģiskās partnerattiecības nodrošina dialoga par cilvēktiesībām paplašināšanu un iekļaušanu institūciju līmenī; |
| --- | --- |

68.

Uzskata, ka patiesu partnerattiecību galvenā pazīme ir atklāts un godīgs dialogs visos savstarpēji interesējošos jautājumos un tāpēc atzinīgi novērtē to, ka stratēģiskās partnerattiecības nodrošina dialoga par cilvēktiesībām paplašināšanu un iekļaušanu institūciju līmenī;

| 69. | Atzinīgi novērtē Indijas Augstākās tiesas lēmumu pārskatīt vairāk nekā divus tūkstošus sūdzību, kuru izskatīšanu policija bija izbeigusi, un apmēram divus simtus lietu, kur iesaistītās personas tika attaisnotas, sakarā ar 2002. gada masu slepkavībām, kad Gudžaratas štatā tika nogalināti divi tūkstoši musulmaņu; atzinīgi novērtē Indijas Valsts Cilvēktiesību komisijas neatkarīgo un stingro rīcību šajā un citos jautājumos, tostarp uz kastām balstīto diskrimināciju, no kuras cita starpā izcieš Daliti un Adivasi, un atzīst, ka tiesu un politiskajām iestādēm jādod pietiekošs laiks pabeigt savu darbu bez iejaukšanās no ārpuses, kas var negatīvi ietekmēt gala rezultātu; šajā procesā aicina sadarboties ar cilvēktiesību aizsardzības organizācijām; |
| --- | --- |

69.

Atzinīgi novērtē Indijas Augstākās tiesas lēmumu pārskatīt vairāk nekā divus tūkstošus sūdzību, kuru izskatīšanu policija bija izbeigusi, un apmēram divus simtus lietu, kur iesaistītās personas tika attaisnotas, sakarā ar 2002. gada masu slepkavībām, kad Gudžaratas štatā tika nogalināti divi tūkstoši musulmaņu; atzinīgi novērtē Indijas Valsts Cilvēktiesību komisijas neatkarīgo un stingro rīcību šajā un citos jautājumos, tostarp uz kastām balstīto diskrimināciju, no kuras cita starpā izcieš Daliti un Adivasi, un atzīst, ka tiesu un politiskajām iestādēm jādod pietiekošs laiks pabeigt savu darbu bez iejaukšanās no ārpuses, kas var negatīvi ietekmēt gala rezultātu; šajā procesā aicina sadarboties ar cilvēktiesību aizsardzības organizācijām;

| 70. | atzinīgi vērtē Nanavati komisijas ziņojumu un Valdības rīcības ziņojumu saistībā ar 1984. gada vardarbību pret sikhiem un aicina Indijas valdību pildīt savu solījumu nekavējoties un ar neviltotu nopietnību panākt, lai vainīgie atbild par savu rīcību; |
| --- | --- |

70.

atzinīgi vērtē Nanavati komisijas ziņojumu un Valdības rīcības ziņojumu saistībā ar 1984. gada vardarbību pret sikhiem un aicina Indijas valdību pildīt savu solījumu nekavējoties un ar neviltotu nopietnību panākt, lai vainīgie atbild par savu rīcību;

| 71. | Attiecībā uz diskrimināciju un vardarbību pret sievietēm mudina valdību turpināt īpašos pasākumus, lai efektīvi novērstu sadzīves vardarbību un sniegtu atbalstu upuriem; aicina arī turpināt uzsāktos centienus, lai veicinātu meiteņu izglītību, tādējādi izpildot Tūkstošgades attīstības 2. un 3. mērķi; |
| --- | --- |

71.

Attiecībā uz diskrimināciju un vardarbību pret sievietēm mudina valdību turpināt īpašos pasākumus, lai efektīvi novērstu sadzīves vardarbību un sniegtu atbalstu upuriem; aicina arī turpināt uzsāktos centienus, lai veicinātu meiteņu izglītību, tādējādi izpildot Tūkstošgades attīstības 2. un 3. mērķi;

| 72. | Atzīst, ka Indija gadsimtiem ilgi ir saglabājusi multietnisku, multireliģisku, multikultūras un lingvistiski daudzveidīgu sabiedrību savā teritorijā, sniedzot piemēru Rietumiem un Eiropai, un aicina Indijas valdību īpaši uzmanīties no starpetniskas, starpreliģiskas un starpkultūru spriedzes rašanās starp kopienām, kas valstī apdraudētu iecietības un līdzāspastāvēšanas gadsimtiem ilgo mantojumu; |
| --- | --- |

72.

Atzīst, ka Indija gadsimtiem ilgi ir saglabājusi multietnisku, multireliģisku, multikultūras un lingvistiski daudzveidīgu sabiedrību savā teritorijā, sniedzot piemēru Rietumiem un Eiropai, un aicina Indijas valdību īpaši uzmanīties no starpetniskas, starpreliģiskas un starpkultūru spriedzes rašanās starp kopienām, kas valstī apdraudētu iecietības un līdzāspastāvēšanas gadsimtiem ilgo mantojumu;

| 73. | Apzinās jaunās valdības apliecināto gribu veikt modernizāciju, mudina to apņēmīgi virzīt tālāk pārlieku lēnās un novecojušās tiesu sistēmas reformu; norāda, ka ir gadījumi, kad tiesu sistēmas vai atsevišķu instanču nolaidīgā darbība vai policijas bezdarbība, īpaši attiecībā uz atsevišķiem izvarošanas gadījumiem, izraisa vilšanos iedzīvotājos un rezultātā tie pašrocīgi spriež tiesu; tomēr atzinīgi vērtē faktu, ka tas ir radījis sabiedrisku diskusiju tieši par šiem jautājumiem un par situāciju attiecībā uz tiesu sistēmu kopumā; |
| --- | --- |

73.

Apzinās jaunās valdības apliecināto gribu veikt modernizāciju, mudina to apņēmīgi virzīt tālāk pārlieku lēnās un novecojušās tiesu sistēmas reformu; norāda, ka ir gadījumi, kad tiesu sistēmas vai atsevišķu instanču nolaidīgā darbība vai policijas bezdarbība, īpaši attiecībā uz atsevišķiem izvarošanas gadījumiem, izraisa vilšanos iedzīvotājos un rezultātā tie pašrocīgi spriež tiesu; tomēr atzinīgi vērtē faktu, ka tas ir radījis sabiedrisku diskusiju tieši par šiem jautājumiem un par situāciju attiecībā uz tiesu sistēmu kopumā;

| 74. | Aicina Ņūdeli valdību tās tiesu sistēmā atcelt nāves sodu; |
| --- | --- |

74.

Aicina Ņūdeli valdību tās tiesu sistēmā atcelt nāves sodu;

| 75. | Vērš uzmanību uz to, ka Indija ir viena no nedaudzām demokrātiskām valstīm, kas nav ratificējušas 1987. gadā stājušos spēkā ANO konvenciju pret spīdzināšanu, un atzīmē, ka minētā ratifikācija ir ļoti svarīgs priekšnoteikums attiecību stiprināšanai starp ES un Indiju; aicina to ratificēt arī konvencijas par bērnu darba atcelšanu un par kolektīvo līgumu veicināšanu; |
| --- | --- |

75.

Vērš uzmanību uz to, ka Indija ir viena no nedaudzām demokrātiskām valstīm, kas nav ratificējušas 1987. gadā stājušos spēkā ANO konvenciju pret spīdzināšanu, un atzīmē, ka minētā ratifikācija ir ļoti svarīgs priekšnoteikums attiecību stiprināšanai starp ES un Indiju; aicina to ratificēt arī konvencijas par bērnu darba atcelšanu un par kolektīvo līgumu veicināšanu;

| 76. | Uzsver, ka ES jāmudina Indija pilnībā izpildīt Rasu diskriminācijas izskaušanas komitejas ieteikumus; |
| --- | --- |

76.

Uzsver, ka ES jāmudina Indija pilnībā izpildīt Rasu diskriminācijas izskaušanas komitejas ieteikumus;

| 77. | Mudina Indiju pievienoties Starptautiskai kriminālajai tiesai |
| --- | --- |

77.

Mudina Indiju pievienoties Starptautiskai kriminālajai tiesai

| 78. | Aicina Padomi un Komisiju sākt sarunas ar Indiju par Romas Starptautiskās kriminālās tiesas statūtu ratificēšanu, nāves soda atcelšanu, it īpaši par Konvenciju pret spīdzināšanu un par Konvenciju par bērna tiesībām, kā arī par papildu protokoliem attiecībā uz Starptautisko paktu par pilsoņtiesībām un politiskajām tiesībām un Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu. |
| --- | --- |

78.

Aicina Padomi un Komisiju sākt sarunas ar Indiju par Romas Starptautiskās kriminālās tiesas statūtu ratificēšanu, nāves soda atcelšanu, it īpaši par Konvenciju pret spīdzināšanu un par Konvenciju par bērna tiesībām, kā arī par papildu protokoliem attiecībā uz Starptautisko paktu par pilsoņtiesībām un politiskajām tiesībām un Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu.

Starptautiskā situācija

| 79. | Atzīmē, ka plānotā stratēģiskā apvienība starp Vašingtonu un Ņūdeli paredz ASV lidmašīnu pārdošanu un sadarbību kosmosa un kodoltehnoloģiju izmantošanā civilām vajadzībām; |
| --- | --- |

79.

Atzīmē, ka plānotā stratēģiskā apvienība starp Vašingtonu un Ņūdeli paredz ASV lidmašīnu pārdošanu un sadarbību kosmosa un kodoltehnoloģiju izmantošanā civilām vajadzībām;

| 80. | Atzīst, ka Indijai ir bijusi nozīmīga loma konflikta novēršanā un miera uzturēšanā, piemēram, Afganistānā; atzinīgi vērtē tās reakciju uz neseno karaļnama īstenoto valsts apvērsumu Nepālā un tā sekām; aicina Indiju kā Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācijas (SAARC) valsti vislielāko dalībvalsti uzņemties vadīt SAARC reģionālās sadarbības turpmāku attīstību; |
| --- | --- |

80.

Atzīst, ka Indijai ir bijusi nozīmīga loma konflikta novēršanā un miera uzturēšanā, piemēram, Afganistānā; atzinīgi vērtē tās reakciju uz neseno karaļnama īstenoto valsts apvērsumu Nepālā un tā sekām; aicina Indiju kā Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācijas (SAARC) valsti vislielāko dalībvalsti uzņemties vadīt SAARC reģionālās sadarbības turpmāku attīstību;

| 81. | Atzīmē, ka ES jāveicina reģionālā sadarbība Dienvidāzijā, kā arī jāuzņemas stratēģiskā tuvināšanās nolūkā uzlabot attiecības ES un SAARC starpā. |
| --- | --- |

81.

Atzīmē, ka ES jāveicina reģionālā sadarbība Dienvidāzijā, kā arī jāuzņemas stratēģiskā tuvināšanās nolūkā uzlabot attiecības ES un SAARC starpā.

| 82. | Atzīmē tuvināšanos starp Irānu, Pakistānu un Indiju, kā rezultātā tiek apsvērtas iespējas būvēt gāzes cauruļvadu no Irānas uz Indiju, kas ietu caur Pakistānas teritoriju; uzskata, ka jāatbalsta šādi projekti, kuru būtība ir miermīlīga, dod ieguldījumu reģiona iedzīvotājiem un rada savstarpēju interešu sistēmu, kas varētu novērst konfliktu starp šīm valstīm un veicinātu stabilitātes izveidošanos reģionā; |
| --- | --- |

82.

Atzīmē tuvināšanos starp Irānu, Pakistānu un Indiju, kā rezultātā tiek apsvērtas iespējas būvēt gāzes cauruļvadu no Irānas uz Indiju, kas ietu caur Pakistānas teritoriju; uzskata, ka jāatbalsta šādi projekti, kuru būtība ir miermīlīga, dod ieguldījumu reģiona iedzīvotājiem un rada savstarpēju interešu sistēmu, kas varētu novērst konfliktu starp šīm valstīm un veicinātu stabilitātes izveidošanos reģionā;

| 83. | Atzinīgi vērtē progresu Indijas un Pakistānas divpusējās sarunās par Kašmiru un citas savstarpējas elastības izpausmes, tostarp nesen uzsākto autobusu satiksmi starp Indijas un Pakistānas teritorijas daļām un Indijas ārlietu ministra vizīti Pakistānā un Pakistānas prezidenta vizīti Indijā; |
| --- | --- |

83.

Atzinīgi vērtē progresu Indijas un Pakistānas divpusējās sarunās par Kašmiru un citas savstarpējas elastības izpausmes, tostarp nesen uzsākto autobusu satiksmi starp Indijas un Pakistānas teritorijas daļām un Indijas ārlietu ministra vizīti Pakistānā un Pakistānas prezidenta vizīti Indijā;

| 84. | Nosoda teroristu uzbrukumus iepriekš minētajai autobusu satiksmei tās atklāšanas dienā 2005. gada 7. aprīlī; |
| --- | --- |

84.

Nosoda teroristu uzbrukumus iepriekš minētajai autobusu satiksmei tās atklāšanas dienā 2005. gada 7. aprīlī;

| 85. | Atzinīgi vērtē Indijas premjerministra deklarāciju, ko atbalstīja Pakistānas prezidents Mušarafs, kurā teikts, ka Siachen Glacier Kašmirā ir jāuzskata par “Draudzības kalnu” un jaunu simbolu ceļā uz pilnīgu izlīgumu starp Indiju un Pakistānu Kašmiras jautājumā, aicina ES atbalstīt šo pozitīvo virzību, lai, cik vien ātri iespējams, panāktu galīgu vienošanos starp abām pusēm, tostarp par militāro spēku pārdislocēšanu un izvešanu no šīs zonas; |
| --- | --- |

85.

Atzinīgi vērtē Indijas premjerministra deklarāciju, ko atbalstīja Pakistānas prezidents Mušarafs, kurā teikts, ka Siachen Glacier Kašmirā ir jāuzskata par “Draudzības kalnu” un jaunu simbolu ceļā uz pilnīgu izlīgumu starp Indiju un Pakistānu Kašmiras jautājumā, aicina ES atbalstīt šo pozitīvo virzību, lai, cik vien ātri iespējams, panāktu galīgu vienošanos starp abām pusēm, tostarp par militāro spēku pārdislocēšanu un izvešanu no šīs zonas;

| 86. | Aicina Padomi un Komisiju atbalstīt Indiju un tās kompetentos drošības dienestus un tiesībaizsardzības iestādes, kas vēlas iegūt Eiropola priviliģētā partnera statusu, lai efektīvāk cīnītos pret starptautisko terorismu un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

86.

Aicina Padomi un Komisiju atbalstīt Indiju un tās kompetentos drošības dienestus un tiesībaizsardzības iestādes, kas vēlas iegūt Eiropola priviliģētā partnera statusu, lai efektīvāk cīnītos pret starptautisko terorismu un organizēto noziedzību;

| 87. | Mudina Indiju kopā ar Pakistānu un Izraēlu pievienoties Kodolieroču neizplatīšanas līgumam, kas ir neaizvietojams daudzpusējs instruments starptautiskā miera, drošības un stabilitātes saglabāšanai un konsolidēšanai un rada juridisku pamatu, lai novērstu turpmāku kodolieroču izplatīšanos; |
| --- | --- |

87.

Mudina Indiju kopā ar Pakistānu un Izraēlu pievienoties Kodolieroču neizplatīšanas līgumam, kas ir neaizvietojams daudzpusējs instruments starptautiskā miera, drošības un stabilitātes saglabāšanai un konsolidēšanai un rada juridisku pamatu, lai novērstu turpmāku kodolieroču izplatīšanos;

| 88. | Aicina Indijas valdību pievienoties Konvencijai par pretkājinieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas un ražošanas aizliegumu un iznīcināšanu (Otavas konvencija); |
| --- | --- |

88.

Aicina Indijas valdību pievienoties Konvencijai par pretkājinieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas un ražošanas aizliegumu un iznīcināšanu (Otavas konvencija);

| 89. | Pauž dziļas skumjas par zaudētām dzīvībām un īpašumiem 2004. gada decembra cunami un apsveic Indijas valdību sakarā ar izrādīto solidaritāti, ātri reaģējot uz katastrofu, un īpaši Indijas floti, kas nosūtīja vairākas glābšanas vienības uz katastrofas skartajiem reģioniem jau nākamajā dienā; aicina Komisiju nodrošināt, lai Indiju iekļautu Komisijas programmā reģiona atjaunošanai pēc cunami; |
| --- | --- |

89.

Pauž dziļas skumjas par zaudētām dzīvībām un īpašumiem 2004. gada decembra cunami un apsveic Indijas valdību sakarā ar izrādīto solidaritāti, ātri reaģējot uz katastrofu, un īpaši Indijas floti, kas nosūtīja vairākas glābšanas vienības uz katastrofas skartajiem reģioniem jau nākamajā dienā; aicina Komisiju nodrošināt, lai Indiju iekļautu Komisijas programmā reģiona atjaunošanai pēc cunami;

| 90. | Aicina tā Priekšsēdētāju konferenci parlamentāro pilnvaru termiņa otrajā pusē apsvērt īpašas Eiropas Parlamenta un Indijas parlamenta sadarbības delegācijas izveidi, lai sekmētu šo divu pasaules lielāko demokrātiju parlamentu ciešākas attiecības;
  *
  - * |
| --- | --- |

90.

Aicina tā Priekšsēdētāju konferenci parlamentāro pilnvaru termiņa otrajā pusē apsvērt īpašas Eiropas Parlamenta un Indijas parlamenta sadarbības delegācijas izveidi, lai sekmētu šo divu pasaules lielāko demokrātiju parlamentu ciešākas attiecības;

*

- *

| 91. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Eiropas Savienības dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Indijas valdībai un parlamentam un DRSA dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

91.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Eiropas Savienības dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Indijas valdībai un parlamentam un DRSA dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 174 E, 14.7.2005., 179. lpp.

P6_TA(2005)0365

Atjaunīgā enerģija ES

Eiropas Parlamenta rezolūcija par atjaunīgās enerģijas apmēru ES un priekšlikumiem konkrētām darbībām (2004/2153(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu Padomei un Parlamentam par atjaunojamās enerģijas apmēru ES (KOM(2004)0366), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu Padomei un Parlamentam par atjaunojamās enerģijas apmēru ES (KOM(2004)0366),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/77/EK par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/77/EK par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 8. maija Direktīvu 2003/30/EK par biodegvielas un citu atjaunīgo veidu degvielas izmantošanas veicināšanu transportā (2) (Biodegvielas direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 8. maija Direktīvu 2003/30/EK par biodegvielas un citu atjaunīgo veidu degvielas izmantošanas veicināšanu transportā (2) (Biodegvielas direktīva),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģija nākotnei — neizsīkstošie enerģijas avoti — Baltā grāmata Kopienas stratēģijai un rīcības plānam” (KOM(1997)0599), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģija nākotnei — neizsīkstošie enerģijas avoti — Baltā grāmata Kopienas stratēģijai un rīcības plānam” (KOM(1997)0599),

| — | ņemot vērā 2004. gada 1. aprīļa rezolūciju par starptautisko konferenci par atjaunīgo enerģiju, kura notika Bonnā 2004. gada jūnijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 1. aprīļa rezolūciju par starptautisko konferenci par atjaunīgo enerģiju, kura notika Bonnā 2004. gada jūnijā (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0227/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0227/2005),

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par atjaunīgās enerģijas daļu ES un aicina Komisiju arī turpmāk izstrādāt ambiciozu, bet tajā pašā laikā reālistisku stratēģiju atjaunīgās enerģijas jomā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par atjaunīgās enerģijas daļu ES un aicina Komisiju arī turpmāk izstrādāt ambiciozu, bet tajā pašā laikā reālistisku stratēģiju atjaunīgās enerģijas jomā;

| 2. | atzīst atjaunīgās enerģijas ārkārtējo nozīmību līdzās enerģijas efektivitātei un saglabāšanai ne tikai saistībā ar veselības un vides pasliktināšanās novēršanu un tādas ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanu, kas atbilstu Eiropas mērķiem klimata jomā, bet arī saistībā ar jauninājumu veicināšanu, kā arī reģionālo un valsts attīstību, tirdzniecības iespējām un darba vietu izveidi saskaņā ar Lisabonas darba kārtību; |
| --- | --- |

2.

atzīst atjaunīgās enerģijas ārkārtējo nozīmību līdzās enerģijas efektivitātei un saglabāšanai ne tikai saistībā ar veselības un vides pasliktināšanās novēršanu un tādas ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanu, kas atbilstu Eiropas mērķiem klimata jomā, bet arī saistībā ar jauninājumu veicināšanu, kā arī reģionālo un valsts attīstību, tirdzniecības iespējām un darba vietu izveidi saskaņā ar Lisabonas darba kārtību;

| 3. | uzsver, ka atjaunīgās enerģijas izmantošana kopā ar enerģijas saglabāšanas pasākumiem samazina Eiropas atkarību no enerģijas importa un tādējādi mazina politisko un ekonomikas risku, kas rodas šāda importa rezultātā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka atjaunīgās enerģijas izmantošana kopā ar enerģijas saglabāšanas pasākumiem samazina Eiropas atkarību no enerģijas importa un tādējādi mazina politisko un ekonomikas risku, kas rodas šāda importa rezultātā;

| 4. | aicina Komisiju izvirzīt tālejošus, bet realizējamus mērķus, lai, atbalstot Eiropas mērķus klimata un apgādes drošības jomā, līdz 2020. gadam 60 % no ES elektroenerģijas apgādes veidotu enerģētikas tehnoloģijas ar ļoti zemu CO2 emisiju līmeni vai tādas, kuras nerada CO2 emisijas un ir CO2 neitrālas; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju izvirzīt tālejošus, bet realizējamus mērķus, lai, atbalstot Eiropas mērķus klimata un apgādes drošības jomā, līdz 2020. gadam 60 % no ES elektroenerģijas apgādes veidotu enerģētikas tehnoloģijas ar ļoti zemu CO2 emisiju līmeni vai tādas, kuras nerada CO2 emisijas un ir CO2 neitrālas;

| 5. | norāda, ka “atjaunīgās enerģijas” neattiecas tikai uz vēja enerģiju, arī citas atjaunīgās enerģijas, piemēram, hidroenerģiju, saules, ģeotermālo un biomasas enerģiju var izmantot, lai uzlabotu tīkla stabilitāti; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka “atjaunīgās enerģijas” neattiecas tikai uz vēja enerģiju, arī citas atjaunīgās enerģijas, piemēram, hidroenerģiju, saules, ģeotermālo un biomasas enerģiju var izmantot, lai uzlabotu tīkla stabilitāti;

Atjaunīgās enerģijas 21 tehnoloģija 21. gadsimtā

| 6. | atzīst iespējas, ko piedāvā atjaunīgās enerģijas vairāk nekā 21 tehnoloģijas radītā dažādība, kuras principā aptver ne tikai visus ģeogrāfiskos apgabalus, bet arī visus būtiskos enerģijas izmantošanas veidus; |
| --- | --- |

6.

atzīst iespējas, ko piedāvā atjaunīgās enerģijas vairāk nekā 21 tehnoloģijas radītā dažādība, kuras principā aptver ne tikai visus ģeogrāfiskos apgabalus, bet arī visus būtiskos enerģijas izmantošanas veidus;

| 7. | atzīst, ka atjaunīgā enerģija ir visstraujāk augošā enerģētikas nozare Eiropā un pat pasaulē ar vairāk nekā 20 % pieauguma tempu gadā vēja un saules fotovoltiskās enerģijas jomā un ka atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju izstrāde ir radījusi vairāk nekā 300 000 darba vietu; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka atjaunīgā enerģija ir visstraujāk augošā enerģētikas nozare Eiropā un pat pasaulē ar vairāk nekā 20 % pieauguma tempu gadā vēja un saules fotovoltiskās enerģijas jomā un ka atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju izstrāde ir radījusi vairāk nekā 300 000 darba vietu;

| 8. | atzīst, ka atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju dažādajās jomās sasniegts ievērojams izmaksu samazinājums, dažos gadījumos pat līdz 50 % 15 gadu laikā, tomēr atzīmē, ka jāpanāk turpmāks izmaksu samazinājums, kam būs nepieciešams spēcīgs stimuls; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju dažādajās jomās sasniegts ievērojams izmaksu samazinājums, dažos gadījumos pat līdz 50 % 15 gadu laikā, tomēr atzīmē, ka jāpanāk turpmāks izmaksu samazinājums, kam būs nepieciešams spēcīgs stimuls;

| 9. | aicina pieņemt rīcības plānu biomasas jomā, lielāku atbalstu saules termoelektrostacijām ES dienvidos, kā arī koordinētu galveno projektu vēja enerģijas izmantošanai Ziemeļjūrā, lai veicinātu šo atjaunīgās enerģijas veidu straujo izplatību; |
| --- | --- |

9.

aicina pieņemt rīcības plānu biomasas jomā, lielāku atbalstu saules termoelektrostacijām ES dienvidos, kā arī koordinētu galveno projektu vēja enerģijas izmantošanai Ziemeļjūrā, lai veicinātu šo atjaunīgās enerģijas veidu straujo izplatību;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka dažu dalībvalstu centienu rezultātā ES ir pasaules līdere lielākajā daļā atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju, un aicina nākt klajā ar jaunām ES mēroga iniciatīvām un direktīvām; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka dažu dalībvalstu centienu rezultātā ES ir pasaules līdere lielākajā daļā atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju, un aicina nākt klajā ar jaunām ES mēroga iniciatīvām un direktīvām;

| 11. | atzīst biomasas potenciālu, kas jāizmanto ar sistemātiskas pieejas izlietošanai un teritorijas uzturēšanai palīdzību; |
| --- | --- |

11.

atzīst biomasas potenciālu, kas jāizmanto ar sistemātiskas pieejas izlietošanai un teritorijas uzturēšanai palīdzību;

| 12. | turklāt atzīst ģeotermālās enerģijas potenciālu gan siltuma, gan elektroenerģijas ražošanā un aicina lielāku politisko uzmanību veltīt ģeotermālo enerģijas veidu sniegtajām iespējām; |
| --- | --- |

12.

turklāt atzīst ģeotermālās enerģijas potenciālu gan siltuma, gan elektroenerģijas ražošanā un aicina lielāku politisko uzmanību veltīt ģeotermālo enerģijas veidu sniegtajām iespējām;

| 13. | atzinīgi vērtē centienus veicināt ūdeņraža tehonoģiju un uz ūdeņradi bāzētu tautsaimniecību un uzsver, ka ūdeņradis ir enerģijas nesējs, kura priekšrocības kļūst īpaši acīmredzamas, ja to ražo no atjaunīgas enerģijas avotiem, tādējādi efektīvi veicinot vides aizsardzību, ilgtspējīgu attīstību un pasākumus cīņai pret siltumnīcas efektu; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē centienus veicināt ūdeņraža tehonoģiju un uz ūdeņradi bāzētu tautsaimniecību un uzsver, ka ūdeņradis ir enerģijas nesējs, kura priekšrocības kļūst īpaši acīmredzamas, ja to ražo no atjaunīgas enerģijas avotiem, tādējādi efektīvi veicinot vides aizsardzību, ilgtspējīgu attīstību un pasākumus cīņai pret siltumnīcas efektu;

Būvējot ES ceļu uz pasaules tirgus līdera pozīciju atjaunīgās enerģijas jomā

| 14. | uzsver, cik svarīgi ir noteikt obligātus mērķus 2020. gadam, lai dotu skaidru signālu tirgus dalībniekiem, tādiem kā plaša mēroga energouzņēmumi un finanšu kopiena, kā arī dalībvalstu politiķiem, ka atjaunīgā enerģija ir ES enerģētikas nākotne, kā arī tās vides un rūpniecības stratēģijas sastāvdaļa; |
| --- | --- |

14.

uzsver, cik svarīgi ir noteikt obligātus mērķus 2020. gadam, lai dotu skaidru signālu tirgus dalībniekiem, tādiem kā plaša mēroga energouzņēmumi un finanšu kopiena, kā arī dalībvalstu politiķiem, ka atjaunīgā enerģija ir ES enerģētikas nākotne, kā arī tās vides un rūpniecības stratēģijas sastāvdaļa;

| 15. | aicina Komisiju arī turpmāk rūpīgi uzraudzīt, vai dalībvalstis īsteno savus inidikatīvos mērķus, kā arī meklēt iespējas papildus 2010. gada mērķu īstenošanā sasniegtās attīstības, galapatērētājiem piedāvātās naudas vērtības (tostarp ārējo izmaksu aprēķinu), kā arī enerģijas efektivitātes uzlabošanas jomā sasniegtās attīstības detalizētam novērtējumam izstrādāt ES vidēja termiņa atjaunīgās enerģijas stratēģiju laika posmam pēc 2010. gada; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju arī turpmāk rūpīgi uzraudzīt, vai dalībvalstis īsteno savus inidikatīvos mērķus, kā arī meklēt iespējas papildus 2010. gada mērķu īstenošanā sasniegtās attīstības, galapatērētājiem piedāvātās naudas vērtības (tostarp ārējo izmaksu aprēķinu), kā arī enerģijas efektivitātes uzlabošanas jomā sasniegtās attīstības detalizētam novērtējumam izstrādāt ES vidēja termiņa atjaunīgās enerģijas stratēģiju laika posmam pēc 2010. gada;

| 16. | atgādina iepriekš minēto 2004. gada 1. aprīļa rezolūciju, kurā lielākā daļa Parlamenta deputātu nobalsoja par mērķi līdz 2020. gadam sasniegt atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 20 % apmērā no ES kopējā enerģijas patēriņa; |
| --- | --- |

16.

atgādina iepriekš minēto 2004. gada 1. aprīļa rezolūciju, kurā lielākā daļa Parlamenta deputātu nobalsoja par mērķi līdz 2020. gadam sasniegt atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 20 % apmērā no ES kopējā enerģijas patēriņa;

| 17. | uzsver, ka jauni pētījumi, it īpaši gadījumos, kad ņem vērā enerģijas efektīvas izmantošanas scenārijus visām nozarēm, uzrāda, ka, pastāvot labākiem apstākļiem attiecībā uz atjaunīgo enerģiju un enerģijas efektīvu izmantošanu, ir iespējams sasniegt augstāku mērķi; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka jauni pētījumi, it īpaši gadījumos, kad ņem vērā enerģijas efektīvas izmantošanas scenārijus visām nozarēm, uzrāda, ka, pastāvot labākiem apstākļiem attiecībā uz atjaunīgo enerģiju un enerģijas efektīvu izmantošanu, ir iespējams sasniegt augstāku mērķi;

| 18. | tāpēc aicina Komisiju izstrādāt pieprasījuma un efektivitātes scenārijus, kas mūs novestu pie vispārēja mērķa saistībā ar klimata izmaiņām, kurš paredzētu, ka globālā temperatūra nepārsniedz līmeni, kāds tas bija pirms rūpniecības attīstības perioda, vairāk nekā par 2°C, kā arī nodrošinātu labāku pamatu ilgtermiņa mērķu noteikšanai atjaunīgās enerģijas jomā; |
| --- | --- |

18.

tāpēc aicina Komisiju izstrādāt pieprasījuma un efektivitātes scenārijus, kas mūs novestu pie vispārēja mērķa saistībā ar klimata izmaiņām, kurš paredzētu, ka globālā temperatūra nepārsniedz līmeni, kāds tas bija pirms rūpniecības attīstības perioda, vairāk nekā par 2°C, kā arī nodrošinātu labāku pamatu ilgtermiņa mērķu noteikšanai atjaunīgās enerģijas jomā;

| 19. | atzīmē, ka, izmantojot sistēmiskāku pieeju enerģijas politikai, kas cita starpā ar labāku stimulu palīdzību integrē un paātrina enerģijas saglabāšanas, efektivitātes un atjaunīgās enerģijas plaša mēroga iespējas, līdz 2020. gadam būtu iespējams nodrošināt atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 25 % apmērā no ES kopējā enerģijas patēriņa; uzskata, ka atjaunīgo tehnoloģiju turpmākam relatīvo izmaksu samazinājumam būtu nozīmīga loma šāda īpatsvara sasniegšanā, it īpaši stimulējot pieprasījumu, kā arī pētniecību un attīstību; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka, izmantojot sistēmiskāku pieeju enerģijas politikai, kas cita starpā ar labāku stimulu palīdzību integrē un paātrina enerģijas saglabāšanas, efektivitātes un atjaunīgās enerģijas plaša mēroga iespējas, līdz 2020. gadam būtu iespējams nodrošināt atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 25 % apmērā no ES kopējā enerģijas patēriņa; uzskata, ka atjaunīgo tehnoloģiju turpmākam relatīvo izmaksu samazinājumam būtu nozīmīga loma šāda īpatsvara sasniegšanā, it īpaši stimulējot pieprasījumu, kā arī pētniecību un attīstību;

| 20. | atzīmē, ka, lai vajadzīgos signālus saņemtu tādi augsti diferencēti enerģijas tirgi, kā elektroenerģijas, degvielas, kā arī apkures un atvēsināšanas nozare, ES mērķi jāiedala nozares un valsts līmeņa mērķos, lai radītu vienkāršākus un ekonomiski pievilcīgākus priekšnosacījumus ieguldījumiem atjaunīgās enerģijas pētniecībā un izmantošanā; tāpēc aicina Komisiju nākt klajā ar saistošiem mērķiem attiecībā uz katru no šīm trim nozarēm; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka, lai vajadzīgos signālus saņemtu tādi augsti diferencēti enerģijas tirgi, kā elektroenerģijas, degvielas, kā arī apkures un atvēsināšanas nozare, ES mērķi jāiedala nozares un valsts līmeņa mērķos, lai radītu vienkāršākus un ekonomiski pievilcīgākus priekšnosacījumus ieguldījumiem atjaunīgās enerģijas pētniecībā un izmantošanā; tāpēc aicina Komisiju nākt klajā ar saistošiem mērķiem attiecībā uz katru no šīm trim nozarēm;

| 21. | uzskata, ka stimuli nodokļu samazināšanas veidā ir kopumā iedarbīgs līdzeklis atjaunīgās enerģijas veicināšanai; mudina dalībvalstis izmantot šādus instrumentus un Komisiju novērst visus šķēršļus šādai dalībvalstu darbībai; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka stimuli nodokļu samazināšanas veidā ir kopumā iedarbīgs līdzeklis atjaunīgās enerģijas veicināšanai; mudina dalībvalstis izmantot šādus instrumentus un Komisiju novērst visus šķēršļus šādai dalībvalstu darbībai;

Apkure un atvēsināšana — nozīmīgākais tirgus zemas temperatūras atjaunīgai enerģijai

| 22. | atzīmē, ka ēku apkurei un atvēsināšanai izmantotā enerģija ir apmēram 40 % no ES kopējā energopatēriņa, un pieprasa izstrādāt sistēmisku pieeju, kas paredz izmantot vislabākās pieejamās tehnoloģijas apkures un atvēsināšanas pieprasījuma samazināšanai ar zema blīvuma enerģijas palīdzību no zemas temperatūras neizsīkstošiem enerģijas avotiem vai no koģenerācijas vai triģenerācijas vienībām; |
| --- | --- |

22.

atzīmē, ka ēku apkurei un atvēsināšanai izmantotā enerģija ir apmēram 40 % no ES kopējā energopatēriņa, un pieprasa izstrādāt sistēmisku pieeju, kas paredz izmantot vislabākās pieejamās tehnoloģijas apkures un atvēsināšanas pieprasījuma samazināšanai ar zema blīvuma enerģijas palīdzību no zemas temperatūras neizsīkstošiem enerģijas avotiem vai no koģenerācijas vai triģenerācijas vienībām;

| 23. | atzinīgi vērtē attīstību, kas panākta jaunu ēku projektēšanā saistībā ar enerģijas izmantošanu, saulesgaismas arhitektūras, izolācijas un atjaunīgās enerģijas integrēšanas rezultātā iegūstot mājas ar zemu enerģijas patēriņu, pasīvu enerģijas patēriņu un pat mājas ar enerģijas pārpalikumu, kuras gadā saražo vairāk enerģijas, nekā tās patērē; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē attīstību, kas panākta jaunu ēku projektēšanā saistībā ar enerģijas izmantošanu, saulesgaismas arhitektūras, izolācijas un atjaunīgās enerģijas integrēšanas rezultātā iegūstot mājas ar zemu enerģijas patēriņu, pasīvu enerģijas patēriņu un pat mājas ar enerģijas pārpalikumu, kuras gadā saražo vairāk enerģijas, nekā tās patērē;

| 24. | uzsver ievērojamo ražīguma pieaugumu, kas varētu rasties, paātrināti integrējot enerģijas saglabāšanu un atjaunīgās enerģijas izmantošanu saliekamo būvkonstrukciju materiālos, tādos kā jumti un fasādes; |
| --- | --- |

24.

uzsver ievērojamo ražīguma pieaugumu, kas varētu rasties, paātrināti integrējot enerģijas saglabāšanu un atjaunīgās enerģijas izmantošanu saliekamo būvkonstrukciju materiālos, tādos kā jumti un fasādes;

| 25. | uzsver panākto progresu saules siltumenerģijas izmantošanā apkurei, tomēr pauž nožēlu par lielo atšķirību enerģijas apjomos, ko uz vienu iedzīvotāju saražo dažas šīs nozares vadošās valstis (Kipra, Austrija, Grieķija un Vācija) un ko — lielākā daļa pārējo dalībvalstu, un atzīmē saules termālās enerģijas augsto potenciālu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

25.

uzsver panākto progresu saules siltumenerģijas izmantošanā apkurei, tomēr pauž nožēlu par lielo atšķirību enerģijas apjomos, ko uz vienu iedzīvotāju saražo dažas šīs nozares vadošās valstis (Kipra, Austrija, Grieķija un Vācija) un ko — lielākā daļa pārējo dalībvalstu, un atzīmē saules termālās enerģijas augsto potenciālu Eiropas Savienībā;

| 26. | uzver, cik nozīmīgi ir, lai tirgū ienāktu dzesēšana, t.i., ar saules siltumenerģiju, biomasu vai ģeotermālās enerģijas pievadi darbināma termiskā dzesēšana, un atzīmē, ka atjaunīgas dzesēšanas palielināšana ir nepieciešamā atbilde uz tirgus spriedzi, ko izraisa pieaugošais pieprasījums pēc dzesēšanas; |
| --- | --- |

26.

uzver, cik nozīmīgi ir, lai tirgū ienāktu dzesēšana, t.i., ar saules siltumenerģiju, biomasu vai ģeotermālās enerģijas pievadi darbināma termiskā dzesēšana, un atzīmē, ka atjaunīgas dzesēšanas palielināšana ir nepieciešamā atbilde uz tirgus spriedzi, ko izraisa pieaugošais pieprasījums pēc dzesēšanas;

| 27. | uzsver atjaunīgās enerģijas, tādas kā biomasa un ģeotermiskā enerģija, tirgus potenciālu saistībā ar rajonu centralizētās apkures un atvēsināšanas nozari, ražojot elektroenerģiju videi draudzīgā veidā un izmantojot zemas temperatūras “nevajadzīgo” enerģiju ēku apkurei vai atvēsināšanai; |
| --- | --- |

27.

uzsver atjaunīgās enerģijas, tādas kā biomasa un ģeotermiskā enerģija, tirgus potenciālu saistībā ar rajonu centralizētās apkures un atvēsināšanas nozari, ražojot elektroenerģiju videi draudzīgā veidā un izmantojot zemas temperatūras “nevajadzīgo” enerģiju ēku apkurei vai atvēsināšanai;

| 28. | uzsver iespējas, ko piedāvā rajonu centralizētās apkures un atvēsināšanas tīkli, kuri kā infrastruktūras sastāvdaļa ļauj optimāli izmantot un kombinēt tādu energoresursu plašu spektru, kuri nav saistīti ar zemesdzīļu resursiem, — siltumenerģijas pārpalikumu no elektroenerģijas ražošanas, dažādu veidu atjaunīgo siltumenerģiju (piemēram, ģeotermisko enerģiju, siltumenerģiju vai aukstumenerģiju no dziļūdens vai ezera ūdens vai biomasu), siltumsūkņus, kā arī siltumenerģiju, ko iegūst, sadedzinot bioloģiski sadalāmus atkritumus, un/vai rūpnieciskās ražošanas procesos; |
| --- | --- |

28.

uzsver iespējas, ko piedāvā rajonu centralizētās apkures un atvēsināšanas tīkli, kuri kā infrastruktūras sastāvdaļa ļauj optimāli izmantot un kombinēt tādu energoresursu plašu spektru, kuri nav saistīti ar zemesdzīļu resursiem, — siltumenerģijas pārpalikumu no elektroenerģijas ražošanas, dažādu veidu atjaunīgo siltumenerģiju (piemēram, ģeotermisko enerģiju, siltumenerģiju vai aukstumenerģiju no dziļūdens vai ezera ūdens vai biomasu), siltumsūkņus, kā arī siltumenerģiju, ko iegūst, sadedzinot bioloģiski sadalāmus atkritumus, un/vai rūpnieciskās ražošanas procesos;

| 29. | atzīmē, ka ieguldījumiem ilgtspējīgā mājokļu celtniecībā vajadzīgi lielāki sākotnējie ieguldījumi, tajā pašā laikā tie samazina ēku ekspluatācijas izdevumus; uzsver, ka Energoresursu efektivitātes pakalpojumu uzņēmumiem jānovērš plaisa starp ieguldītājiem un lietotājiem, kā arī aicina ES iestādes izmantot ierosināto direktīvu par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoapgādes pakalpojumiem, lai radītu stabilu tirgu šāda veida ieguldījumiem; |
| --- | --- |

29.

atzīmē, ka ieguldījumiem ilgtspējīgā mājokļu celtniecībā vajadzīgi lielāki sākotnējie ieguldījumi, tajā pašā laikā tie samazina ēku ekspluatācijas izdevumus; uzsver, ka Energoresursu efektivitātes pakalpojumu uzņēmumiem jānovērš plaisa starp ieguldītājiem un lietotājiem, kā arī aicina ES iestādes izmantot ierosināto direktīvu par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoapgādes pakalpojumiem, lai radītu stabilu tirgu šāda veida ieguldījumiem;

| 30. | lūdz Komisiju paplašināt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti (4) (Celtniecības direktīvas) darbības jomu, attiecinot to uz visām komerciālas nozīmes ēkām, kuru platība saistībā ar kopējo energoefektivitāti un atjaunīgās enerģijas izmantošanu pārsniedz 250 m2, un iesniegt priekšlikumu direktīvai par atjaunīgās enerģijas izmantošanu apkurei un atvēsināšanai; |
| --- | --- |

30.

lūdz Komisiju paplašināt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti (4) (Celtniecības direktīvas) darbības jomu, attiecinot to uz visām komerciālas nozīmes ēkām, kuru platība saistībā ar kopējo energoefektivitāti un atjaunīgās enerģijas izmantošanu pārsniedz 250 m2, un iesniegt priekšlikumu direktīvai par atjaunīgās enerģijas izmantošanu apkurei un atvēsināšanai;

| 31. | uzsver, ka Eiropas Savienībai pretēji tās pieejai elektroenerģijas un degvielas nozarei nav sistemātiskas pieejas atjaunīgās enerģijas atbalstam apkures un atdzesēšanas nozarē, lai gan šī nozare ir ļoti lielā mērā atkarīga no gāzes un naftas importa un izmaksas, kas saistītas ar atjaunīgās enerģijas daļas pieaugumu, ir salīdzinoši zemas; tādēļ aicina izstrādāt vienotu ES stratēģiju, kuras mērķis ir ražošanas pieauguma rezultātā padarīt apkures un atdzesēšanas atjaunīgās vienības konkurētspējīgas; šajā sakarā uzskata ES līmeņa birokrātiskus noteikumus, kas ir saistoši māju īpašniekiem un celtniekiem, par nepiemērotiem, lai sasniegtu šo mērķi, un norāda, ka drīzāk ir vajadzīga direktīva, ar ko nosaka reāli sasniedzamus, bet augstus mērķus un koordinē dalībvalstu darbības, balstoties uz pagaidu pasākumiem, lai veicinātu pieeju tirgum; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka Eiropas Savienībai pretēji tās pieejai elektroenerģijas un degvielas nozarei nav sistemātiskas pieejas atjaunīgās enerģijas atbalstam apkures un atdzesēšanas nozarē, lai gan šī nozare ir ļoti lielā mērā atkarīga no gāzes un naftas importa un izmaksas, kas saistītas ar atjaunīgās enerģijas daļas pieaugumu, ir salīdzinoši zemas; tādēļ aicina izstrādāt vienotu ES stratēģiju, kuras mērķis ir ražošanas pieauguma rezultātā padarīt apkures un atdzesēšanas atjaunīgās vienības konkurētspējīgas; šajā sakarā uzskata ES līmeņa birokrātiskus noteikumus, kas ir saistoši māju īpašniekiem un celtniekiem, par nepiemērotiem, lai sasniegtu šo mērķi, un norāda, ka drīzāk ir vajadzīga direktīva, ar ko nosaka reāli sasniedzamus, bet augstus mērķus un koordinē dalībvalstu darbības, balstoties uz pagaidu pasākumiem, lai veicinātu pieeju tirgum;

| 32. | uzskata šajā sakarā, ka Komisijai jāizstrādā priekšlikums direktīvai par apkuri un atdzesēšanu, kas līdzinās Komisijas priekšlikumam par biodegvielas direktīvu (KOM(2001)0547); |
| --- | --- |

32.

uzskata šajā sakarā, ka Komisijai jāizstrādā priekšlikums direktīvai par apkuri un atdzesēšanu, kas līdzinās Komisijas priekšlikumam par biodegvielas direktīvu (KOM(2001)0547);

| 33. | lūdz Komisiju kopā ar dalībvalstīm strādāt pie tā, lai vēlākais līdz 2012. gadam ieviestu celtniecības minimālos standartus visām privātmājām, kuri pamatojas uz pasīvās enerģijas (mazāk nekā 10 kW/m) standartiem; |
| --- | --- |

33.

lūdz Komisiju kopā ar dalībvalstīm strādāt pie tā, lai vēlākais līdz 2012. gadam ieviestu celtniecības minimālos standartus visām privātmājām, kuri pamatojas uz pasīvās enerģijas (mazāk nekā 10 kW/m) standartiem;

| 34. | lūdz Komisiju un ES Ministru padomi ekonomikas un finanšu jautājumos (ECOFIN) veikt ātrus un efektīvus pasākumus, lai likvidētu videi kaitīgas subsīdijas apkures un atvēsināšanas jomā; lūdz dalībvalstis izmantot efektīvus stimulus nodokļu samazinājumu veidā, lai veicinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu apkures un atvēsināšanas jomā, kā arī aicina Komisiju novērst visus šķēršļus šādas enerģijas izmantošanā; |
| --- | --- |

34.

lūdz Komisiju un ES Ministru padomi ekonomikas un finanšu jautājumos (ECOFIN) veikt ātrus un efektīvus pasākumus, lai likvidētu videi kaitīgas subsīdijas apkures un atvēsināšanas jomā; lūdz dalībvalstis izmantot efektīvus stimulus nodokļu samazinājumu veidā, lai veicinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu apkures un atvēsināšanas jomā, kā arī aicina Komisiju novērst visus šķēršļus šādas enerģijas izmantošanā;

Elektroenerģija — godīgi tirgus noteikumi atjaunīgās elektroenerģijas ražošanai

| 35. | atgādina Direktīvā 2001/77/EK noteikto mērķi panākt, ka atjaunīgā enerģija ir 21 % no ES kopējā elektroenerģijas daudzuma; |
| --- | --- |

35.

atgādina Direktīvā 2001/77/EK noteikto mērķi panākt, ka atjaunīgā enerģija ir 21 % no ES kopējā elektroenerģijas daudzuma;

| 36. | atgādina, ka šis mērķis ir izteikts kā īpatsvars no kopējā elektroenerģijas patēriņa, un lūdz visas ES iestādes neaizmirst ievērojamās iespējas samazināt elektroenerģijas patēriņu, īstenojot aktīvu politiku, kas vērsta uz elektroenerģijas patērētājiem kopumā; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka šis mērķis ir izteikts kā īpatsvars no kopējā elektroenerģijas patēriņa, un lūdz visas ES iestādes neaizmirst ievērojamās iespējas samazināt elektroenerģijas patēriņu, īstenojot aktīvu politiku, kas vērsta uz elektroenerģijas patērētājiem kopumā;

| 37. | atzīmē, ka Komisija atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis, it īpaši Vācija un Spānija, ir ieviesušas atbilstīgu pamatpolitiku, lai īstenotu savus mērķus, un atzīmē, ka nav sagaidāms, ka citu valstu valdības sasniegs savus izvirzītos mērķus; pieprasa Komisijai izmantot Direktīvā 2001/77/EK paredzētās iespējas noteikt dalībvalstīm saistošus mērķus; |
| --- | --- |

37.

atzīmē, ka Komisija atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis, it īpaši Vācija un Spānija, ir ieviesušas atbilstīgu pamatpolitiku, lai īstenotu savus mērķus, un atzīmē, ka nav sagaidāms, ka citu valstu valdības sasniegs savus izvirzītos mērķus; pieprasa Komisijai izmantot Direktīvā 2001/77/EK paredzētās iespējas noteikt dalībvalstīm saistošus mērķus;

| 38. | lūdz Komisiju tās 2005. gada ziņojumā par Direktīvu 2001/77/EK iekļaut turpmākus noteikumus par jebkāda veida šķēršļu (piemēram, administratīvo, politisko šķēršļu) novēršanu, kuri pašlaik kavē atjaunīgās enerģijas avotu attīstību vairākās dalībvalstīs, kā arī par godīgu un brīvu pieeju energosistēmai un nediskriminējošiem tarifiem; |
| --- | --- |

38.

lūdz Komisiju tās 2005. gada ziņojumā par Direktīvu 2001/77/EK iekļaut turpmākus noteikumus par jebkāda veida šķēršļu (piemēram, administratīvo, politisko šķēršļu) novēršanu, kuri pašlaik kavē atjaunīgās enerģijas avotu attīstību vairākās dalībvalstīs, kā arī par godīgu un brīvu pieeju energosistēmai un nediskriminējošiem tarifiem;

| 39. | atzīmē, ka Komisija Direktīvas 2001/77/EK 6. panta 1. punktā minētos administratīvos šķēršļus ir atzinusi par nopietniem vairākās dalībvalstīs, un pieprasa Komisijai pret šīm dalībvalstīm veikt atbilstīgus pasākumus; |
| --- | --- |

39.

atzīmē, ka Komisija Direktīvas 2001/77/EK 6. panta 1. punktā minētos administratīvos šķēršļus ir atzinusi par nopietniem vairākās dalībvalstīs, un pieprasa Komisijai pret šīm dalībvalstīm veikt atbilstīgus pasākumus;

| 40. | atzīmē, ka Komisija ir konstatējusi arī to, ka vairākās dalībvalstīs nevienlīdzīgas iespējas piekļūt energosistēmai kavē atjaunīgās elektroenerģijas projektu turpmāku izstrādi; lūdz Komisiju rūpīgi uzraudzīt Direktīvas 2001/77/EK 7. panta piemērošanu, kā arī veikt atbilstīgus pasākumus pret šīm dalībvalstīm; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka Komisija ir konstatējusi arī to, ka vairākās dalībvalstīs nevienlīdzīgas iespējas piekļūt energosistēmai kavē atjaunīgās elektroenerģijas projektu turpmāku izstrādi; lūdz Komisiju rūpīgi uzraudzīt Direktīvas 2001/77/EK 7. panta piemērošanu, kā arī veikt atbilstīgus pasākumus pret šīm dalībvalstīm;

| 41. | atzīmē, ka apstākļi elektroenerģijas tirgū ir tādi, ka joprojām nepastāv vienlīdzīga konkurence starp agrāk saskaņā ar monopolu noteikumiem izveidotiem elektroenerģijas piegādātājiem un izplatītājiem un mazajiem un vidējiem atjaunīgās enerģijas piegādātājiem, kā arī aicina Komisiju to ņemt vērā, tostarp Direktīvas 2001/77/EK izvērtēšanā; |
| --- | --- |

41.

atzīmē, ka apstākļi elektroenerģijas tirgū ir tādi, ka joprojām nepastāv vienlīdzīga konkurence starp agrāk saskaņā ar monopolu noteikumiem izveidotiem elektroenerģijas piegādātājiem un izplatītājiem un mazajiem un vidējiem atjaunīgās enerģijas piegādātājiem, kā arī aicina Komisiju to ņemt vērā, tostarp Direktīvas 2001/77/EK izvērtēšanā;

| 42. | pieprasa dalībvalstīm arī turpmāk izstrādāt stratēģijas un sistēmas atjaunīgās enerģijas izmantošanas veicināšanai ar mērķi samazināt birokrātijas plānošanu un atļaušanu, atvieglot pieeju energosistēmai un nodrošināt izcelsmes garantiju, saglabāt tīkla stabilitāti un pārskatīt videi kaitīgas subsīdijas; |
| --- | --- |

42.

pieprasa dalībvalstīm arī turpmāk izstrādāt stratēģijas un sistēmas atjaunīgās enerģijas izmantošanas veicināšanai ar mērķi samazināt birokrātijas plānošanu un atļaušanu, atvieglot pieeju energosistēmai un nodrošināt izcelsmes garantiju, saglabāt tīkla stabilitāti un pārskatīt videi kaitīgas subsīdijas;

| 43. | aicina Komisiju un Padomi atļaut piemērot principu “piesārņotājs maksā” un iekļaut ārējās izmaksas iekšējās izmaksās attiecībā uz visiem energoresursiem; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju un Padomi atļaut piemērot principu “piesārņotājs maksā” un iekļaut ārējās izmaksas iekšējās izmaksās attiecībā uz visiem energoresursiem;

| 44. | atzīmē, ka vēja enerģijas attīstība dažās Eiropas valstīs bijusi iespaidīga un līdz 2004. gada beigām uzstādītas jaudas vairāk nekā 34 600 MW apjomā, tādējādi pārsniedzot visas prognozes, un aicina turpmāk veikt pētījumus, lai atrisinātu problēmas saistībā ar enerģijas un tīkla stabilitātes regulēšanu; uzskata, ka vēja spēkstacijas jāierīko saprātīgi, lai ierobežotu problēmas, kuras izjūt iedzīvotāji skartajos apgabalos; un nožēlo, ka biomasas elektroenerģijas ražošanas potenciāls nav attīstīts plānotajā apmērā; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par rīcības plānu biomasas jomā; |
| --- | --- |

44.

atzīmē, ka vēja enerģijas attīstība dažās Eiropas valstīs bijusi iespaidīga un līdz 2004. gada beigām uzstādītas jaudas vairāk nekā 34 600 MW apjomā, tādējādi pārsniedzot visas prognozes, un aicina turpmāk veikt pētījumus, lai atrisinātu problēmas saistībā ar enerģijas un tīkla stabilitātes regulēšanu; uzskata, ka vēja spēkstacijas jāierīko saprātīgi, lai ierobežotu problēmas, kuras izjūt iedzīvotāji skartajos apgabalos; un nožēlo, ka biomasas elektroenerģijas ražošanas potenciāls nav attīstīts plānotajā apmērā; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par rīcības plānu biomasas jomā;

| 45. | atgādina, ka ES elektroenerģijas tirgū joprojām pastāv vairāki nopietni izkropļojumi, tādi kā nepietiekamas prasības attiecībā uz īpašumtiesību nošķiršanu, neefektīva vairumtirdzniecība, pieaugoša tirgus koncentrācija, lielas tiešās un netiešās subsīdijas, nediskriminējošas pieejas trūkums tādām līdzsvarojošām iekārtām, kā hidrospēkstacijas ar lielām ūdens tilpnēm, nenošķirti fondi, kā arī ārējo izmaksu neiekļaušana iekšējās izmaksās, un pieprasa, lai Komisija gada beigās izskata šos jautājumus savos ziņojumos par elektroenerģijas un gāzes iekšējiem tirgiem un nāk klajā ar jaunām likumdošanas iniciatīvām ar mērķi pārtraukt šos būtiskos tirgus izkropļojumus, kas apgrūtina atjaunīgās enerģijas ražošanu; |
| --- | --- |

45.

atgādina, ka ES elektroenerģijas tirgū joprojām pastāv vairāki nopietni izkropļojumi, tādi kā nepietiekamas prasības attiecībā uz īpašumtiesību nošķiršanu, neefektīva vairumtirdzniecība, pieaugoša tirgus koncentrācija, lielas tiešās un netiešās subsīdijas, nediskriminējošas pieejas trūkums tādām līdzsvarojošām iekārtām, kā hidrospēkstacijas ar lielām ūdens tilpnēm, nenošķirti fondi, kā arī ārējo izmaksu neiekļaušana iekšējās izmaksās, un pieprasa, lai Komisija gada beigās izskata šos jautājumus savos ziņojumos par elektroenerģijas un gāzes iekšējiem tirgiem un nāk klajā ar jaunām likumdošanas iniciatīvām ar mērķi pārtraukt šos būtiskos tirgus izkropļojumus, kas apgrūtina atjaunīgās enerģijas ražošanu;

| 46. | izsaka nožēlu, ka ES līdz šim nav izdevies nodrošināt vajadzīgo atbalstu saules termoelektrostaciju tehnoloģijas ieviešanai tirgū; aicina Komisiju palīdzēt šīs tehnoloģijas lielo potenciālu darīt pieejamu plašā mērogā; |
| --- | --- |

46.

izsaka nožēlu, ka ES līdz šim nav izdevies nodrošināt vajadzīgo atbalstu saules termoelektrostaciju tehnoloģijas ieviešanai tirgū; aicina Komisiju palīdzēt šīs tehnoloģijas lielo potenciālu darīt pieejamu plašā mērogā;

| 47. | uzskata, ka augstsprieguma līdzstrāvas pārvades līnijas var ievērojami veicināt atjaunīgo enerģiju izmantošanu; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka augstsprieguma līdzstrāvas pārvades līnijas var ievērojami veicināt atjaunīgo enerģiju izmantošanu;

| 48. | atzīmē Ziemeļjūras piekrastes vēja enerģijas ievērojamo potenciālu un uzstāj, ka ar TEN-E fondu palīdzību ES iestādēm jāveicina Ziemeļjūras, Baltijas jūras un Īrijas jūras piekrastes valstu darbības efektīva koordinācija, lai šo potenciālu ar iespējami zemākām izmaksām integrētu Eiropas energosistēmā; atzīmē, ka līdzīgs plaša mēroga vēja enerģijas potenciāls ir Marokas dienvidos, un pieprasa Komisijai apsvērt iespēju atjaunīgās enerģijas jomā izveidot stratēģiskas partnerattiecības ar Magribas valstīm (Maroku, Alžīriju un Tunisiju); |
| --- | --- |

48.

atzīmē Ziemeļjūras piekrastes vēja enerģijas ievērojamo potenciālu un uzstāj, ka ar TEN-E fondu palīdzību ES iestādēm jāveicina Ziemeļjūras, Baltijas jūras un Īrijas jūras piekrastes valstu darbības efektīva koordinācija, lai šo potenciālu ar iespējami zemākām izmaksām integrētu Eiropas energosistēmā; atzīmē, ka līdzīgs plaša mēroga vēja enerģijas potenciāls ir Marokas dienvidos, un pieprasa Komisijai apsvērt iespēju atjaunīgās enerģijas jomā izveidot stratēģiskas partnerattiecības ar Magribas valstīm (Maroku, Alžīriju un Tunisiju);

| 49. | lūdz ilgtermiņā izveidot saskaņotu Eiropas stimulēšanas sistēmu, kas atbilstu šādiem kritērijiem: tai ir:






  a) | jādod ieguldījums gan pašreizējo mērķu, gan plašāku nākotnes mērķu īstenošanā; |
| --- | --- | --- |

49.

lūdz ilgtermiņā izveidot saskaņotu Eiropas stimulēšanas sistēmu, kas atbilstu šādiem kritērijiem: tai ir:

a)

jādod ieguldījums gan pašreizējo mērķu, gan plašāku nākotnes mērķu īstenošanā;

| b) | jāatbilst elektroenerģijas iekšējā tirgus principiem; |
| --- | --- |

b)

jāatbilst elektroenerģijas iekšējā tirgus principiem;

| c) | jābūt daļai no sistēmiskas pieejas neizsīkstošo enerģijas avotu attīstībai, kura ņem vērā atjaunīgās enerģijas dažādu avotu raksturīgās pazīmes, kā arī dažādās tehnoloģijas un ģeogrāfiskās atšķirības; |
| --- | --- |

c)

jābūt daļai no sistēmiskas pieejas neizsīkstošo enerģijas avotu attīstībai, kura ņem vērā atjaunīgās enerģijas dažādu avotu raksturīgās pazīmes, kā arī dažādās tehnoloģijas un ģeogrāfiskās atšķirības;

| d) | jāveicina neizsīkstošo enerģijas avotu efektīva izmantošana, jābūt vienkāršai un tajā pašā laikā pēc iespējas efektīvai, it īpaši attiecībā uz izmaksām; |
| --- | --- |

d)

jāveicina neizsīkstošo enerģijas avotu efektīva izmantošana, jābūt vienkāršai un tajā pašā laikā pēc iespējas efektīvai, it īpaši attiecībā uz izmaksām;

| e) | visu enerģijas avotu ārējās izmaksas jāiekļauj iekšējās izmaksās; |
| --- | --- |

e)

visu enerģijas avotu ārējās izmaksas jāiekļauj iekšējās izmaksās;

| f) | jāparedz pietiekami gari pārejas periodi valsts atbalsta sistēmu ieviešanai, lai saglabātu ieguldītāju uzticību; |
| --- | --- |

f)

jāparedz pietiekami gari pārejas periodi valsts atbalsta sistēmu ieviešanai, lai saglabātu ieguldītāju uzticību;

uzskata, ka, pamatojoties uz šiem kritērijiem, ilgtermiņā būtu lietderīgi izveidot vienotu Kopienas tiesību aktu kopumu par Eiropas piegādes sistēmām, bet ka varētu ņemt vērā arī kvotu vai piedāvājuma modeli ar nosacījumu, ka iespējams novērst šādu modeļu pašreizējos trūkumus, ko atklāja dažās dalībvalstīs;

| 50. | vērš uzmanību uz to, ka Eiropas Savienībā ir salas, kur darbojas, piemēram, pastāvīgas spēkstacijas, kurās galvenokārt pielieto augti attīstītu jauktu strāvas ražošanas tehnoloģiju, izmantojot atjaunīgus enerģijas veidus, apvienojumā ar uzkrāšanas tehnoloģiju, lai palielinātu to efektivitāti; aicina dalībvalstis un Komisiju sākt papildu iniciatīvas šajā virzienā; aicina Komisiju veikt pētījumu par labākajām praksēm attiecībā uz tīklu pārvaldi, lai atrisinātu problēmas, kas rodas, pievienojoties atjaunīgās enerģijas avotiem, it īpaši vēja un saules enerģijas tīkliem; |
| --- | --- |

50.

vērš uzmanību uz to, ka Eiropas Savienībā ir salas, kur darbojas, piemēram, pastāvīgas spēkstacijas, kurās galvenokārt pielieto augti attīstītu jauktu strāvas ražošanas tehnoloģiju, izmantojot atjaunīgus enerģijas veidus, apvienojumā ar uzkrāšanas tehnoloģiju, lai palielinātu to efektivitāti; aicina dalībvalstis un Komisiju sākt papildu iniciatīvas šajā virzienā; aicina Komisiju veikt pētījumu par labākajām praksēm attiecībā uz tīklu pārvaldi, lai atrisinātu problēmas, kas rodas, pievienojoties atjaunīgās enerģijas avotiem, it īpaši vēja un saules enerģijas tīkliem;

| 51. | atzīmē, ka daļa no elektroenerģijas ražošanas ar atjaunīgo tehnoloģiju, galvenokārt fotogalvaniskās enerģijas, palīdzību joprojām ir dārga; mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt izmaksu samazināšanas pasākumus, galvenokārt ar pētniecības un attīstības palīdzību, kā arī plānot stimulus tādā veidā, lai nepārtraukti uzlabotu tehnoloģijas un samazinātu izmaksas; |
| --- | --- |

51.

atzīmē, ka daļa no elektroenerģijas ražošanas ar atjaunīgo tehnoloģiju, galvenokārt fotogalvaniskās enerģijas, palīdzību joprojām ir dārga; mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt izmaksu samazināšanas pasākumus, galvenokārt ar pētniecības un attīstības palīdzību, kā arī plānot stimulus tādā veidā, lai nepārtraukti uzlabotu tehnoloģijas un samazinātu izmaksas;

Transports — vispirms efektivitāte, tad atjaunīgā degviela

| 52 | norāda, ka transporta nozare rada būtisku atkarību no naftas importa, kas pakļauts stiprām cenu svārstībām, izraisot ievērojamas veselības problēmas gaisa piesārņojuma dēļ, un ka tā ir iemesls visstraujāk pieaugošajai CO2 emisijai; |
| --- | --- |

52

norāda, ka transporta nozare rada būtisku atkarību no naftas importa, kas pakļauts stiprām cenu svārstībām, izraisot ievērojamas veselības problēmas gaisa piesārņojuma dēļ, un ka tā ir iemesls visstraujāk pieaugošajai CO2 emisijai;

| 53. | atzīmē, ka efektivitātes palielināšana transporta nozarē, veicot strukturālus pasākumus, tādus kā labāka pilsētu un reģionālā plānošana, modālās pārmaiņas preču un personu pārvadāšanā un efektīvas darbības standartu pakāpeniska palielināšana, ir būtiski svarīga un papildinoša saistībā ar atjaunīgās degvielas stratēģijām; |
| --- | --- |

53.

atzīmē, ka efektivitātes palielināšana transporta nozarē, veicot strukturālus pasākumus, tādus kā labāka pilsētu un reģionālā plānošana, modālās pārmaiņas preču un personu pārvadāšanā un efektīvas darbības standartu pakāpeniska palielināšana, ir būtiski svarīga un papildinoša saistībā ar atjaunīgās degvielas stratēģijām;

| 54. | mudina Komisiju izmantot degvielas vispārējās ietekmes uz vidi — tā saucamās enerģijas ķēdes no degvielas ieguves brīža līdz transportlīdzekļa kustības uzsākšanai (“well-to-wheel”) — novērtējumus, ko savā CONCAWE pētījumā izstrādājis Komisijas Kopīgais pētniecības centrs, pirms uzsākt galvenos ES pasākumus šajā politikas jomā; |
| --- | --- |

54.

mudina Komisiju izmantot degvielas vispārējās ietekmes uz vidi — tā saucamās enerģijas ķēdes no degvielas ieguves brīža līdz transportlīdzekļa kustības uzsākšanai (“well-to-wheel”) — novērtējumus, ko savā CONCAWE pētījumā izstrādājis Komisijas Kopīgais pētniecības centrs, pirms uzsākt galvenos ES pasākumus šajā politikas jomā;

| 55. | aicina dalībvalstis sasniegt Biodegvielas direktīvā izvirzītos mērķus un pielietot nodokļu atvieglojumus, kas paredzēti saskaņā ar Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (5); uzskata, ka, veicinot biodegvielas izmantošanu, radīsies jaunas iespējas ilgtspējīgai lauku attīstībai un jaunas perspektīvas novatoriskiem lauksaimniecības produktiem; cer, ka tehnisko specifikāciju novērtējuma rezultāti etanola un parastās degvielas maisījumam ir apmierinoši un ka būs iespējams pēc iespējas ātrāk grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvas 98/70/EK pielikumus attiecībā uz benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāti, izdarot grozījumus Padomes Direktīvā 93/12/EEK (6); |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis sasniegt Biodegvielas direktīvā izvirzītos mērķus un pielietot nodokļu atvieglojumus, kas paredzēti saskaņā ar Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (5); uzskata, ka, veicinot biodegvielas izmantošanu, radīsies jaunas iespējas ilgtspējīgai lauku attīstībai un jaunas perspektīvas novatoriskiem lauksaimniecības produktiem; cer, ka tehnisko specifikāciju novērtējuma rezultāti etanola un parastās degvielas maisījumam ir apmierinoši un ka būs iespējams pēc iespējas ātrāk grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvas 98/70/EK pielikumus attiecībā uz benzīna un dīzeļdegvielas kvalitāti, izdarot grozījumus Padomes Direktīvā 93/12/EEK (6);

| 56. | lūdz Komisiju ietvert savā rīcības plānā attiecībā uz biomasu obligātu, pakāpeniski pieaugošu prasību degvielas uzņēmumiem tirdzniecībā iekļaut biomasas degvielu; |
| --- | --- |

56.

lūdz Komisiju ietvert savā rīcības plānā attiecībā uz biomasu obligātu, pakāpeniski pieaugošu prasību degvielas uzņēmumiem tirdzniecībā iekļaut biomasas degvielu;

| 57. | uzsver, ka etanola izmantošana degvielā veicinās ES lauksaimniecības reģionu attīstību un lauksaimniecības izcelsmes izejvielu vērtības palielināšanos; uzskata, ka saistībā ar nesenajām reformām un finanšu atbalsta samazināšanu (KLP, cukurs) etanola kā degvielas izmantošanas un ražošanas veicināšana varētu šai nozarei radīt jaunu noietu; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka etanola izmantošana degvielā veicinās ES lauksaimniecības reģionu attīstību un lauksaimniecības izcelsmes izejvielu vērtības palielināšanos; uzskata, ka saistībā ar nesenajām reformām un finanšu atbalsta samazināšanu (KLP, cukurs) etanola kā degvielas izmantošanas un ražošanas veicināšana varētu šai nozarei radīt jaunu noietu;

| 58. | aicina Komisiju, ņemot vērā jaunās tehnoloģijas, līdztekus ilgtspējīgai lauksaimniecībai un mežsaimniecībai, kā arī ilgtspējīgai atkritumu apsaimniekošanai izmantot bioenerģijas un biodegvielas potenciālu saistībā ar KPL un ES atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju, ņemot vērā jaunās tehnoloģijas, līdztekus ilgtspējīgai lauksaimniecībai un mežsaimniecībai, kā arī ilgtspējīgai atkritumu apsaimniekošanai izmantot bioenerģijas un biodegvielas potenciālu saistībā ar KPL un ES atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju;

Biomasa — snaudošais milzis atjaunīgās enerģijas jomā

| 59. | atzīmē, ka biomasas izmantošanai ir vairākas priekšrocības, salīdzinot ar tradicionālajiem enerģijas avotiem, kā arī dažiem citiem atjaunīgās enerģijas veidiem, jo īpaši tās relatīvi zemās izmaksas, mazāka atkarība no īstermiņa meteoroloģiskām pārmaiņām, reģionālo saimniecisko struktūru attīstības veicināšana un alternatīvu ienākumu avotu nodrošināšana lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

59.

atzīmē, ka biomasas izmantošanai ir vairākas priekšrocības, salīdzinot ar tradicionālajiem enerģijas avotiem, kā arī dažiem citiem atjaunīgās enerģijas veidiem, jo īpaši tās relatīvi zemās izmaksas, mazāka atkarība no īstermiņa meteoroloģiskām pārmaiņām, reģionālo saimniecisko struktūru attīstības veicināšana un alternatīvu ienākumu avotu nodrošināšana lauksaimniekiem;

| 60. | tāpēc izsaka nožēlu, ka biomasas ievērojamais potenciāls atjaunīgās enerģijas jomā nav izmantots atbilstīgi tā tehniskajām iespējām ar reālām izmaksām; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā iesniegs rīcības plānu attiecībā uz biomasu, un mudina Komisiju izstrādāt dokumentu ar augstiem mērķiem, kas ietvertu konkrētus un juridiski saistošus priekšlikumus; |
| --- | --- |

60.

tāpēc izsaka nožēlu, ka biomasas ievērojamais potenciāls atjaunīgās enerģijas jomā nav izmantots atbilstīgi tā tehniskajām iespējām ar reālām izmaksām; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā iesniegs rīcības plānu attiecībā uz biomasu, un mudina Komisiju izstrādāt dokumentu ar augstiem mērķiem, kas ietvertu konkrētus un juridiski saistošus priekšlikumus;

| 61. | uzsver, ka biomasas priekšrocības elektroenerģijas jomā ir īpaši jūtamas, ja iekārtas var vienlīdz labi izmantot enerģijai, apkurei un atdzesēšanai; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka biomasas priekšrocības elektroenerģijas jomā ir īpaši jūtamas, ja iekārtas var vienlīdz labi izmantot enerģijai, apkurei un atdzesēšanai;

| 62. | lūdz Komisiju un dalībvalstis biomasas veicināšanai izmantot struktūrfondus un Kohēzijas fondu; |
| --- | --- |

62.

lūdz Komisiju un dalībvalstis biomasas veicināšanai izmantot struktūrfondus un Kohēzijas fondu;

| 63. | lūdz Komisiju un dalībvalstis biomasas ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai izmantot KLP otrā pīlāra (lauku attīstība) lielo potenciālu; |
| --- | --- |

63.

lūdz Komisiju un dalībvalstis biomasas ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai izmantot KLP otrā pīlāra (lauku attīstība) lielo potenciālu;

| 64. | aicina Komisiju tās specifisko programmu prioritātēs saistībā ar 7. Pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pamatprogrammu ietvert biomasas ekoloģiski efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju tās specifisko programmu prioritātēs saistībā ar 7. Pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pamatprogrammu ietvert biomasas ekoloģiski efektīvu izmantošanu;

| 65. | uzsver milzīgās iespējas, kādas ir biomasas un fosilā kurināmā (piemēram, ogļu) līdzsadedzināšanai, kā rezultātā īsā laikā un finansiāli izdevīgi var palielināt atjaunīgo enerģiju daļu, turpretim ilgtermiņā ir jāizveido iekārtas, kuras darbina tikai biomasa; |
| --- | --- |

65.

uzsver milzīgās iespējas, kādas ir biomasas un fosilā kurināmā (piemēram, ogļu) līdzsadedzināšanai, kā rezultātā īsā laikā un finansiāli izdevīgi var palielināt atjaunīgo enerģiju daļu, turpretim ilgtermiņā ir jāizveido iekārtas, kuras darbina tikai biomasa;

| 66. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka to nodokļu politika nekavē biomasas ražošanas attīstību; |
| --- | --- |

66.

mudina dalībvalstis nodrošināt, ka to nodokļu politika nekavē biomasas ražošanas attīstību;

| 67. | mudina dalībvalstis pārskatīt savas nodokļu sistēmas, atcelt visus nevajadzīgos nodokļu apgrūtinājumus biomasas izmantotājiem un uzskata nodokļu samazinājumus par efektīvu stimulu; |
| --- | --- |

67.

mudina dalībvalstis pārskatīt savas nodokļu sistēmas, atcelt visus nevajadzīgos nodokļu apgrūtinājumus biomasas izmantotājiem un uzskata nodokļu samazinājumus par efektīvu stimulu;

| 68. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izstrādāt rīcības plānu attiecībā uz biomasu; tomēr, tā kā tas ir sarežģīts un strīdīgs jautājums, aicina Komisiju organizēt plašas apspriešanās ar sabiedrību un ieinteresētajām pusēm, lai turpmākai rīcībai izstrādātu līdzsvarotu darba plānu ar augstiem mērķiem; |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izstrādāt rīcības plānu attiecībā uz biomasu; tomēr, tā kā tas ir sarežģīts un strīdīgs jautājums, aicina Komisiju organizēt plašas apspriešanās ar sabiedrību un ieinteresētajām pusēm, lai turpmākai rīcībai izstrādātu līdzsvarotu darba plānu ar augstiem mērķiem;

| 69. | uzskata, ka ES nedrīkst izmantot veicināšanas pasākumus biomasas plašākai izmantošanai atjaunīgās enerģijas ražošanā, izmantojot ilgtspējīgas ražošanas metodes, kā attaisnojumu tam, lai neveiktu pētniecību ar mērķi panākt lielāku enerģijas efektivitāti (degvielai, apkurei, elektrībai u.c. izmantojamās enerģijas daudzuma samazināšana), kas ir viens no iespējamiem līdzekļiem lauksaimnieku finansiālā sloga samazināšanai; |
| --- | --- |

69.

uzskata, ka ES nedrīkst izmantot veicināšanas pasākumus biomasas plašākai izmantošanai atjaunīgās enerģijas ražošanā, izmantojot ilgtspējīgas ražošanas metodes, kā attaisnojumu tam, lai neveiktu pētniecību ar mērķi panākt lielāku enerģijas efektivitāti (degvielai, apkurei, elektrībai u.c. izmantojamās enerģijas daudzuma samazināšana), kas ir viens no iespējamiem līdzekļiem lauksaimnieku finansiālā sloga samazināšanai;

| 70. | aicina ģenētiski modificēto organismu audzēšanai un to izmantošanai pārtikas produktu ražošanā piemērojamos noteikumus par līdzāspastāvēšanu un marķēšanu attiecināt arī uz atjaunīgās enerģijas jomu; |
| --- | --- |

70.

aicina ģenētiski modificēto organismu audzēšanai un to izmantošanai pārtikas produktu ražošanā piemērojamos noteikumus par līdzāspastāvēšanu un marķēšanu attiecināt arī uz atjaunīgās enerģijas jomu;

| 71. | atzīst KLP ieguldījumu atjaunīgās enerģijas ražošanā ar biomasas un biodegvielas palīdzību un mudina arī turpmāk attīstīt un izmantot šos enerģijas veidus; uzskata par vajadzīgu palielināt ieguldījumu shēmu līdzfinansēšanas iespējas no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un citiem struktūrfondiem, lai nodrošinātu atjaunīgās enerģijas līdzsvarotu un racionālu attīstību un izmantošanu, ar nosacījumu, ka šī enerģija un tās izmantošanas ietekme uz vidi ir labvēlīga un atbilst ilgtspējīgas ražošanas metodēm; |
| --- | --- |

71.

atzīst KLP ieguldījumu atjaunīgās enerģijas ražošanā ar biomasas un biodegvielas palīdzību un mudina arī turpmāk attīstīt un izmantot šos enerģijas veidus; uzskata par vajadzīgu palielināt ieguldījumu shēmu līdzfinansēšanas iespējas no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un citiem struktūrfondiem, lai nodrošinātu atjaunīgās enerģijas līdzsvarotu un racionālu attīstību un izmantošanu, ar nosacījumu, ka šī enerģija un tās izmantošanas ietekme uz vidi ir labvēlīga un atbilst ilgtspējīgas ražošanas metodēm;

| 72. | prasa pirmām kārtām veicināt lauksaimniecības un mežsaimniecības blakusproduktu, tostarp neproduktīvās lauksaimniecības teritorijās audzētu augu, griezto zaru un mežsaimniecības blakusproduktu (koksnes atkritumu) izmantošanu enerģijas ražošanā, lai lielā mērā izslēgtu konkurenci pārtikas produktu ražošanai; |
| --- | --- |

72.

prasa pirmām kārtām veicināt lauksaimniecības un mežsaimniecības blakusproduktu, tostarp neproduktīvās lauksaimniecības teritorijās audzētu augu, griezto zaru un mežsaimniecības blakusproduktu (koksnes atkritumu) izmantošanu enerģijas ražošanā, lai lielā mērā izslēgtu konkurenci pārtikas produktu ražošanai;

| 73. | atzīst atjaunīgās enerģijas ražošanas potenciālu, lai vienlaicīgi un efektīvi dažādotu un nodrošinātu zemnieku saimniecību ienākumus, radītu darba vietas, aizsargātu dabu un ražotu tīru enerģiju; tomēr uzsver, ka pārtikas apgādes drošībai arī turpmāk jābūt prioritārai salīdzinājumā ar enerģijas ražošanu; tāpēc uzskata, ka jāveic pasākumi, lai lauksaimniecībai labvēlīgās vietās novērstu pārtikas produktu ražošanas aizstāšanu ar enerģijas ražošanu, kā arī pārtikas produktu importa palielināšanos ES; |
| --- | --- |

73.

atzīst atjaunīgās enerģijas ražošanas potenciālu, lai vienlaicīgi un efektīvi dažādotu un nodrošinātu zemnieku saimniecību ienākumus, radītu darba vietas, aizsargātu dabu un ražotu tīru enerģiju; tomēr uzsver, ka pārtikas apgādes drošībai arī turpmāk jābūt prioritārai salīdzinājumā ar enerģijas ražošanu; tāpēc uzskata, ka jāveic pasākumi, lai lauksaimniecībai labvēlīgās vietās novērstu pārtikas produktu ražošanas aizstāšanu ar enerģijas ražošanu, kā arī pārtikas produktu importa palielināšanos ES;

| 74. | atzīst, ka mežsaimniecības nozare ir nepietiekami izmantots avots, kam var būt liela nozīme ne tikai biomasas tirgus attīstīšanā un paplašināšanā, bet arī enerģijas avota tuvināšanā patērētājam; |
| --- | --- |

74.

atzīst, ka mežsaimniecības nozare ir nepietiekami izmantots avots, kam var būt liela nozīme ne tikai biomasas tirgus attīstīšanā un paplašināšanā, bet arī enerģijas avota tuvināšanā patērētājam;

Jauninājumu joma — labākas koordinācijas starp Eiropas, dalībvalsts un vietējo un reģionālo līmeni nozīmība

| 75. | uzstāj uz to, ka saskaņotu Eiropas atjaunīgās enerģijas un enerģijas efektīvas izmantošanas stratēģiju var īstenot tikai ar labākas mijiedarbības starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem palīdzību; īpaši uzsver vietējā un reģionālā līmeņa nozīmību šajā stratēģijā; |
| --- | --- |

75.

uzstāj uz to, ka saskaņotu Eiropas atjaunīgās enerģijas un enerģijas efektīvas izmantošanas stratēģiju var īstenot tikai ar labākas mijiedarbības starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem palīdzību; īpaši uzsver vietējā un reģionālā līmeņa nozīmību šajā stratēģijā;

| 76. | aicina izstrādāt jaunu programmu “Sapratīga enerģija Eiropai” saistībā ar finanšu plānu 2007.–2013. gadam, piešķirot tai ievērojami palielinātu finansējumu, lai paplašinātu labākās prakses izplatīšanu un stimulētu atjaunīgās enerģijas 100 % izmantošanu; |
| --- | --- |

76.

aicina izstrādāt jaunu programmu “Sapratīga enerģija Eiropai” saistībā ar finanšu plānu 2007.–2013. gadam, piešķirot tai ievērojami palielinātu finansējumu, lai paplašinātu labākās prakses izplatīšanu un stimulētu atjaunīgās enerģijas 100 % izmantošanu;

| 77. | atbalsta Komisijas viedokli, ka atjaunīgās enerģijas veicināšanai nākotnē jākļūst par vienu no Eiropas struktūrpolitikas pamatelementiem; uzsver, ka tas pavērs jaunas iespējas jaunajām dalībvalstīm, it īpaši to mazo un vidējo uzņēmumu stiprināšanā; |
| --- | --- |

77.

atbalsta Komisijas viedokli, ka atjaunīgās enerģijas veicināšanai nākotnē jākļūst par vienu no Eiropas struktūrpolitikas pamatelementiem; uzsver, ka tas pavērs jaunas iespējas jaunajām dalībvalstīm, it īpaši to mazo un vidējo uzņēmumu stiprināšanā;

Pētniecība un attīstība — prioritāte atjaunīgajai enerģijai un enerģijas efektīvai izmantošanai

| 78. | atzīmē, ka saules termoelektroenerģija, jūras izcelsmes neizsīkstošie enerģijas avoti, tādi kā jūras straumju, viļņu, paisuma un osmozes enerģija, ir atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas jaunas potenciālās jomas un ka tajās ir jāveic būtiski ieguldījumi no ES pētniecības un attīstības programmu līdzekļiem; |
| --- | --- |

78.

atzīmē, ka saules termoelektroenerģija, jūras izcelsmes neizsīkstošie enerģijas avoti, tādi kā jūras straumju, viļņu, paisuma un osmozes enerģija, ir atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas jaunas potenciālās jomas un ka tajās ir jāveic būtiski ieguldījumi no ES pētniecības un attīstības programmu līdzekļiem;

| 79. | atzinīgi vērtē ES vadošo lomu pasaulē atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

79.

atzinīgi vērtē ES vadošo lomu pasaulē atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju jomā;

| 80. | atzīmē, ka enerģijas jomā visām jaunajām enerģijas tehnoloģijām pirmajos attīstības gados vajadzīgs zināms finansiāls atbalsts, un uzsver to, ka Starptautiskā enerģētikas aģentūra norādījusi, ka laikā no 1974. līdz 2001. gadam atjaunīgās enerģijas pētījumiem piešķirti tikai 8,2 % no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) valstu kopējā līdzekļu apjoma pētniecībai un attīstībai enerģijas jomā; |
| --- | --- |

80.

atzīmē, ka enerģijas jomā visām jaunajām enerģijas tehnoloģijām pirmajos attīstības gados vajadzīgs zināms finansiāls atbalsts, un uzsver to, ka Starptautiskā enerģētikas aģentūra norādījusi, ka laikā no 1974. līdz 2001. gadam atjaunīgās enerģijas pētījumiem piešķirti tikai 8,2 % no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) valstu kopējā līdzekļu apjoma pētniecībai un attīstībai enerģijas jomā;

| 81. | uzstāj, ka gaidāmajā 7. Pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pamatprogrammas konkrētās programmās ievērojama summa jāpiešķir atjaunīgajai enerģijai un enerģijas efektīvai izmantošanai, ņemot vērā daudzos ieguvumus, ko atjaunojami enerģijas avoti dotu klimata pārmaiņām, neatkarīgai enerģijas piegādei un enerģijas piegādes drošumam; |
| --- | --- |

81.

uzstāj, ka gaidāmajā 7. Pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pamatprogrammas konkrētās programmās ievērojama summa jāpiešķir atjaunīgajai enerģijai un enerģijas efektīvai izmantošanai, ņemot vērā daudzos ieguvumus, ko atjaunojami enerģijas avoti dotu klimata pārmaiņām, neatkarīgai enerģijas piegādei un enerģijas piegādes drošumam;

| 82. | uzsver, ka 7. Pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pamatprogrammā jāparedz palielināts finansējums neizsīkstošiem enerģijas avotiem un enerģijas efektīvai izmantošanai; uzsver vajadzību novērst plaisu starp atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju demonstrēšanu, izplatīšanu un tirgvedību, kā arī koncentrēt uzmanību uz pētniecību piekrastes vēja parku jomā; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka 7. Pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pamatprogrammā jāparedz palielināts finansējums neizsīkstošiem enerģijas avotiem un enerģijas efektīvai izmantošanai; uzsver vajadzību novērst plaisu starp atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju demonstrēšanu, izplatīšanu un tirgvedību, kā arī koncentrēt uzmanību uz pētniecību piekrastes vēja parku jomā;

| 83. | uzstāj, ka Kopienas galvenie finanšu instrumenti — proti, struktūrfondi un Kohēzijas fonds, kā arī finansiālais atbalsts, kas pieejams saistībā ar Kopienas starptautiskās palīdzības programmām, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, jāorientē uz plaša mēroga ieguldījumiem jaunās un efektīvās atjaunīgās enerģijas un enerģijas saglabāšanas tehnoloģijās; |
| --- | --- |

83.

uzstāj, ka Kopienas galvenie finanšu instrumenti — proti, struktūrfondi un Kohēzijas fonds, kā arī finansiālais atbalsts, kas pieejams saistībā ar Kopienas starptautiskās palīdzības programmām, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, jāorientē uz plaša mēroga ieguldījumiem jaunās un efektīvās atjaunīgās enerģijas un enerģijas saglabāšanas tehnoloģijās;

| 84. | aicina Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) izvirzīt aizvien augstākus mērķus attiecībā uz atjaunīgās enerģijas īpatsvaru savā ar enerģijas jomu saistīto aizdevumu portfelī, kā arī noteikt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas novēršanu par vienu no obligātiem kritērijiem atbalstāmo projektu atlasē; |
| --- | --- |

84.

aicina Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) izvirzīt aizvien augstākus mērķus attiecībā uz atjaunīgās enerģijas īpatsvaru savā ar enerģijas jomu saistīto aizdevumu portfelī, kā arī noteikt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas novēršanu par vienu no obligātiem kritērijiem atbalstāmo projektu atlasē;

| 85. | uzskata, ka jāparedz tehnoloģiskas platformas saules elektroenerģijas ražošanai, vēja enerģijai, biomasai un atjaunīgās enerģijas integrēšanai celtniecības nozarē, tostarp uz neizsīkstošiem enerģijas avotiem balstītai kombinētai siltuma un enerģijas ražošanai un rajona centralizētai apkures/atvēsināšanas sistēmai (CHP/DHC); |
| --- | --- |

85.

uzskata, ka jāparedz tehnoloģiskas platformas saules elektroenerģijas ražošanai, vēja enerģijai, biomasai un atjaunīgās enerģijas integrēšanai celtniecības nozarē, tostarp uz neizsīkstošiem enerģijas avotiem balstītai kombinētai siltuma un enerģijas ražošanai un rajona centralizētai apkures/atvēsināšanas sistēmai (CHP/DHC);

| 86. | mudina dalībvalstis veikt ieguldījumus izglītībā, kas saistīta ar atjaunīgo enerģiju, lai nodrošinātu profesionālo operatoru un plašas sabiedrības labāku informētību; |
| --- | --- |

86.

mudina dalībvalstis veikt ieguldījumus izglītībā, kas saistīta ar atjaunīgo enerģiju, lai nodrošinātu profesionālo operatoru un plašas sabiedrības labāku informētību;

| 87. | uzskata, ka steidzami jāveic pētījumi, jo īpaši tādas enerģijas apjoma prognozēšanas un tās pagaidu uzglabāšanas jomā, ko iegūst no gaistošiem avotiem, tādiem kā vēja un saules enerģija; |
| --- | --- |

87.

uzskata, ka steidzami jāveic pētījumi, jo īpaši tādas enerģijas apjoma prognozēšanas un tās pagaidu uzglabāšanas jomā, ko iegūst no gaistošiem avotiem, tādiem kā vēja un saules enerģija;

| 88. | aicina paplašināt pašreizējās informācijas apmaiņas procedūras un uzlabot datu bāzu pārredzamību, lai ļautu attīstīties daudzpusīgākai sadarbībai vides pētījumu un plānošanas jomā; |
| --- | --- |

88.

aicina paplašināt pašreizējās informācijas apmaiņas procedūras un uzlabot datu bāzu pārredzamību, lai ļautu attīstīties daudzpusīgākai sadarbībai vides pētījumu un plānošanas jomā;

Eksporta stratēģija un politikas izstrāde

| 89. | uzstāj, ka ES ir atbildīga par palīdzības sniegšanu vismazāk un mazāk attīstītām valstīm, kā arī valstīm ar attīstības procesā esošu tirgus ekonomiku pielāgotu atjaunīgo tehnoloģiju veicināšanā un finansēšanā; |
| --- | --- |

89.

uzstāj, ka ES ir atbildīga par palīdzības sniegšanu vismazāk un mazāk attīstītām valstīm, kā arī valstīm ar attīstības procesā esošu tirgus ekonomiku pielāgotu atjaunīgo tehnoloģiju veicināšanā un finansēšanā;

| 90. | aicina ES arī turpmāk saglabāt vadošo lomu pasaulē šajā jomā, pildīt no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim notikušajā Johannesburgas Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību uzņemtās saistības, kā arī izmantot savu ietekmi, lai attiecīgajās starptautiskajās struktūrās tālāk stiprinātu efektīvu atjaunīgās enerģijas plašākas izmantošanas politiku; |
| --- | --- |

90.

aicina ES arī turpmāk saglabāt vadošo lomu pasaulē šajā jomā, pildīt no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim notikušajā Johannesburgas Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību uzņemtās saistības, kā arī izmantot savu ietekmi, lai attiecīgajās starptautiskajās struktūrās tālāk stiprinātu efektīvu atjaunīgās enerģijas plašākas izmantošanas politiku;

| 91. | uzsver neizsīkstošo enerģijas avotu nozīmību attīstības sadarbības jomā un EK-Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecībās; |
| --- | --- |

91.

uzsver neizsīkstošo enerģijas avotu nozīmību attīstības sadarbības jomā un EK-Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecībās;

| 92. | aicina Komisiju vairāk atbalstīt saules termoelektrostaciju tehnoloģijas izmantošanu Vidusjūras reģiona dienvidos un austrumos; |
| --- | --- |

92.

aicina Komisiju vairāk atbalstīt saules termoelektrostaciju tehnoloģijas izmantošanu Vidusjūras reģiona dienvidos un austrumos;

| 93. | atzīmē, ka pastāv ļoti lielas iespējas sadarbībai ar Ziemeļāfrikas un Vidusjūras reģiona valstīm saules, ģeotermiskās un vēja enerģijas ieguvē, šo reģionu tālākai attīstībai, kā arī tehnoloģiju eksportam no ES tirgus un elektroenerģijas importam uz ES tirgu; |
| --- | --- |

93.

atzīmē, ka pastāv ļoti lielas iespējas sadarbībai ar Ziemeļāfrikas un Vidusjūras reģiona valstīm saules, ģeotermiskās un vēja enerģijas ieguvē, šo reģionu tālākai attīstībai, kā arī tehnoloģiju eksportam no ES tirgus un elektroenerģijas importam uz ES tirgu;

| 94. | aicina ES palīdzēt veicināt atjaunīgās enerģijas izmantošanu jaunattīstības valstīs, lai samazinātu nabadzību, novērstu konfliktus un sekmētu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

94.

aicina ES palīdzēt veicināt atjaunīgās enerģijas izmantošanu jaunattīstības valstīs, lai samazinātu nabadzību, novērstu konfliktus un sekmētu ilgtspējīgu attīstību;

| 95. | aicina Komisiju un Padomi ilgtspējīgas energoapgādes veicināšanu uzskatīt par prioritāti palīdzības attīstības jomā un it īpaši nabadzības samazināšanas stratēģijās un mudināt vadošās finanšu iestādes, tādas kā EIB, ERAB, Pasaules banka, kā arī dalībvalstu eksportkredīta aģentūras piešķirt prioritāti ieguldījumiem neizsīkstošiem enerģijas avotiem un enerģijas efektīvai izmantošanai, lai veicinātu un atvieglotu attīstību šajā jomā; |
| --- | --- |

95.

aicina Komisiju un Padomi ilgtspējīgas energoapgādes veicināšanu uzskatīt par prioritāti palīdzības attīstības jomā un it īpaši nabadzības samazināšanas stratēģijās un mudināt vadošās finanšu iestādes, tādas kā EIB, ERAB, Pasaules banka, kā arī dalībvalstu eksportkredīta aģentūras piešķirt prioritāti ieguldījumiem neizsīkstošiem enerģijas avotiem un enerģijas efektīvai izmantošanai, lai veicinātu un atvieglotu attīstību šajā jomā;

Eiropas Savienības iestādes kā labākie paraugi atjaunīgās enerģijas izmantošanā

| 96. | aicina ES iestādes Eiropas pilsoņiem rādītu pozitīvus un redzamus piemērus, pielietojot atjaunīgās enerģijas veidus savās ēkās un transporta līdzekļos; |
| --- | --- |

96.

aicina ES iestādes Eiropas pilsoņiem rādītu pozitīvus un redzamus piemērus, pielietojot atjaunīgās enerģijas veidus savās ēkās un transporta līdzekļos;

| 97. | aicina Parlamenta Prezidiju uzņemties ilgtermiņa saistības pakāpeniski palielināt atjaunīgo enerģiju izmantošanu elektropiegādē, apkurē, dzesēšanā un Parlamentam nepieciešamo pārvadājumu veikšanā, kā arī apvienot šos centienus ar pasākumiem lietderīgākai enerģijas izmantošanai Parlamenta darbībā;
  *
  - * |
| --- | --- |

97.

aicina Parlamenta Prezidiju uzņemties ilgtermiņa saistības pakāpeniski palielināt atjaunīgo enerģiju izmantošanu elektropiegādē, apkurē, dzesēšanā un Parlamentam nepieciešamo pārvadājumu veikšanā, kā arī apvienot šos centienus ar pasākumiem lietderīgākai enerģijas izmantošanai Parlamenta darbībā;

*

- *

| 98. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

98.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 283, 27.10.2001., 33. lpp.

(2)  OV L 123, 17. 5. 2003., 42. lpp.

(3)  OV C 103 E, 29.4.2004., 838. lpp.

(4)  OV L 1, 4.01.2003., 65. lpp.

(5)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/75/EK (OV L 157, 30.4.2004., 100. lpp.).

(6)  OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

P6_TA(2005)0366

Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programma

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu — ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu (2004/2162(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam — nākotnes pamatnostādnes” (KOM(2001)0370) un tās 2003. gada 12. februāra rezolūciju šajā jautājumā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam — nākotnes pamatnostādnes” (KOM(2001)0370) un tās 2003. gada 12. februāra rezolūciju šajā jautājumā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas drošiem un inteliģentiem transportlīdzekļiem” (KOM(2003)0542), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas drošiem un inteliģentiem transportlīdzekļiem” (KOM(2003)0542),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas Satiksmes drošības rīcības programma: Ņemot vērā satiksmes negadījumos cietušo skaitu Eiropas Savienībā līdz 2010. gadam: Kopējā atbildība” (KOM(2003)0311) un tās jaunāko publikāciju 2004. gada oktobrī “Glābsim 20000 dzīvību uz mūsu ceļiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas Satiksmes drošības rīcības programma: Ņemot vērā satiksmes negadījumos cietušo skaitu Eiropas Savienībā līdz 2010. gadam: Kopējā atbildība” (KOM(2003)0311) un tās jaunāko publikāciju 2004. gada oktobrī “Glābsim 20000 dzīvību uz mūsu ceļiem”,

| — | ņemot vērā 2004. gada 6. aprīļa Komisijas Ieteikumu 2004/345/EK par īstenošanas pasākumiem ceļu drošības jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 6. aprīļa Komisijas Ieteikumu 2004/345/EK par īstenošanas pasākumiem ceļu drošības jomā (2),

| — | ņemot vērā 2003. gada 24. oktobra Veronas deklarāciju, kā arī 2004. gada 25. un 26. oktobrī notikušās Otrās Veronas konferences slēdzienus un no tiem izrietošās ES transporta ministru saistības attiecībā uz satiksmes drošību kā prioritāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 24. oktobra Veronas deklarāciju, kā arī 2004. gada 25. un 26. oktobrī notikušās Otrās Veronas konferences slēdzienus un no tiem izrietošās ES transporta ministru saistības attiecībā uz satiksmes drošību kā prioritāti,

| — | ņemot vērā Eiropas Ceļu satiksmes drošības hartu, kas pievienota augstākminētajam Komisijas paziņojumam par Eiropas ceļu drošības rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ceļu satiksmes drošības hartu, kas pievienota augstākminētajam Komisijas paziņojumam par Eiropas ceļu drošības rīcības programmu,

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0225/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0225/2005),

| A. | tā kā ES mērķis ir līdz 2010. gadam uz pusi samazināt satiksmes negadījumos cietušo skaitu, kā arī apstākli, ka pašreiz Eiropas Komisijas īstenojamie termiņa vidusposma pārskati par Eiropas Satiksmes drošības rīcības programmu ir atzinīgi vērtējami, |
| --- | --- |

A.

tā kā ES mērķis ir līdz 2010. gadam uz pusi samazināt satiksmes negadījumos cietušo skaitu, kā arī apstākli, ka pašreiz Eiropas Komisijas īstenojamie termiņa vidusposma pārskati par Eiropas Satiksmes drošības rīcības programmu ir atzinīgi vērtējami,

| B. | tā kā svarīgu darbu veic e–forums drošības jautājumos, kurā piedalās iespaidīgs ieinteresēto pušu skaits, |
| --- | --- |

B.

tā kā svarīgu darbu veic e–forums drošības jautājumos, kurā piedalās iespaidīgs ieinteresēto pušu skaits,

| C. | tā kā tādu tiesību aktu ieviešana, kas attiecas uz ātruma, alkohola un drošības jostu problēmām, ir jāpamato ar informācijas apmaiņu par labāko praksi, |
| --- | --- |

C.

tā kā tādu tiesību aktu ieviešana, kas attiecas uz ātruma, alkohola un drošības jostu problēmām, ir jāpamato ar informācijas apmaiņu par labāko praksi,

| D. | tā kā ir vispāratzīts, ka ātruma pārsniegšana vai braukšana ar ātrumu, kas neatbilst ceļa apstākļiem, auto vadīšana alkohola reibumā, narkotisko vielu vai īpašu medikamentu ietekmē un drošības jostu nepareiza izmantošana izraisa postošas sekas ceļu satiksmes drošībā, par ko liecina šo faktoru izraisītais nāves gadījumu, ievainoto un invalīdu skaits; tā kā, lai gan ir veikti jau daudzi pasākumi, bet lielais satiksmes negadījumos bojā gājušo skaits liecina, ka jāveic vel vairāk, lai panāktu noteikto mērķi līdz 2010. gadam; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir vispāratzīts, ka ātruma pārsniegšana vai braukšana ar ātrumu, kas neatbilst ceļa apstākļiem, auto vadīšana alkohola reibumā, narkotisko vielu vai īpašu medikamentu ietekmē un drošības jostu nepareiza izmantošana izraisa postošas sekas ceļu satiksmes drošībā, par ko liecina šo faktoru izraisītais nāves gadījumu, ievainoto un invalīdu skaits; tā kā, lai gan ir veikti jau daudzi pasākumi, bet lielais satiksmes negadījumos bojā gājušo skaits liecina, ka jāveic vel vairāk, lai panāktu noteikto mērķi līdz 2010. gadam;

| E. | tā kā attiecībā uz ceļu satiksmes drošību ES ir īpašas saistības, kas skaidri noteiktas Līgumos, un tai ir pilnvaras rīkoties jomās, kurās ES rīcība varētu radīt uzlabojumu pasākumiem, ko veic dalībvalstis, kā arī tādos citos būtiski svarīgos jautājumos kā drošības jostu izmantošana un autovadītāju apliecības; tā kā ES darbības joma ir paplašinājusies un tādējādi aptver vēl 80 miljonus iedzīvotāju, |
| --- | --- |

E.

tā kā attiecībā uz ceļu satiksmes drošību ES ir īpašas saistības, kas skaidri noteiktas Līgumos, un tai ir pilnvaras rīkoties jomās, kurās ES rīcība varētu radīt uzlabojumu pasākumiem, ko veic dalībvalstis, kā arī tādos citos būtiski svarīgos jautājumos kā drošības jostu izmantošana un autovadītāju apliecības; tā kā ES darbības joma ir paplašinājusies un tādējādi aptver vēl 80 miljonus iedzīvotāju,

| F. | tā kā informācijas apmaiņai par labāko praksi ir īpaši svarīga loma ceļu satiksmes negadījumu novēršanā, no kuriem 65 % notiek pilsētās, 30 % ārpus pilsētām un ne vairāk kā 5 % uz automaģistrālēm, |
| --- | --- |

F.

tā kā informācijas apmaiņai par labāko praksi ir īpaši svarīga loma ceļu satiksmes negadījumu novēršanā, no kuriem 65 % notiek pilsētās, 30 % ārpus pilsētām un ne vairāk kā 5 % uz automaģistrālēm,

| G. | ņemot vērā, ka ik gadu vairāk nekā 40 000 nāves gadījumu ES izraisa ceļu satiksmes negadījumi, un turklāt tie rada ne tikai nepieļaujamas cilvēku ciešanas, bet arī ar šiem negadījumiem saistītas tiešas un netiešas izmaksas, kas ES novērtētas aptuveni EUR 180 miljardu apmērā vai 2 % no ES IKP; |
| --- | --- |

G.

ņemot vērā, ka ik gadu vairāk nekā 40 000 nāves gadījumu ES izraisa ceļu satiksmes negadījumi, un turklāt tie rada ne tikai nepieļaujamas cilvēku ciešanas, bet arī ar šiem negadījumiem saistītas tiešas un netiešas izmaksas, kas ES novērtētas aptuveni EUR 180 miljardu apmērā vai 2 % no ES IKP;

| H. | ar gandarījumu atzīmējot, ka transportlīdzekļi mūsdienās ir četras reizes drošāki nekā 1970. gadā; tas ir fakts, kas ir nozīmīgi ietekmējis nāves gadījumu samazināšanos par 50 % ES 15 dalībvalstīs kopš 1970. gada laika periodā, kad satiksmes apjoms ir trīskāršojies; |
| --- | --- |

H.

ar gandarījumu atzīmējot, ka transportlīdzekļi mūsdienās ir četras reizes drošāki nekā 1970. gadā; tas ir fakts, kas ir nozīmīgi ietekmējis nāves gadījumu samazināšanos par 50 % ES 15 dalībvalstīs kopš 1970. gada laika periodā, kad satiksmes apjoms ir trīskāršojies;

| I. | izsakot bažas par zemo ceļu satiksmes drošības līmeni dažās dalībvalstīs, it īpaši vairākās no 10 jaunajām dalībvalstīm; norādot, ja visas dalībvalstis sasniegtu tādus pašus rezultātus kā Apvienotā Karaliste un Zviedrijai, nāves gadījumu skaits ES 25 dalībvalstīs samazinātos gadā līdz 17 000, kas būtu samazinājums par 39 % un tādējādi ievērojams panākums, bet tomēr nesasniegtu mērķi par samazinājumu 50 % apmērā; |
| --- | --- |

I.

izsakot bažas par zemo ceļu satiksmes drošības līmeni dažās dalībvalstīs, it īpaši vairākās no 10 jaunajām dalībvalstīm; norādot, ja visas dalībvalstis sasniegtu tādus pašus rezultātus kā Apvienotā Karaliste un Zviedrijai, nāves gadījumu skaits ES 25 dalībvalstīs samazinātos gadā līdz 17 000, kas būtu samazinājums par 39 % un tādējādi ievērojams panākums, bet tomēr nesasniegtu mērķi par samazinājumu 50 % apmērā;

| 1. | Uzsver, ka visu iesaistīto pušu, proti, ES, dalībvalstu, reģionālo un vietējo pašvaldību iestāžu, rūpniecības uzņēmumu, organizāciju un atsevišķu personu atbildība par to, lai uzsāktu konkrētus pozitīvus un saskaņotus iespējamos pasākumus, lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību tā, ka tiek sasniegts kopīgi noteiktais mērķis par nelaimes gadījumos cietušo skata samazināšanu uz pusi līdz 2010. gadam; uzsver, ka bez ierobežojumiem jāņem vērā subsidiaritātes princips, tomēr, ievērojot izšķirošo atbildību ES līmenī, tās kompetencē ir vajadzīgā politiskā pamatojuma radīšana, un ar šo principu nedrīkst aizbildināties, lai attaisnotu pašapmierinātību un bezdarbību; |
| --- | --- |

1.

Uzsver, ka visu iesaistīto pušu, proti, ES, dalībvalstu, reģionālo un vietējo pašvaldību iestāžu, rūpniecības uzņēmumu, organizāciju un atsevišķu personu atbildība par to, lai uzsāktu konkrētus pozitīvus un saskaņotus iespējamos pasākumus, lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību tā, ka tiek sasniegts kopīgi noteiktais mērķis par nelaimes gadījumos cietušo skata samazināšanu uz pusi līdz 2010. gadam; uzsver, ka bez ierobežojumiem jāņem vērā subsidiaritātes princips, tomēr, ievērojot izšķirošo atbildību ES līmenī, tās kompetencē ir vajadzīgā politiskā pamatojuma radīšana, un ar šo principu nedrīkst aizbildināties, lai attaisnotu pašapmierinātību un bezdarbību;

| 2. | Atzinīgi vērtē plānoto Komisijas vidējā termiņa pārskatu par dalībvalstu panākto progresu, īstenojot Eiropas Satiksmes drošības Rīcības programmu; |
| --- | --- |

2.

Atzinīgi vērtē plānoto Komisijas vidējā termiņa pārskatu par dalībvalstu panākto progresu, īstenojot Eiropas Satiksmes drošības Rīcības programmu;

| 3. | Mudina Komisiju tās Satiksmes drošības rīcības programmas termiņa vidusposma pārskatā ierosināt visaptverošu un pastāvīgu ES Satiksmes drošības struktūru, kurā sīki atspoguļotu visas svarīgās satiksmes drošības jomas, noteiktu ES un dalībvalstu mērķi un papildu pasākumi, kā arī ik gadu publicētu informāciju par sasniegtajiem rezultātiem, salīdzinot ar noteiktajiem mērķiem, un paredzot to plašai auditorijai; |
| --- | --- |

3.

Mudina Komisiju tās Satiksmes drošības rīcības programmas termiņa vidusposma pārskatā ierosināt visaptverošu un pastāvīgu ES Satiksmes drošības struktūru, kurā sīki atspoguļotu visas svarīgās satiksmes drošības jomas, noteiktu ES un dalībvalstu mērķi un papildu pasākumi, kā arī ik gadu publicētu informāciju par sasniegtajiem rezultātiem, salīdzinot ar noteiktajiem mērķiem, un paredzot to plašai auditorijai;

| 4. | Izsaka nožēlu, ka augstāk minētajā Komisijas paziņojumā par Eiropas Satiksmes drošības rīcības programmu nebija iekļauts otrās Rīcības programmas ceļu satiksmes drošības jautājumos (1997.-2001.) novērtējums, jo šis novērtējums ir svarīgs, lai izvairītos no kļūdu atkārtošanas; turklāt izsaka nožēlu, ka paziņojumā nebija iekļautas specifiskās ceļu satiksmes drošības problēmas pilsētu teritorijās; |
| --- | --- |

4.

Izsaka nožēlu, ka augstāk minētajā Komisijas paziņojumā par Eiropas Satiksmes drošības rīcības programmu nebija iekļauts otrās Rīcības programmas ceļu satiksmes drošības jautājumos (1997.-2001.) novērtējums, jo šis novērtējums ir svarīgs, lai izvairītos no kļūdu atkārtošanas; turklāt izsaka nožēlu, ka paziņojumā nebija iekļautas specifiskās ceļu satiksmes drošības problēmas pilsētu teritorijās;

| 5. | Aicina Komisiju izstrādāt tādu ilgtermiņa ceļu satiksmes drošības koncepciju, kas aptvertu laika periodu arī pēc 2010. gada, un kurā būtu norādīti vajadzīgie pasākumi, lai izvairītos no ceļu satiksmes negadījumu izraisītiem nāves gadījumiem un smagi ievainotajiem (“nulles perspektīva”); |
| --- | --- |

5.

Aicina Komisiju izstrādāt tādu ilgtermiņa ceļu satiksmes drošības koncepciju, kas aptvertu laika periodu arī pēc 2010. gada, un kurā būtu norādīti vajadzīgie pasākumi, lai izvairītos no ceļu satiksmes negadījumu izraisītiem nāves gadījumiem un smagi ievainotajiem (“nulles perspektīva”);

| 6. | uzskata, ka Komisijai jāveicina pāreja uz sabiedriskā transporta un nemotorizētu vieglo satiksmes līdzekļu izmantošanu, lai tādējādi uzlabotu ceļu satiksmes drošību; uzskata, ka šajā sakarībā ir nepieciešams skaidra politiskā atbalsta struktūra; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Komisijai jāveicina pāreja uz sabiedriskā transporta un nemotorizētu vieglo satiksmes līdzekļu izmantošanu, lai tādējādi uzlabotu ceļu satiksmes drošību; uzskata, ka šajā sakarībā ir nepieciešams skaidra politiskā atbalsta struktūra;

| 7. | Uzskata, ka informācijas apmaiņa par labāko praksi un kopējo politikas jomu koordinēšana prasa labāku politikas koordināciju, tādu neapstrīdamu datu izplatīšanu, kas liek darbībā atpalikušajām ieinteresētajām pusēm “ieviest kārtību”, un strukturētāku pieeju, nekā tas ir bijis līdz šim; uzskata, ka svarīgākie uzdevumi, kuriem nepieciešama kopēja pieeja, piemēram, ir šādi:






  — | datu, kā arī drošības pasākumu indikatoru savākšana, analīze un publicēšana, |
| --- | --- | --- |

7.

Uzskata, ka informācijas apmaiņa par labāko praksi un kopējo politikas jomu koordinēšana prasa labāku politikas koordināciju, tādu neapstrīdamu datu izplatīšanu, kas liek darbībā atpalikušajām ieinteresētajām pusēm “ieviest kārtību”, un strukturētāku pieeju, nekā tas ir bijis līdz šim; uzskata, ka svarīgākie uzdevumi, kuriem nepieciešama kopēja pieeja, piemēram, ir šādi:

—

datu, kā arī drošības pasākumu indikatoru savākšana, analīze un publicēšana,

| — | statistikas saskaņošana par ceļu satiksmes negadījumiem (šādu datu iekļaušana vienotā ES datu bāzē), |
| --- | --- |

—

statistikas saskaņošana par ceļu satiksmes negadījumiem (šādu datu iekļaušana vienotā ES datu bāzē),

| — | ceļu satiksmes drošības kampaņu īstenošana visā Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ceļu satiksmes drošības kampaņu īstenošana visā Eiropas Savienībā,

| — | pētniecības programmu veicināšana un iespējama jauna tehnoloģiju ieviešana, cieši sadarbojoties ar attiecīgajiem rūpniecības uzņēmumiem un citām ieinteresētajām pusēm, |
| --- | --- |

—

pētniecības programmu veicināšana un iespējama jauna tehnoloģiju ieviešana, cieši sadarbojoties ar attiecīgajiem rūpniecības uzņēmumiem un citām ieinteresētajām pusēm,

| — | pārrobežu informācijas apmaiņas un tādu revīziju skaita palielināšana, kas ir saistītas ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu, piemēram, par automašīnas vadīšanas ilgumu un atpūtas periodu ceļu transportā, kā arī stimulu noteikšanu vienotai šo tiesību aktu interpretēšanai un piemērošanai; |
| --- | --- |

—

pārrobežu informācijas apmaiņas un tādu revīziju skaita palielināšana, kas ir saistītas ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu, piemēram, par automašīnas vadīšanas ilgumu un atpūtas periodu ceļu transportā, kā arī stimulu noteikšanu vienotai šo tiesību aktu interpretēšanai un piemērošanai;

| 8. | prasa, lai Komisija divu gadu laikā iesniedz Eiropas Parlamentam pārskatu par to, kāds būtu piemērotākais institucionālais pasākums, kas balstītos uz neatkarības un profesionālisma principu, lai novērtētu un veicinātu darbības, kuru mērķis ir ceļu satiksmes drošības uzlabošana; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai Komisija divu gadu laikā iesniedz Eiropas Parlamentam pārskatu par to, kāds būtu piemērotākais institucionālais pasākums, kas balstītos uz neatkarības un profesionālisma principu, lai novērtētu un veicinātu darbības, kuru mērķis ir ceļu satiksmes drošības uzlabošana;

| 9. | Aicina Padomes prezidentūru uzņemties 3. Veronas konferences sasaukšanu 2005. gadā un veicināt Veronas procesu, sasaistot to ar ierosināto ES Satiksmes drošības pamatkoncepciju; sagaida, ka Veronas process palīdzēs radīt nepieciešamo politisko vadību, kā tas bija ar Kārdifas vai Lisabonas procesiem, rosinot augsta līmeņa politiķus nopietni pievērsties satiksmes negadījumu samazināšanas problēmai; turklāt uzskata, ka dalībvalstu pasākumu indikatori un sagatavotie speciālistu slēdzieni var būt efektīvi, ja tos izmanto, lai uzsvērtu īpašus sasniegumus, vai norādītu trūkumus un nosauktu vārdos atbildīgās personas, tādējādi radot politisku spiedienu paredzētā drošības līmeņa sasniegšanai; |
| --- | --- |

9.

Aicina Padomes prezidentūru uzņemties 3. Veronas konferences sasaukšanu 2005. gadā un veicināt Veronas procesu, sasaistot to ar ierosināto ES Satiksmes drošības pamatkoncepciju; sagaida, ka Veronas process palīdzēs radīt nepieciešamo politisko vadību, kā tas bija ar Kārdifas vai Lisabonas procesiem, rosinot augsta līmeņa politiķus nopietni pievērsties satiksmes negadījumu samazināšanas problēmai; turklāt uzskata, ka dalībvalstu pasākumu indikatori un sagatavotie speciālistu slēdzieni var būt efektīvi, ja tos izmanto, lai uzsvērtu īpašus sasniegumus, vai norādītu trūkumus un nosauktu vārdos atbildīgās personas, tādējādi radot politisku spiedienu paredzētā drošības līmeņa sasniegšanai;

| 10. | Norāda, ka augsta līmeņa pasākumi attiecībā uz ceļu satiksmes drošību, kā tas nesen pierādījās Francijā, kur 2002. gadā sāktā kampaņa divos gados samazināja nāves gadījumus par 30 %, — īsā laikā var radīt ievērojamus rezultātus; pieprasa uzņemties lielāku politisko atbildību attiecībā uz ceļu satiksmes drošību visā ES; |
| --- | --- |

10.

Norāda, ka augsta līmeņa pasākumi attiecībā uz ceļu satiksmes drošību, kā tas nesen pierādījās Francijā, kur 2002. gadā sāktā kampaņa divos gados samazināja nāves gadījumus par 30 %, — īsā laikā var radīt ievērojamus rezultātus; pieprasa uzņemties lielāku politisko atbildību attiecībā uz ceļu satiksmes drošību visā ES;

| 11. | Atzinīgi novērtē Eiropas Ceļu satiksmes drošības hartu, jo tā skaidri parāda, ka ceļu satiksmes drošība prasa uzņemties kopēju atbildību un ieinteresētajām pusēm ļauj uzņemties saistības; tomēr izsaka bažas, ka hartai ir mazāk piekritēju, respektīvi, tai nepiemīt tik liela popularitāte, kā sākotnēji bija paredzēts; iesaka atbalstīt hartu, īstenojot kopējas iniciatīvas ES un atsevišķu dalībvalstu līmenī saistībā ar attiecīgo pasākumu ieviešanu tirgū; aicina piešķirt atbilstošus finanšu līdzekļus, tai skaitā ari no Kopienas iestādēm, kā arī izstrādāt pastiprinātu saziņas stratēģiju, lai tā atbilstu vairāku ieinteresēto pušu, tādu kā MVU uzņēmumu, interesēm un izplatītu labāko praksi visās jomās; aicina ik gadu piešķirt apbalvojumus iesaistītajām pusēm par īpašiem sasniegumiem ceļu satiksmes drošības jomā saistībā ar pasākumiem, kuriem ir īpaši liels publiskums; lūdz Komisiju pārbaudīt, vai būtu iespējams veicināt atsevišķu pilsoņu aktīvu iesaistīšanos pasākumos ceļu satiksmes drošības jomā; |
| --- | --- |

11.

Atzinīgi novērtē Eiropas Ceļu satiksmes drošības hartu, jo tā skaidri parāda, ka ceļu satiksmes drošība prasa uzņemties kopēju atbildību un ieinteresētajām pusēm ļauj uzņemties saistības; tomēr izsaka bažas, ka hartai ir mazāk piekritēju, respektīvi, tai nepiemīt tik liela popularitāte, kā sākotnēji bija paredzēts; iesaka atbalstīt hartu, īstenojot kopējas iniciatīvas ES un atsevišķu dalībvalstu līmenī saistībā ar attiecīgo pasākumu ieviešanu tirgū; aicina piešķirt atbilstošus finanšu līdzekļus, tai skaitā ari no Kopienas iestādēm, kā arī izstrādāt pastiprinātu saziņas stratēģiju, lai tā atbilstu vairāku ieinteresēto pušu, tādu kā MVU uzņēmumu, interesēm un izplatītu labāko praksi visās jomās; aicina ik gadu piešķirt apbalvojumus iesaistītajām pusēm par īpašiem sasniegumiem ceļu satiksmes drošības jomā saistībā ar pasākumiem, kuriem ir īpaši liels publiskums; lūdz Komisiju pārbaudīt, vai būtu iespējams veicināt atsevišķu pilsoņu aktīvu iesaistīšanos pasākumos ceļu satiksmes drošības jomā;

| 12. | uzsver transporta pakalpojumu pircēju aktīvas līdzdalības nozīmi ceļu satiksmes drošības uzlabošanas darbā, un aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka transporta pakalpojumu pircēji pieprasa pakalpojumu sniedzējiem ievērot ceļu satiksmes noteikumus; aicina kompetentās Eiropas Savienības, valstu un reģionālās pārvaldes iestādes, ka arī pašvaldības pieprasīt uzņēmumiem, no kuriem tās pērk transporta pakalpojumus, darbības plānu ceļu satiksmes drošības jomā; aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai, pamatojoties uz Eiropas Ceļu satiksmes drošības hartu, varētu izsniegt transporta uzņēmumiem sertifikātu par to, ka tie ievēro ceļu satiksmes noteikumus; |
| --- | --- |

12.

uzsver transporta pakalpojumu pircēju aktīvas līdzdalības nozīmi ceļu satiksmes drošības uzlabošanas darbā, un aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka transporta pakalpojumu pircēji pieprasa pakalpojumu sniedzējiem ievērot ceļu satiksmes noteikumus; aicina kompetentās Eiropas Savienības, valstu un reģionālās pārvaldes iestādes, ka arī pašvaldības pieprasīt uzņēmumiem, no kuriem tās pērk transporta pakalpojumus, darbības plānu ceļu satiksmes drošības jomā; aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai, pamatojoties uz Eiropas Ceļu satiksmes drošības hartu, varētu izsniegt transporta uzņēmumiem sertifikātu par to, ka tie ievēro ceļu satiksmes noteikumus;

| 13. | Izsaka pārliecību, ka tikai integrēta sistēmiska pieeja, kas aptver visas ceļu satiksmes drošības jomas, t.i., visus ceļa lietotājus un it īpaši autovadītājus (viņu fizisko stāvokli, apmācību, rīcību), transportlīdzekļus (aprīkojumu, drošības noteikumus, tehnisko apkopi) un infrastruktūru (ceļu tīkla stāvokli un ekspluatāciju, ceļu būves, zīmes), kā arī intensīvākas sabiedriskā transporta izmantošanas veicināšana un efektīvi tiesību akti dalībvalstīs var nodrošināt nozīmīgus un noturīgus rezultātus; |
| --- | --- |

13.

Izsaka pārliecību, ka tikai integrēta sistēmiska pieeja, kas aptver visas ceļu satiksmes drošības jomas, t.i., visus ceļa lietotājus un it īpaši autovadītājus (viņu fizisko stāvokli, apmācību, rīcību), transportlīdzekļus (aprīkojumu, drošības noteikumus, tehnisko apkopi) un infrastruktūru (ceļu tīkla stāvokli un ekspluatāciju, ceļu būves, zīmes), kā arī intensīvākas sabiedriskā transporta izmantošanas veicināšana un efektīvi tiesību akti dalībvalstīs var nodrošināt nozīmīgus un noturīgus rezultātus;

| 14. | Aicina Komisiju, dalībvalstis un to reģionālās iestādes īpaši pievērsties izglītošanas darbam par ceļu satiksmes drošību, tiesību aktiem un tādu paaugstināta riska grupu kā smago automašīnu un autobusu vadītāju un vīriešu dzimuma autovadītāju kontrolēšanai; |
| --- | --- |

14.

Aicina Komisiju, dalībvalstis un to reģionālās iestādes īpaši pievērsties izglītošanas darbam par ceļu satiksmes drošību, tiesību aktiem un tādu paaugstināta riska grupu kā smago automašīnu un autobusu vadītāju un vīriešu dzimuma autovadītāju kontrolēšanai;

| 15. | Uzskata, ka liela nozīme ir pamatīgai un augstas kvalitātes autovadītāju, autoskolu pasniedzēju un kārtības un likuma sargu apmācībai; aicina Komisiju atbalstīt tādu apmācību, kas tiek uzsākta jau pamatskolā, lai tādējādi samazinātu ceļu satiksmes negadījumu izraisīto nāves gadījumu skaitu jauniešu vidū, kā arī autovadītāju mūžizglītību, īpašu uzmanību pievēršot tādām iedzīvotāju grupām kā vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem un ieceļotājiem; atbalsta kampaņas visā Kopienā, kas jo īpaši ir paredzētas iedzīvotāju grupām, kuras īpaši bieži izdara ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumus, un kas īpašu uzmanību pievērš satiksmes negadījumu izraisīto nāves gadījumu smagākajiem cēloņiem — ātruma pārsniegšana, automašīnas vadīšana alkohola reibumā vai drošības jostu nelietošana; aicina cik vien iespējams drīz ieviest Eiropas autovadītāja apliecību, lai arī būtu iespējams laika gaitā pārbaudīt autovadītāju fizisko un garīgo veselības stāvokli, kā arī viņu auto vadīšanas prasmi; |
| --- | --- |

15.

Uzskata, ka liela nozīme ir pamatīgai un augstas kvalitātes autovadītāju, autoskolu pasniedzēju un kārtības un likuma sargu apmācībai; aicina Komisiju atbalstīt tādu apmācību, kas tiek uzsākta jau pamatskolā, lai tādējādi samazinātu ceļu satiksmes negadījumu izraisīto nāves gadījumu skaitu jauniešu vidū, kā arī autovadītāju mūžizglītību, īpašu uzmanību pievēršot tādām iedzīvotāju grupām kā vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem un ieceļotājiem; atbalsta kampaņas visā Kopienā, kas jo īpaši ir paredzētas iedzīvotāju grupām, kuras īpaši bieži izdara ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumus, un kas īpašu uzmanību pievērš satiksmes negadījumu izraisīto nāves gadījumu smagākajiem cēloņiem — ātruma pārsniegšana, automašīnas vadīšana alkohola reibumā vai drošības jostu nelietošana; aicina cik vien iespējams drīz ieviest Eiropas autovadītāja apliecību, lai arī būtu iespējams laika gaitā pārbaudīt autovadītāju fizisko un garīgo veselības stāvokli, kā arī viņu auto vadīšanas prasmi;

| 16. | atkārtoti atbalsta Komisijas ierosinājumu izpētīt, kā pieaugoša mazu transporta līdzekļu izmantošana komerciālo kravas pārvadājumu jomā ietekmē transporta drošību, ņemot vēra izglītību, braukšanas un atpūtas režīmu, kā arī ātruma ierobežojumus; aicina Komisiju nekavējoties un šajā gadījumā kopā ar juridisku risinājumu iesniegt šī pētījuma rezultātus Eiropas Parlamentam. |
| --- | --- |

16.

atkārtoti atbalsta Komisijas ierosinājumu izpētīt, kā pieaugoša mazu transporta līdzekļu izmantošana komerciālo kravas pārvadājumu jomā ietekmē transporta drošību, ņemot vēra izglītību, braukšanas un atpūtas režīmu, kā arī ātruma ierobežojumus; aicina Komisiju nekavējoties un šajā gadījumā kopā ar juridisku risinājumu iesniegt šī pētījuma rezultātus Eiropas Parlamentam.

| 17. | Atgādina, ka daudzu satiksmes negadījumu izraisīto nāves gadījumu ir saistīti ar autovadītāju pārgurumu, kā tas izriet no Lielbritānijā veikta pētījuma (3), kas parāda, ka apmēram 20 % no ceļu satiksmes negadījumiem ir izraisījis autovadītāju pārgurums ilgstošu ceļojumu laikā uz strappilsētu autoceļiem un maģistrālēm; aicina Komisiju publicēt statistikas datus par vispārējo situāciju Eiropā un atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir risināt šo problēmu; |
| --- | --- |

17.

Atgādina, ka daudzu satiksmes negadījumu izraisīto nāves gadījumu ir saistīti ar autovadītāju pārgurumu, kā tas izriet no Lielbritānijā veikta pētījuma (3), kas parāda, ka apmēram 20 % no ceļu satiksmes negadījumiem ir izraisījis autovadītāju pārgurums ilgstošu ceļojumu laikā uz strappilsētu autoceļiem un maģistrālēm; aicina Komisiju publicēt statistikas datus par vispārējo situāciju Eiropā un atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir risināt šo problēmu;

| 18. | Aicina Komisiju, dalībvalstis un to reģionālās iestādes pievērst īpašu uzmanību tādu neaizsargātu satiksmes dalībnieku aizsardzībai kā gājēji un velosipēdisti; |
| --- | --- |

18.

Aicina Komisiju, dalībvalstis un to reģionālās iestādes pievērst īpašu uzmanību tādu neaizsargātu satiksmes dalībnieku aizsardzībai kā gājēji un velosipēdisti;

| 19. | Ir norūpējies par šo neaizsargāto satiksmes dalībnieku drošību; tai skaitā par gados jaunu cilvēku drošību, kuru vidū nāves gadījumu skaits ir jo īpaši liels; atzīmē, ka nāves gadījumu risks ceļojumos ar motocikliem vai mopēdiem ir 17 reizes lielāks, nekā ceļojot ar automašīnu, un gājēji un velosipēdisti ir pakļauti deviņas reizes lielākam riskam; uzsver, ka ir nepieciešams paaugstināt ne tikai automašīnās esošo, bet arī neaizsargāto satiksmes dalībnieku drošību, tādu kā gājēji, velosipēdisti un motociklisti; uzsver nepieciešamību koncentrēties uz paaugstināta riska grupu izglītošanu, tiesību aktiem un kontroles pasākumiem ceļu satiksmes drošības jomā, izmantojot visaptverošu pieeju; aicina Komisiju ierosināt iedarbīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka vismazāk aizsargātie satiksmes dalībnieki gūtu vislielāko labumu no maksimālās aizsardzības — tādas kā brīdinošas gaismas iekārtas uz divriteņu transportlīdzekļiem; neatkāpjas no prasības, ka visiem satiksmes dalībnieki jāinformē par esošo risku un par iespējām to samazināt; atzinīgi novērtē Kopienas finansēto jauno programmu, kas paredzēta bērnu sēdekļu novērtēšanai (NPACS), kas nosaka saskaņotas testus un procedūras iedalīšanai kategorijās; aicina Eiropas Komisiju izpētīt, vai Kopienas politikā bērnu drošībai ceļu satiksmē varētu piešķirt lielāku prioritāti un vai gājēju drošību varētu īpaši ņemt vērā, veicot sadursmju testus atbilstoši Eiropas Jauno automašīnu novērtēšanas programmu (EuroNCAP) un ieviešot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvas 2003/102/EK par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību pirms sadursmes ar transportlīdzekli un sadursmes gadījumā un par Padomes Direktīvas 70/156/EEK grozījumiem (4) otro posmu; |
| --- | --- |

19.

Ir norūpējies par šo neaizsargāto satiksmes dalībnieku drošību; tai skaitā par gados jaunu cilvēku drošību, kuru vidū nāves gadījumu skaits ir jo īpaši liels; atzīmē, ka nāves gadījumu risks ceļojumos ar motocikliem vai mopēdiem ir 17 reizes lielāks, nekā ceļojot ar automašīnu, un gājēji un velosipēdisti ir pakļauti deviņas reizes lielākam riskam; uzsver, ka ir nepieciešams paaugstināt ne tikai automašīnās esošo, bet arī neaizsargāto satiksmes dalībnieku drošību, tādu kā gājēji, velosipēdisti un motociklisti; uzsver nepieciešamību koncentrēties uz paaugstināta riska grupu izglītošanu, tiesību aktiem un kontroles pasākumiem ceļu satiksmes drošības jomā, izmantojot visaptverošu pieeju; aicina Komisiju ierosināt iedarbīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka vismazāk aizsargātie satiksmes dalībnieki gūtu vislielāko labumu no maksimālās aizsardzības — tādas kā brīdinošas gaismas iekārtas uz divriteņu transportlīdzekļiem; neatkāpjas no prasības, ka visiem satiksmes dalībnieki jāinformē par esošo risku un par iespējām to samazināt; atzinīgi novērtē Kopienas finansēto jauno programmu, kas paredzēta bērnu sēdekļu novērtēšanai (NPACS), kas nosaka saskaņotas testus un procedūras iedalīšanai kategorijās; aicina Eiropas Komisiju izpētīt, vai Kopienas politikā bērnu drošībai ceļu satiksmē varētu piešķirt lielāku prioritāti un vai gājēju drošību varētu īpaši ņemt vērā, veicot sadursmju testus atbilstoši Eiropas Jauno automašīnu novērtēšanas programmu (EuroNCAP) un ieviešot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvas 2003/102/EK par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību pirms sadursmes ar transportlīdzekli un sadursmes gadījumā un par Padomes Direktīvas 70/156/EEK grozījumiem (4) otro posmu;

| 20. | Uzskata, ka pareiza un regulāra to neteikumu īstenošana, kas paredz ceļu satiksmes drošības uzlabošanu, ir svarīga; |
| --- | --- |

20.

Uzskata, ka pareiza un regulāra to neteikumu īstenošana, kas paredz ceļu satiksmes drošības uzlabošanu, ir svarīga;

| 21. | Norāda, ka esošo ceļu satiksmes noteikumu īstenošana ievērojami uzlabotu ceļu satiksmes drošību, jo lielāko daļu satiksmes negadījumu ir izraisījusi satiksmes noteikumu neievērošana; īpaši uzsver, cik svarīgi ir ievērot ātruma ierobežojumus un noteikumus par alkohola koncentrāciju asinīs, medikamentu un zāļu lietošanu, kā arī par drošības jostu un aizsargķiveru lietošanu, norādot, ka runa ir par jomām, kas pirmām kārtām ir dalībvalstu kompetencē, bet kurās ir nepieciešama koordinācija, apmainoties ar informāciju par labāko praksi; jo īpaši atzinīgi novērtē Eiropas Komisijas 2001. gada 17. janvāra Ieteikumu par maksimālās alkohola koncentrācijas noteikšanu asinīs (5) 0,5 mg/ml apmērā un mudina dalībvalstis pieņem noteikumus par šādu maksimālo robežu mudina dalībvalstis pieņem noteikumus par šādu maksimālo robežu; mudina dalībvalstis cik vien ātri iespējams īstenot Eiropas Komisijas 2004. gada 6. aprīļa Ieteikumu par tiesību aktu izpildi; (6) aicina Komisiju uzraudzīt Ieteikuma īstenošanu un, ja vajadzīgs, sniegt palīdzību dalībvalstīm, kuram nav izdevies Ieteikumu ieviest; aicina Komisiju tās rīcības programmas termiņa novērtējuma vidus posma pārskatā iekļaut informāciju par šīs īstenošanas līmeni; pamatojoties uz šo novērtējumu, aicina Komisiju ieteikt nepieciešamās juridiski saistošās prasības attiecībā maksimālo alkohola līmeni (saskaņā ar Eiropas Parlamenta ierosinājumu 0,5 mg/ml pieaugušajiem un 0,2 mg/ml iesācējiem) un drošības jostu izmantošanu; |
| --- | --- |

21.

Norāda, ka esošo ceļu satiksmes noteikumu īstenošana ievērojami uzlabotu ceļu satiksmes drošību, jo lielāko daļu satiksmes negadījumu ir izraisījusi satiksmes noteikumu neievērošana; īpaši uzsver, cik svarīgi ir ievērot ātruma ierobežojumus un noteikumus par alkohola koncentrāciju asinīs, medikamentu un zāļu lietošanu, kā arī par drošības jostu un aizsargķiveru lietošanu, norādot, ka runa ir par jomām, kas pirmām kārtām ir dalībvalstu kompetencē, bet kurās ir nepieciešama koordinācija, apmainoties ar informāciju par labāko praksi; jo īpaši atzinīgi novērtē Eiropas Komisijas 2001. gada 17. janvāra Ieteikumu par maksimālās alkohola koncentrācijas noteikšanu asinīs (5) 0,5 mg/ml apmērā un mudina dalībvalstis pieņem noteikumus par šādu maksimālo robežu mudina dalībvalstis pieņem noteikumus par šādu maksimālo robežu; mudina dalībvalstis cik vien ātri iespējams īstenot Eiropas Komisijas 2004. gada 6. aprīļa Ieteikumu par tiesību aktu izpildi; (6) aicina Komisiju uzraudzīt Ieteikuma īstenošanu un, ja vajadzīgs, sniegt palīdzību dalībvalstīm, kuram nav izdevies Ieteikumu ieviest; aicina Komisiju tās rīcības programmas termiņa novērtējuma vidus posma pārskatā iekļaut informāciju par šīs īstenošanas līmeni; pamatojoties uz šo novērtējumu, aicina Komisiju ieteikt nepieciešamās juridiski saistošās prasības attiecībā maksimālo alkohola līmeni (saskaņā ar Eiropas Parlamenta ierosinājumu 0,5 mg/ml pieaugušajiem un 0,2 mg/ml iesācējiem) un drošības jostu izmantošanu;

| 22. | Apzinās, ka ceļu satiksmes noteikumu pārrobežu izpilde joprojām ir vislielākajā mērā neapmierinoša, jo nav vienotas sistēmas, kas dalībvalstu iestādēm ļautu ierosināt lietu tiesā pret ceļu satiksmes noteikumu pārkāpējiem no kādas citas dalībvalsts (7); mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu par iedarbīgu Kopienas mēroga kampaņu, lai nodrošinātu, ka autovadītāji ievēro ceļu satiksmes noteikumus, neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī viņi vada automašīnu; mudina Komisiju izstrādāt priekšlikumu par iedarbīgu Kopienas mēroga kampaņu, kas ļautu dalībvalstīm sodīt par pārkāpumiem un piemērot sankcijas; konstatē, ka attiecībā uz naudas sodiem jau ir izveidots pamats iespējamiem tiesību aktu noteikumiem (8) un nepieciešamajai informācijas apmaiņas sistēmai (9); |
| --- | --- |

22.

Apzinās, ka ceļu satiksmes noteikumu pārrobežu izpilde joprojām ir vislielākajā mērā neapmierinoša, jo nav vienotas sistēmas, kas dalībvalstu iestādēm ļautu ierosināt lietu tiesā pret ceļu satiksmes noteikumu pārkāpējiem no kādas citas dalībvalsts (7); mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu par iedarbīgu Kopienas mēroga kampaņu, lai nodrošinātu, ka autovadītāji ievēro ceļu satiksmes noteikumus, neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī viņi vada automašīnu; mudina Komisiju izstrādāt priekšlikumu par iedarbīgu Kopienas mēroga kampaņu, kas ļautu dalībvalstīm sodīt par pārkāpumiem un piemērot sankcijas; konstatē, ka attiecībā uz naudas sodiem jau ir izveidots pamats iespējamiem tiesību aktu noteikumiem (8) un nepieciešamajai informācijas apmaiņas sistēmai (9);

| 23. | Atbalsta domu ieviest obligāti saskaņotas piktogrammas uz medikamentu iesaiņojumiem, pamatojoties uz medikamentu Eiropas klasifikāciju atbilstoši to iedarbībai; |
| --- | --- |

23.

Atbalsta domu ieviest obligāti saskaņotas piktogrammas uz medikamentu iesaiņojumiem, pamatojoties uz medikamentu Eiropas klasifikāciju atbilstoši to iedarbībai;

| 24. | norāda uz briesmām, ko izraisa aklās zonas; aicina cik vien ātri iespējams noteikt pasākumus, kas ļautu ar nelielām izmaksām aprīkot smagās automašīnas ar spoguļiem, kas nodrošina pietiekamu aizmugures skatu; aicina Komisiju pārbaudīt, vai ir nepieciešami un iespējami grozījumi Kopienas tiesību aktos, lai automašīnu ražotāji ieviestu centrālus A balstus, kas palielina redzeslauku; aicina aprīkot autovilcienus arī ar “priekšējā skata spoguļiem”, kas palīdzētu novērst autovadītāju aklo zonu pie gājēju pārejām; |
| --- | --- |

24.

norāda uz briesmām, ko izraisa aklās zonas; aicina cik vien ātri iespējams noteikt pasākumus, kas ļautu ar nelielām izmaksām aprīkot smagās automašīnas ar spoguļiem, kas nodrošina pietiekamu aizmugures skatu; aicina Komisiju pārbaudīt, vai ir nepieciešami un iespējami grozījumi Kopienas tiesību aktos, lai automašīnu ražotāji ieviestu centrālus A balstus, kas palielina redzeslauku; aicina aprīkot autovilcienus arī ar “priekšējā skata spoguļiem”, kas palīdzētu novērst autovadītāju aklo zonu pie gājēju pārejām;

| 25. | Atgādina, ka jauns autoparks vienmēr būtu arī drošāks autoparks; izsaka nožēlu, ka Komisijas paziņojumā par vieglo automašīnu aplikšanu ar nodokļiem Eiropas Savienībā (KOM(2002)0431) un attiecīgajā Eiropas Parlamenta pieņemtajā rezolūcija (10) pretēji iesniegtajiem ierosinājumiem nav noteikts aizstāt reģistrācijas nodokli ar ikgadēju ceļu nodokli, kas uzlabotu iekšējā tirgus darbību un veicinātu jaunu un drošu automašīnu ieviešanu; neatlaidīgi aicina Komisiju ierosināt programmas, kas mudinātu regulāri atjaunot transporta līdzekļu parku, tostarp lauksaimniecības transporta līdzekļus, tādējādi dodot redzamu ieguldījumu ne tikai ceļu satiksmes drošības un vides jomā, bet arī ražošanas attīstībā; šajā sakarībā aicina Komisiju izvērtēt, kā palielināta 4x4 veida transporta līdzekļu un citiem mērķiem paredzētu transporta līdzekļu (kvadrociklu, bagiju utt.) izmantošana ietekmē satiksmes negadījumu skaitu, un ierosināt pasākumus, lai samazinātu šo transporta līdzekļu radīto risku; |
| --- | --- |

25.

Atgādina, ka jauns autoparks vienmēr būtu arī drošāks autoparks; izsaka nožēlu, ka Komisijas paziņojumā par vieglo automašīnu aplikšanu ar nodokļiem Eiropas Savienībā (KOM(2002)0431) un attiecīgajā Eiropas Parlamenta pieņemtajā rezolūcija (10) pretēji iesniegtajiem ierosinājumiem nav noteikts aizstāt reģistrācijas nodokli ar ikgadēju ceļu nodokli, kas uzlabotu iekšējā tirgus darbību un veicinātu jaunu un drošu automašīnu ieviešanu; neatlaidīgi aicina Komisiju ierosināt programmas, kas mudinātu regulāri atjaunot transporta līdzekļu parku, tostarp lauksaimniecības transporta līdzekļus, tādējādi dodot redzamu ieguldījumu ne tikai ceļu satiksmes drošības un vides jomā, bet arī ražošanas attīstībā; šajā sakarībā aicina Komisiju izvērtēt, kā palielināta 4x4 veida transporta līdzekļu un citiem mērķiem paredzētu transporta līdzekļu (kvadrociklu, bagiju utt.) izmantošana ietekmē satiksmes negadījumu skaitu, un ierosināt pasākumus, lai samazinātu šo transporta līdzekļu radīto risku;

| 26. | Dedzīgi aizstāv kultūras mantojuma saglabāšanu, ko veido senie automobiļi; tādēļ prasa, lai plānotajos tiesību aktos tiktu ņemtas vērā visas nejaušās, bet potenciāli negatīvās sekas, kas saistītas ar seno automobiļu izmantošanu – un tādējādi arī ar saglabāšanu; |
| --- | --- |

26.

Dedzīgi aizstāv kultūras mantojuma saglabāšanu, ko veido senie automobiļi; tādēļ prasa, lai plānotajos tiesību aktos tiktu ņemtas vērā visas nejaušās, bet potenciāli negatīvās sekas, kas saistītas ar seno automobiļu izmantošanu – un tādējādi arī ar saglabāšanu;

| 27. | Atgādina, ka nesakārtoti ceļi, kas izraisa satiksmes negadījumus un ceļu tīkls, kurš nemazina satiksmes negadījumu sekas, ir galvenās briesmas drošībai; atzīst, ka ceļi jāmodernizē, lai tie atbilstu pašreizējam satiksmes apjomam, kā arī jābūvē atbilstoši standartiem, kas atbilst satiksmes dalībnieku, tai skaitā mazāk aizsargāto satiksmes dalībnieku prasībām; stingri atbalsta Komisijas centienus ieviest saskaņotu visvairāk briesmas izraisošo vietu definīciju, visā Kopienā vienotas ceļa zīmes, autovadītājiem paredzētu informāciju un, ka arī pasākumus briesmu novēršanai; |
| --- | --- |

27.

Atgādina, ka nesakārtoti ceļi, kas izraisa satiksmes negadījumus un ceļu tīkls, kurš nemazina satiksmes negadījumu sekas, ir galvenās briesmas drošībai; atzīst, ka ceļi jāmodernizē, lai tie atbilstu pašreizējam satiksmes apjomam, kā arī jābūvē atbilstoši standartiem, kas atbilst satiksmes dalībnieku, tai skaitā mazāk aizsargāto satiksmes dalībnieku prasībām; stingri atbalsta Komisijas centienus ieviest saskaņotu visvairāk briesmas izraisošo vietu definīciju, visā Kopienā vienotas ceļa zīmes, autovadītājiem paredzētu informāciju un, ka arī pasākumus briesmu novēršanai;

| 28. | Uzskata drošas infrastruktūras pārvaldes pamatdirektīvu kā derīgu instrumentu, lai ieviestu sistēmai atbilstošu pieeju ceļu satiksmes drošībā; uzskata, ka šādai direktīvai jānosaka, kādas operatīvās procedūras ir vajadzīgas jaunu un esošo ceļu projektēšanas, celtniecības un ekspluatācijas stadijās, lai nodrošinātu to atbilstību visiem drošības standartiem; atbalsta valstu programmās, kurās ir paredzēts labot ceļu posmus ar lielu satiksmes negadījumu risku un veicina ekspertu tīkla izveidošanu, kas dos iespēju ieviest ceļu projektēšanā un pārvaldīšanā pieeju “vislabākais Eiropā”; uzsver, ka dalībvalstīm, projektējot un būvējot ceļus, sistemātiski jānodrošina visu autovadītāju drošība (motociklistu, velosipēdistu, smagā autotransporta, utt.) un negadījumu novēršana; |
| --- | --- |

28.

Uzskata drošas infrastruktūras pārvaldes pamatdirektīvu kā derīgu instrumentu, lai ieviestu sistēmai atbilstošu pieeju ceļu satiksmes drošībā; uzskata, ka šādai direktīvai jānosaka, kādas operatīvās procedūras ir vajadzīgas jaunu un esošo ceļu projektēšanas, celtniecības un ekspluatācijas stadijās, lai nodrošinātu to atbilstību visiem drošības standartiem; atbalsta valstu programmās, kurās ir paredzēts labot ceļu posmus ar lielu satiksmes negadījumu risku un veicina ekspertu tīkla izveidošanu, kas dos iespēju ieviest ceļu projektēšanā un pārvaldīšanā pieeju “vislabākais Eiropā”; uzsver, ka dalībvalstīm, projektējot un būvējot ceļus, sistemātiski jānodrošina visu autovadītāju drošība (motociklistu, velosipēdistu, smagā autotransporta, utt.) un negadījumu novēršana;

| 29. | Uzdod Komisijai pievērst lielāku vērību Eiropas Rīcības programmas koordinēšanai ceļu satiksmes drošības jautājumos un ierosina iekļaut drošības un vides kritērijus Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansējuma novērtējumos; ierosina ceļa zīmju un informācijas principiālu saskaņošanu kā pirmo soli, lai ieviestu Eiropas sistēmas ceļa zīmes ar vienotām krāsām, formu, burtveidolu un simboliem
  ,
  kam sekos ceļu aprīkošana ar attīstītām satiksmes pārvaldības un informācijas sistēmām; |
| --- | --- |

29.

Uzdod Komisijai pievērst lielāku vērību Eiropas Rīcības programmas koordinēšanai ceļu satiksmes drošības jautājumos un ierosina iekļaut drošības un vides kritērijus Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansējuma novērtējumos; ierosina ceļa zīmju un informācijas principiālu saskaņošanu kā pirmo soli, lai ieviestu Eiropas sistēmas ceļa zīmes ar vienotām krāsām, formu, burtveidolu un simboliem
  ,
  kam sekos ceļu aprīkošana ar attīstītām satiksmes pārvaldības un informācijas sistēmām;

| 30. | Atzīmē EuroTest platformas potenciālu attiecībā uz vairāku Kopienas programmu attīstību mobilitātes novērtēšanas jomā un mobilitātes infrastruktūru ražojumu un pakalpojumu salīdzinošās novērtēšanas programmām un iedzīvotāju informētības palielināšanu; jo īpaši atzinīgi novērtē Eiropas Ceļu novērtēšanas programmu (EuroRAP) un Eiropas Tuneļu novērtēšanas programmu (EuroTAP); prasa ātri izvērst EuroRAP un EuroTAP programmas visās ES dalībvalstīs un attiecīnat tās uz visiem galvenajiem ceļiem un tuneļiem, kā arī publicēt labākās prakses vadlīnijas; atbalsta ideju par novērtējuma piešķiršanu “drošības punktu” veidā visiem galvenajiem ceļiem Eiropas Savienība saskaņā ar ES vadlīnijām; |
| --- | --- |

30.

Atzīmē EuroTest platformas potenciālu attiecībā uz vairāku Kopienas programmu attīstību mobilitātes novērtēšanas jomā un mobilitātes infrastruktūru ražojumu un pakalpojumu salīdzinošās novērtēšanas programmām un iedzīvotāju informētības palielināšanu; jo īpaši atzinīgi novērtē Eiropas Ceļu novērtēšanas programmu (EuroRAP) un Eiropas Tuneļu novērtēšanas programmu (EuroTAP); prasa ātri izvērst EuroRAP un EuroTAP programmas visās ES dalībvalstīs un attiecīnat tās uz visiem galvenajiem ceļiem un tuneļiem, kā arī publicēt labākās prakses vadlīnijas; atbalsta ideju par novērtējuma piešķiršanu “drošības punktu” veidā visiem galvenajiem ceļiem Eiropas Savienība saskaņā ar ES vadlīnijām;

| 31. | Atzīmē EuroTest 2005 ceļa zīmju pārskata rezultātus, kas atklāja, ka 91 % no autovadītājiem vēlas Eiropas ceļa zīmju labāku saskaņotību, lai uzlabotu drošību uz ceļiem; šai sakarā aicina Komisiju reaģēt, veicot efektīvus pasākumus, lai uzlabotu ceļu apzīmēšanas sistēmas un autovadītāju rīcību, un informācijas nodrošināšanu autovadītājiem attiecībā uz šo; aicina Komisiju ierosināt vienotu interpretāciju Eiropas Savienībā attiecībā uz ANO 1968. gada 8. novembra Vīnes Konvenciju par ceļa apzīmēšanas sistēmām; mudina Komisiju izpētīt konstatētās problēmas, piemēram, pārāk liels ceļa zīmju daudzums un nepietiekama ceļa zīmju izpratne; atbalsta mūsdienīgas informācijas nodrošināšanu par ceļu iezīmēšanu, kas ir labi saprotama lietotājiem un ko lieto dalībvalstīs, tādējādi veicinot pārrobežu satiksmi; uzskata, ka šādai informācijai jābūt viegli pieejamai ES interneta vietnē visās ES oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

31.

Atzīmē EuroTest 2005 ceļa zīmju pārskata rezultātus, kas atklāja, ka 91 % no autovadītājiem vēlas Eiropas ceļa zīmju labāku saskaņotību, lai uzlabotu drošību uz ceļiem; šai sakarā aicina Komisiju reaģēt, veicot efektīvus pasākumus, lai uzlabotu ceļu apzīmēšanas sistēmas un autovadītāju rīcību, un informācijas nodrošināšanu autovadītājiem attiecībā uz šo; aicina Komisiju ierosināt vienotu interpretāciju Eiropas Savienībā attiecībā uz ANO 1968. gada 8. novembra Vīnes Konvenciju par ceļa apzīmēšanas sistēmām; mudina Komisiju izpētīt konstatētās problēmas, piemēram, pārāk liels ceļa zīmju daudzums un nepietiekama ceļa zīmju izpratne; atbalsta mūsdienīgas informācijas nodrošināšanu par ceļu iezīmēšanu, kas ir labi saprotama lietotājiem un ko lieto dalībvalstīs, tādējādi veicinot pārrobežu satiksmi; uzskata, ka šādai informācijai jābūt viegli pieejamai ES interneta vietnē visās ES oficiālajās valodās;

| 32. | Izsaka nožēlu par to, ka kopējais neatliekamās palīdzības telefona numurs 112 ne visiem Eiropas iedzīvotājiem ir zināms; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt Eiropas sabiedrības informētību par kopējo ārkārtas palīdzības telefona numuru un pakalpojumu kvalitāti, ko sniedz pilsoņiem ārkārtas situācijā ar šā numura starpniecību; aicina Komisiju un dalībvalstis ieteikt pasākumus, kas pamatoti uz šā novērtējuma, lai uzlabotu situāciju ES; |
| --- | --- |

32.

Izsaka nožēlu par to, ka kopējais neatliekamās palīdzības telefona numurs 112 ne visiem Eiropas iedzīvotājiem ir zināms; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt Eiropas sabiedrības informētību par kopējo ārkārtas palīdzības telefona numuru un pakalpojumu kvalitāti, ko sniedz pilsoņiem ārkārtas situācijā ar šā numura starpniecību; aicina Komisiju un dalībvalstis ieteikt pasākumus, kas pamatoti uz šā novērtējuma, lai uzlabotu situāciju ES;

| 33. | Aicina veikt iepriekšēju rentabilitātes analīzi katrai darbībai, kas izraisa ievērojamu finansiālu ietekmi, un katram nozīmīgam pasākumam, ko paredzēts uzsākt; ja iegūtais labums šķiet nenozīmīgs, iesaka Komisijai izskaidrot sava lēmuma pamatojumu; atzīmē, ka ir saprātīgi iesaistīt dalībvalstis izvērtēt, vai šis pasākums ir jāīsteno; |
| --- | --- |

33.

Aicina veikt iepriekšēju rentabilitātes analīzi katrai darbībai, kas izraisa ievērojamu finansiālu ietekmi, un katram nozīmīgam pasākumam, ko paredzēts uzsākt; ja iegūtais labums šķiet nenozīmīgs, iesaka Komisijai izskaidrot sava lēmuma pamatojumu; atzīmē, ka ir saprātīgi iesaistīt dalībvalstis izvērtēt, vai šis pasākums ir jāīsteno;

| 34. | Vērš uzmanību uz apdrošināšanas sabiedrību lomu negadījumu samazināšanā komercpārvadājumos; diferencētās apdrošināšanas prēmijas ir pareizais veids, kā motivēt transporta uzņēmumus par prioritāti izvirzīt ceļu drošību un tādējādi samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu; |
| --- | --- |

34.

Vērš uzmanību uz apdrošināšanas sabiedrību lomu negadījumu samazināšanā komercpārvadājumos; diferencētās apdrošināšanas prēmijas ir pareizais veids, kā motivēt transporta uzņēmumus par prioritāti izvirzīt ceļu drošību un tādējādi samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu;

| 35. | Izsaka nožēlu, ka Trešā Ceļu satiksmes drošības rīcības programma neuzsver ceļu satiksmes drošības problēmas blīvi apdzīvotos apvidos, ne arī apskata jautājumu par to, kā sabiedriskais transports var dot ieguldījumu ceļu satiksmes negadījumu skaita samazināšanā; ir pārliecināts par milzīgo potenciālu, kāds varētu būt informācijas apmaiņai par labāko praksi pilsētu teritorijās; prasa īstenot vairāk pasākumu, lai izplatītu informāciju par labāko praksi, kā arī intensīvāku pētniecības darbu; šajā sakarā uzsver lielo ieguldījumu ceļu satiksmes drošībā, izstrādājot kopējus standartus attiecībā uz ceļu izveidošanu, infrastruktūras projektiem un ceļa zīmēm; |
| --- | --- |

35.

Izsaka nožēlu, ka Trešā Ceļu satiksmes drošības rīcības programma neuzsver ceļu satiksmes drošības problēmas blīvi apdzīvotos apvidos, ne arī apskata jautājumu par to, kā sabiedriskais transports var dot ieguldījumu ceļu satiksmes negadījumu skaita samazināšanā; ir pārliecināts par milzīgo potenciālu, kāds varētu būt informācijas apmaiņai par labāko praksi pilsētu teritorijās; prasa īstenot vairāk pasākumu, lai izplatītu informāciju par labāko praksi, kā arī intensīvāku pētniecības darbu; šajā sakarā uzsver lielo ieguldījumu ceļu satiksmes drošībā, izstrādājot kopējus standartus attiecībā uz ceļu izveidošanu, infrastruktūras projektiem un ceļa zīmēm;

| 36. | Izsaka pārliecību, ka vairāku daudzsološu tehnoloģiju ieviešana nevar notikt acumirklīgi; tāpēc aicina Komisiju ierosināt to prioritāro problēmu sarakstu, uz kurām galvenokārt jākoncentrē tehnoloģiskie pētījumi, kā arī vadlīnijas šo tehnoloģiju ieviešanai; pieprasa, lai gan prioritāšu sarakstu, gan vadlīnijas apstiprinātu tikai tad, kad ir veikta izdevumu un ieguvumu analīze; aicina, lai prioritārās darbības aptvertu īsos, vidējos un garos laika periodus un tās būtu pilnībā iekļautas Veronas procesā; |
| --- | --- |

36.

Izsaka pārliecību, ka vairāku daudzsološu tehnoloģiju ieviešana nevar notikt acumirklīgi; tāpēc aicina Komisiju ierosināt to prioritāro problēmu sarakstu, uz kurām galvenokārt jākoncentrē tehnoloģiskie pētījumi, kā arī vadlīnijas šo tehnoloģiju ieviešanai; pieprasa, lai gan prioritāšu sarakstu, gan vadlīnijas apstiprinātu tikai tad, kad ir veikta izdevumu un ieguvumu analīze; aicina, lai prioritārās darbības aptvertu īsos, vidējos un garos laika periodus un tās būtu pilnībā iekļautas Veronas procesā;

| 37. | Uzskata, ka tādas tehnoloģijas kā telemātika ilgākā laika posmā piedāvā iespēju gandrīz pilnībā novērst fatālus satiksmes negadījumus; tāpēc pieprasa veikt intensīvus pētījumus un sadarbību starp visām ieinteresētajām pusēm, lai veicinātu ātru visdaudzsološāko tehnoloģiju ieviešanu; |
| --- | --- |

37.

Uzskata, ka tādas tehnoloģijas kā telemātika ilgākā laika posmā piedāvā iespēju gandrīz pilnībā novērst fatālus satiksmes negadījumus; tāpēc pieprasa veikt intensīvus pētījumus un sadarbību starp visām ieinteresētajām pusēm, lai veicinātu ātru visdaudzsološāko tehnoloģiju ieviešanu;

| 38. | Izsaka pārliecību, kas daudzu jaunu tehnoloģiju ieviešana var izrādīties dārga un ka jauno transportlīdzekļu pircēji ne vienmēr spēj vai grib maksāt pilnu cenu, kaut arī sociāli ekonomiskie ietaupījumi būtu augstāki, nekā transportlīdzekļu cenas palielinājums; aicina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm (un vienlaicīgi nodrošinot iekšējā tirgus darbību) definēt fiskālo un citus stimulus, kas paātrinātu efektīvu risinājumu izpildi un uzlabotu to ieviešanu, izmantojot pārveidotu un vispusīgāku EuroNCAP; |
| --- | --- |

38.

Izsaka pārliecību, kas daudzu jaunu tehnoloģiju ieviešana var izrādīties dārga un ka jauno transportlīdzekļu pircēji ne vienmēr spēj vai grib maksāt pilnu cenu, kaut arī sociāli ekonomiskie ietaupījumi būtu augstāki, nekā transportlīdzekļu cenas palielinājums; aicina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm (un vienlaicīgi nodrošinot iekšējā tirgus darbību) definēt fiskālo un citus stimulus, kas paātrinātu efektīvu risinājumu izpildi un uzlabotu to ieviešanu, izmantojot pārveidotu un vispusīgāku EuroNCAP;

| 39. | Uzskata, ka, ņemot vērā milzīgo tehnoloģiju izvēli, īpaša uzmanība jāpievērš šādiem risinājumiem:






  — | Drošības jostu lietošanas atgādinājuma ierīces un modernas ierobežojumu sistēmas. Atzīmē, ka Zviedrijā 95 % no automobiļu lietotājiem izmanto drošības jostas, lai gan puse no visiem bojā gājušajiem nebija izmantojuši drošības jostas; atbalsta obligātu drošības jostu lietošanas atgādinājuma ierīču uzstādīšanu autovadītāju sēdekļiem visos jaunajos transportlīdzekļos, nosakot atbilstošus izņēmumus pilsētas sabiedriskajam transportam, un šādu atgādinājuma ierīču attiecināšanu uz pasažieru sēdekļiem, |
| --- | --- | --- |

39.

Uzskata, ka, ņemot vērā milzīgo tehnoloģiju izvēli, īpaša uzmanība jāpievērš šādiem risinājumiem:

—

Drošības jostu lietošanas atgādinājuma ierīces un modernas ierobežojumu sistēmas. Atzīmē, ka Zviedrijā 95 % no automobiļu lietotājiem izmanto drošības jostas, lai gan puse no visiem bojā gājušajiem nebija izmantojuši drošības jostas; atbalsta obligātu drošības jostu lietošanas atgādinājuma ierīču uzstādīšanu autovadītāju sēdekļiem visos jaunajos transportlīdzekļos, nosakot atbilstošus izņēmumus pilsētas sabiedriskajam transportam, un šādu atgādinājuma ierīču attiecināšanu uz pasažieru sēdekļiem,

| — | Elektroniskā stabilitātes sistēma (ESC). Norāda, ka pētījumi visā pasaulē attiecībā uz tādu transportlīdzekļu stabilitātes sistēmu kā ESP ir vienprātīgi, kā par nozīmīgu dzīvības glābšanas potenciālu (11); atbalsta iespējami ātru ESP sistēmas ieviešanu visos transportlīdzekļos, iespējams, brīvprātīgu nolīgumu veidā, kā arī starptautiski saskaņotu transportlīdzekļu stabilitātes sistēmu efektivitātes testu izstrādi; |
| --- | --- |

—

Elektroniskā stabilitātes sistēma (ESC). Norāda, ka pētījumi visā pasaulē attiecībā uz tādu transportlīdzekļu stabilitātes sistēmu kā ESP ir vienprātīgi, kā par nozīmīgu dzīvības glābšanas potenciālu (11); atbalsta iespējami ātru ESP sistēmas ieviešanu visos transportlīdzekļos, iespējams, brīvprātīgu nolīgumu veidā, kā arī starptautiski saskaņotu transportlīdzekļu stabilitātes sistēmu efektivitātes testu izstrādi;

| — | Ātruma ierobežošanas sistēmas. Atzīmē ātruma ierobežošanas tehnoloģiju iespējas sniegt autovadītājam informāciju, lietotāju izvēlētus ātruma ierobežotājus un saprātīgu ātruma pielāgošanu (ISA), kas kā obligāta un iedarbīga sistēma varētu samazināt negadījumu skaitu par aptuveni 35 % (12); ierosina ieviest vieglajās automašīnās ātruma brīdinājuma sistēmas un, iespējams, ISA ieviešanu gadījumos, kad valsts iestādes uzskata to par vajadzīgu; atzinīgi novērtē vienotus tehniskus standartus un pasākumus, lai visā Kopienā padarītu pieejamu informāciju digitālajām kartēm par ātruma ierobežojumiem; |
| --- | --- |

—

Ātruma ierobežošanas sistēmas. Atzīmē ātruma ierobežošanas tehnoloģiju iespējas sniegt autovadītājam informāciju, lietotāju izvēlētus ātruma ierobežotājus un saprātīgu ātruma pielāgošanu (ISA), kas kā obligāta un iedarbīga sistēma varētu samazināt negadījumu skaitu par aptuveni 35 % (12); ierosina ieviest vieglajās automašīnās ātruma brīdinājuma sistēmas un, iespējams, ISA ieviešanu gadījumos, kad valsts iestādes uzskata to par vajadzīgu; atzinīgi novērtē vienotus tehniskus standartus un pasākumus, lai visā Kopienā padarītu pieejamu informāciju digitālajām kartēm par ātruma ierobežojumiem;

| — | Pretalkohola braukšanas bloķēšanas sistēmas. Atzīmē, ka katru gadu notiek aptuveni 10 000 ar alkohola lietošanu saistīti ceļu satiksmes negadījumi mudina Komisiju veicināt drošu pretalkohola braukšanas bloķēšanas sistēmu ieviešanu; saskata priekšrocības pakāpeniskas pieejas īstenošanai, uzsākot rehabilitācijas pasākumus likumpārkāpējiem, kas pārkāpumus izdara atkārtoti, brīvprātīgus pasākumus un tādus, kas orientējas uz komerctransportu; |
| --- | --- |

—

Pretalkohola braukšanas bloķēšanas sistēmas. Atzīmē, ka katru gadu notiek aptuveni 10 000 ar alkohola lietošanu saistīti ceļu satiksmes negadījumi mudina Komisiju veicināt drošu pretalkohola braukšanas bloķēšanas sistēmu ieviešanu; saskata priekšrocības pakāpeniskas pieejas īstenošanai, uzsākot rehabilitācijas pasākumus likumpārkāpējiem, kas pārkāpumus izdara atkārtoti, brīvprātīgus pasākumus un tādus, kas orientējas uz komerctransportu;

| — | Neatliekamās palīdzības izsaukšana (E-call). Atgādina, ka, izsaucot neatliekamo palīdzību, ir iespēja lielā mērā samazināt nāves gadījumu skaitu, ievainojumu nopietnību un stresu situācijās pēc sadursmēm, paātrinot ārkārtas glābšanas dienestu reaģēšanu; atzinīgi novērtē rīcības plānu, kas paredz jauno automašīnu aprīkošanu ar neatliekamās palīdzības izsaukšanas iekārtām līdz 2009. gadam un prasa attiecināt to arī uz transportlīdzekļiem, kas paredzēti pasažieru pārvadāšanai un bīstamu preču transportēšanai, ja tiek uzskatīts, ka šādas iekārtas attaisno ar tām saistītos izdevumus; |
| --- | --- |

—

Neatliekamās palīdzības izsaukšana (E-call). Atgādina, ka, izsaucot neatliekamo palīdzību, ir iespēja lielā mērā samazināt nāves gadījumu skaitu, ievainojumu nopietnību un stresu situācijās pēc sadursmēm, paātrinot ārkārtas glābšanas dienestu reaģēšanu; atzinīgi novērtē rīcības plānu, kas paredz jauno automašīnu aprīkošanu ar neatliekamās palīdzības izsaukšanas iekārtām līdz 2009. gadam un prasa attiecināt to arī uz transportlīdzekļiem, kas paredzēti pasažieru pārvadāšanai un bīstamu preču transportēšanai, ja tiek uzskatīts, ka šādas iekārtas attaisno ar tām saistītos izdevumus;

| 40. | Atbalsta pārskatītas un visaptverošas EuroNCAP ieviešanu, stiprinot sadarbību ar Komisiju tādējādi, ka tiek piešķirts papildu finansiāls atbalsts un aktīvāka dalība programmas darbā; aicina EuroNCAP ieviest citus pasīvās drošības aspektus, tādus kā aizsardzība pret traumām, kas rodas, izsviežot no automašīnas, un transportlīdzekļu savietojamība tiešas, savstarpējās sadursmes brīdī; turklāt atzīmē, ka aktīvās drošības sistēmas joprojām ir nepārbaudītas, un tām ir liels potenciāls ceļu satiksmes drošības uzlabošanai
  ,
  un ka perspektīvākie risinājumi jāiekļauj EuroNCAP procedūrā; |
| --- | --- |

40.

Atbalsta pārskatītas un visaptverošas EuroNCAP ieviešanu, stiprinot sadarbību ar Komisiju tādējādi, ka tiek piešķirts papildu finansiāls atbalsts un aktīvāka dalība programmas darbā; aicina EuroNCAP ieviest citus pasīvās drošības aspektus, tādus kā aizsardzība pret traumām, kas rodas, izsviežot no automašīnas, un transportlīdzekļu savietojamība tiešas, savstarpējās sadursmes brīdī; turklāt atzīmē, ka aktīvās drošības sistēmas joprojām ir nepārbaudītas, un tām ir liels potenciāls ceļu satiksmes drošības uzlabošanai
  ,
  un ka perspektīvākie risinājumi jāiekļauj EuroNCAP procedūrā;

| 41. | Uzdod tā priekšsēdētāju nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

41.

Uzdod tā priekšsēdētāju nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 43 E, 19.2.2004., 250. lpp.

(2)  OV L 111, 17.4.2004., 75. lpp.

(3)  http://www.thinkroadsafety.gov.uk/

(4)  OV L 321, 6.12.2003., 15. lpp.

(5)  OV L 43, 14.2.2001., 31. lpp.

(6)  Policijas īstenotā tādu noteikumu izpilde, kas saistīti ar ātruma ierobežojumiem, aizliegumu vadīt auto alkohola reibumā un drošības jostas lietošanu, saskaņā ar Komisijas aprēķiniem var palīdzēt izvairīties no 6 000 nāves gadījumiem un 14 000 cietušajiem līdz 2010. gadam.

(7)  Kā piemēru tam var minēt, ka savos pirmajos četros darbības mēnešos aptuveni 25 % no pārkāpumiem, kas reģistrēti Francijas valsts ātruma ierobežojumu ieviešanas sistēmā, kas tika sāka darboties 2003. gadā, izdarīja transportlīdzekļi, kas reģistrēti ārpus Francijas (VERA 2 2004:1), tomēr šie transportlīdzekļi sastādīja tikai 10 % no kopējās satiksmes.

(8)  Padomes Pamatlēmums 2005/214/TI par Naudas sodu savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu (COPEN 24), ko Padome ir pieņēmusi 2005. gada 24. februārī (OV L 76, 22.3.2005., 16. lpp.).

(9)  EUCARIS ir sistēma, kas pamatojas uz 2000. gada 29. jūnija daudzpusējo nolīgumu. Tā ir infrastruktūra, ar kuras palīdzību dalībvalstis var meklēt citu valstu datubāzēs informāciju par autovadītāju apliecībām un/vai transportlīdzekļiem www.eucaris.com.

RESPER ir informācijas tīkls par autovadītāju apliecībām, ko izveidoja Komisija un Padome, lai apmainītos ar informāciju par visām Eiropā izsniegtajām autovadītāju apliecībām.

(10)  OV C 83 E, 2.4.2004., 191. lpp.

(11)  ASV Valsts Lielceļu drošības administrācijas veiktais pētījums norāda, ka varētu panākt nāves gadījumu skaita samazināšanos par 30 % vieglo automašīnu satiksmes negadījumos, ja visas vieglās automašīnas būtu aprīkotas ar ESP.

(12)  Augsti attīstītu tehnoloģiju transporta sistēmas un ceļu satiksmes drošība, ETSC 1999.

P6_TA(2005)0367

Nepāla

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Nepālu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējo 2005. gada 24. februāra rezolūciju par Nepālu (1), kurā nosodīts karaļa veiktais apvērsums un karalis Gyanendra aicināts atcelt ārkārtas stāvokli un atjaunot parlamenta pilnvaras un demokrātisko iestāžu darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējo 2005. gada 24. februāra rezolūciju par Nepālu (1), kurā nosodīts karaļa veiktais apvērsums un karalis Gyanendra aicināts atcelt ārkārtas stāvokli un atjaunot parlamenta pilnvaras un demokrātisko iestāžu darbību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības prezidentūras 2005. gada 6. septembra deklarāciju, kurā atzinīgi vērtēts Nepālas komunistiskās partijas (maoisti) priekšsēdētāja Prachanda (CPN (M)) izsludinātais pamiers, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības prezidentūras 2005. gada 6. septembra deklarāciju, kurā atzinīgi vērtēts Nepālas komunistiskās partijas (maoisti) priekšsēdētāja Prachanda (CPN (M)) izsludinātais pamiers,

| — | ņemot vērā 2005. gada jūlijā notikušo ANO ģenerālsekretāra speciālā padomnieka Lakhar Brahimi vizīti Nepālā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada jūlijā notikušo ANO ģenerālsekretāra speciālā padomnieka Lakhar Brahimi vizīti Nepālā,

| — | ņemot vērā ES trijotnes no 2005. gada 4. līdz 6. oktobrim plānoto vizīti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES trijotnes no 2005. gada 4. līdz 6. oktobrim plānoto vizīti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2005. gada 1. februārī karalis Gyanendra, rīkojoties pretrunā konstitūcijai, atlaida valdību, uzņēmās tiešu pārvaldi un izsludināja ārkārtas stāvokli; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2005. gada 1. februārī karalis Gyanendra, rīkojoties pretrunā konstitūcijai, atlaida valdību, uzņēmās tiešu pārvaldi un izsludināja ārkārtas stāvokli;

| B. | tā kā pēc karaļa veiktā apvērsuma Nepālā ir palielinājusies vardarbība un Karaliskās Nepālas armijas pilnvaras netiek pārbaudītas, jo nav vēlētas valdības; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc karaļa veiktā apvērsuma Nepālā ir palielinājusies vardarbība un Karaliskās Nepālas armijas pilnvaras netiek pārbaudītas, jo nav vēlētas valdības;

| C. | tā kā karaļa veiktais apvērsums ir nostiprinājis maoistu nemiernieku grupu, kuru kaujinieku skaits pārsniedz 15 000 un kas kontrolē daudzus Nepālas reģionus, pozīcijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā karaļa veiktais apvērsums ir nostiprinājis maoistu nemiernieku grupu, kuru kaujinieku skaits pārsniedz 15 000 un kas kontrolē daudzus Nepālas reģionus, pozīcijas;

| D. | tā kā no septiņām partijām sastāvošā alianse, kurā apvienojusies lielākā daļa populārāko partiju, kurām bija vairāk nekā 190 no 205 deputātu vietām atlaistajā parlamentā, aicina atjaunot 1999. gada pārstāvju palātu un miera sarunas ar maoistiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā no septiņām partijām sastāvošā alianse, kurā apvienojusies lielākā daļa populārāko partiju, kurām bija vairāk nekā 190 no 205 deputātu vietām atlaistajā parlamentā, aicina atjaunot 1999. gada pārstāvju palātu un miera sarunas ar maoistiem;

| E. | tā kā maijā partiju pārstāvji tikās Ņūdeli un tā kā 2005. gada maijā no septiņām partijām sastāvošā alianse nolēma izveidot kopīgu grupu oficiālām sarunām; |
| --- | --- |

E.

tā kā maijā partiju pārstāvji tikās Ņūdeli un tā kā 2005. gada maijā no septiņām partijām sastāvošā alianse nolēma izveidot kopīgu grupu oficiālām sarunām;

| F. | tā kā nesen Katmandu notikušajā demonstrācijā par mieru 30 000 cilvēku aicināja izbeigt ilgstošo konfliktu, kura laikā gājuši bojā apmēram 12 000 cilvēku; |
| --- | --- |

F.

tā kā nesen Katmandu notikušajā demonstrācijā par mieru 30 000 cilvēku aicināja izbeigt ilgstošo konfliktu, kura laikā gājuši bojā apmēram 12 000 cilvēku;

| G. | tā kā Nepāla, kurā dzīvo 23 miljoni cilvēku, ir viena no nabadzīgākajām un mazāk attīstītajām valstīm pasaulē, jo 42 % iedzīvotāju dzīvo zem iztikas minimuma, 80 % iedzīvotāju dzīvo lauku reģionos un 47 % iedzīvotāju ir bezdarbnieki; |
| --- | --- |

G.

tā kā Nepāla, kurā dzīvo 23 miljoni cilvēku, ir viena no nabadzīgākajām un mazāk attīstītajām valstīm pasaulē, jo 42 % iedzīvotāju dzīvo zem iztikas minimuma, 80 % iedzīvotāju dzīvo lauku reģionos un 47 % iedzīvotāju ir bezdarbnieki;

| H. | tā kā šajā valstī vēl aizvien netiek ievērotas cilvēka pamattiesības, tostarp tiek apspiesti demokrātisko partiju vadītāji, aizturēti politisko un cilvēktiesību aktīvisti, demokrātijas atbalstam rīkoto demonstrāciju laikā ir arestēti 140 žurnālisti un tiek ierobežota arodbiedrību locekļu vārda brīvība; |
| --- | --- |

H.

tā kā šajā valstī vēl aizvien netiek ievērotas cilvēka pamattiesības, tostarp tiek apspiesti demokrātisko partiju vadītāji, aizturēti politisko un cilvēktiesību aktīvisti, demokrātijas atbalstam rīkoto demonstrāciju laikā ir arestēti 140 žurnālisti un tiek ierobežota arodbiedrību locekļu vārda brīvība;

| I. | tā kā policijas spēki, Karaliskā Nepālas armija, kā arī maoistu nemiernieki turpina īstenot plašsaziņas līdzekļu cenzūru un rupji pārkāpt cilvēktiesības, tostarp spīdzinot, aizturot, pārvietojot, nolaupot un nogalinot cilvēkus, un vēl aizvien ir arestēti simtiem politisko un cilvēktiesību aktīvistu, žurnālistu un arodbiedrību locekļu; |
| --- | --- |

I.

tā kā policijas spēki, Karaliskā Nepālas armija, kā arī maoistu nemiernieki turpina īstenot plašsaziņas līdzekļu cenzūru un rupji pārkāpt cilvēktiesības, tostarp spīdzinot, aizturot, pārvietojot, nolaupot un nogalinot cilvēkus, un vēl aizvien ir arestēti simtiem politisko un cilvēktiesību aktīvistu, žurnālistu un arodbiedrību locekļu;

| J. | tā kā Nepālā “pazūd” vairāk cilvēku nekā jebkurā citā valstī pasaulē un visatļautība ir izplatīta parādība; tā kā, palielinoties valsts iekšienē pārvietoto cilvēku skaitam, palielinās humānas krīzes risks; |
| --- | --- |

J.

tā kā Nepālā “pazūd” vairāk cilvēku nekā jebkurā citā valstī pasaulē un visatļautība ir izplatīta parādība; tā kā, palielinoties valsts iekšienē pārvietoto cilvēku skaitam, palielinās humānas krīzes risks;

| K. | tā kā visas konfliktā iesaistītās puses regulāri pārkāpj bērnu pamattiesības; |
| --- | --- |

K.

tā kā visas konfliktā iesaistītās puses regulāri pārkāpj bērnu pamattiesības;

| L. | tā kā ES ir nosodījusi to, ka Nepālas maoistu nemiernieki izmanto bērnus kā kareivjus, |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ir nosodījusi to, ka Nepālas maoistu nemiernieki izmanto bērnus kā kareivjus,

| 1. | Atzinīgi vērtē CPN(M) pasludināto pamieru un pirmos no septiņām partijām sastāvošās alianses pasākumus, lai uzsāktu politisku procesu bruņotā konflikta atrisināšanai; aicina maoistus noteikti pagarināt pamieru un karali Gyanendra ievērot pamieru un iesaistīties konstruktīvās sarunās ar politiskajām grupām, tostarp maoistu nemierniekiem, lai atjaunotu demokrātiskos procesus Nepālā; |
| --- | --- |

1.

Atzinīgi vērtē CPN(M) pasludināto pamieru un pirmos no septiņām partijām sastāvošās alianses pasākumus, lai uzsāktu politisku procesu bruņotā konflikta atrisināšanai; aicina maoistus noteikti pagarināt pamieru un karali Gyanendra ievērot pamieru un iesaistīties konstruktīvās sarunās ar politiskajām grupām, tostarp maoistu nemierniekiem, lai atjaunotu demokrātiskos procesus Nepālā;

| 2. | Ņemot vērā ES trijotnes gaidāmo vizīti, aicina Nepālas varas iestādes rīkoties nekavējoties; aicina tās iesaistīties šajās sanāksmēs, lai varētu notikt produktīva diskusija un būtu iespējama tālāka miera procesa virzība un demokrātijas atjaunošana, ko vadītu un sekmētu starptautiskā kopiena; |
| --- | --- |

2.

Ņemot vērā ES trijotnes gaidāmo vizīti, aicina Nepālas varas iestādes rīkoties nekavējoties; aicina tās iesaistīties šajās sanāksmēs, lai varētu notikt produktīva diskusija un būtu iespējama tālāka miera procesa virzība un demokrātijas atjaunošana, ko vadītu un sekmētu starptautiskā kopiena;

| 3. | Aicina karali Gyanendra nodrošināt pilnīgu suverenitāti parlamentārās demokrātijas iestādēm; |
| --- | --- |

3.

Aicina karali Gyanendra nodrošināt pilnīgu suverenitāti parlamentārās demokrātijas iestādēm;

| 4. | Aicina starptautisko kopienu izveidot kontaktgrupu, kas sastāvētu no svarīgākajiem Nepālas partneriem un starptautiskām organizācijām (ES, ASV, Indijas un ANO), lai panāktu saskaņotu starptautisku rīcību Nepālas jautājumā; ierosina Eiropas Parlamentam iecelt īpašu referentu, kas sekotu līdzi situācijai; |
| --- | --- |

4.

Aicina starptautisko kopienu izveidot kontaktgrupu, kas sastāvētu no svarīgākajiem Nepālas partneriem un starptautiskām organizācijām (ES, ASV, Indijas un ANO), lai panāktu saskaņotu starptautisku rīcību Nepālas jautājumā; ierosina Eiropas Parlamentam iecelt īpašu referentu, kas sekotu līdzi situācijai;

| 5. | Atzinīgi vērtē ANO iniciatīvu iecelt īpašu referentu un izveidot ANO cilvēktiesību biroju Nepālā, kas rūpīgi uzraudzītu situāciju cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

5.

Atzinīgi vērtē ANO iniciatīvu iecelt īpašu referentu un izveidot ANO cilvēktiesību biroju Nepālā, kas rūpīgi uzraudzītu situāciju cilvēktiesību jomā;

| 6. | Aicina svarīgāko partneru kontaktgrupu rīkot 2002. gada Londonas Starptautiskās konferences rezultātu izvērtēšanas sanāksmi, kurā vajadzētu noteikt tos principus un vērtības, kuriem vajadzētu būt Nepālas miera procesa pamatā, un sapulcināt visas svarīgākās iesaistītās puses no starptautiskās kopienas, kā arī karali Gyanendra, maoistu nemiernieku grupas un lielākās politiskās partijas; |
| --- | --- |

6.

Aicina svarīgāko partneru kontaktgrupu rīkot 2002. gada Londonas Starptautiskās konferences rezultātu izvērtēšanas sanāksmi, kurā vajadzētu noteikt tos principus un vērtības, kuriem vajadzētu būt Nepālas miera procesa pamatā, un sapulcināt visas svarīgākās iesaistītās puses no starptautiskās kopienas, kā arī karali Gyanendra, maoistu nemiernieku grupas un lielākās politiskās partijas;

| 7. | Aicina Padomi un dalībvalstis pārtraukt militāro palīdzību; pieprasa uzraudzīt visu Nepālai sniegto palīdzību un ieviest sankcijas, lai saglabātu spiedienu uz karaļa izveidoto valdību atjaunot demokrātisku pārvaldību un izpētīt visus iespējamos miera sarunu veidus; |
| --- | --- |

7.

Aicina Padomi un dalībvalstis pārtraukt militāro palīdzību; pieprasa uzraudzīt visu Nepālai sniegto palīdzību un ieviest sankcijas, lai saglabātu spiedienu uz karaļa izveidoto valdību atjaunot demokrātisku pārvaldību un izpētīt visus iespējamos miera sarunu veidus;

| 8. | Aicina Komisiju un dalībvalstu valdības rūpīgi pārbaudīt visu Nepālai sniegto attīstības palīdzību un nodrošināt, ka tā kalpo galvenajam mērķim — nabadzības mazināšanai un konflikta pamatcēloņu novēršanai; |
| --- | --- |

8.

Aicina Komisiju un dalībvalstu valdības rūpīgi pārbaudīt visu Nepālai sniegto attīstības palīdzību un nodrošināt, ka tā kalpo galvenajam mērķim — nabadzības mazināšanai un konflikta pamatcēloņu novēršanai;

| 9. | Atzīmē, ka pašvaldību vēlēšanas notiks 2006. gada aprīlī; aicina tajā pašā laikā rīkot arī parlamenta vēlēšanas; aicina ES sūtīt vēlēšanu novērotāju komandu, lai tā uzraudzītu šīs vēlēšanas; aicina visas politiskās partijas sagatavoties dalībai šajās vēlēšanās; |
| --- | --- |

9.

Atzīmē, ka pašvaldību vēlēšanas notiks 2006. gada aprīlī; aicina tajā pašā laikā rīkot arī parlamenta vēlēšanas; aicina ES sūtīt vēlēšanu novērotāju komandu, lai tā uzraudzītu šīs vēlēšanas; aicina visas politiskās partijas sagatavoties dalībai šajās vēlēšanās;

| 10. | Stingri nosoda jebkāda veida un jebkuras puses veiktu vardarbību; uzsver, ka Nepālā ir jāievēro cilvēka pamattiesības un brīvības un tādēļ pieprasa, lai karalis un maoisti parakstītu cilvēktiesību līgumus un samazinātu pārkāpumus; |
| --- | --- |

10.

Stingri nosoda jebkāda veida un jebkuras puses veiktu vardarbību; uzsver, ka Nepālā ir jāievēro cilvēka pamattiesības un brīvības un tādēļ pieprasa, lai karalis un maoisti parakstītu cilvēktiesību līgumus un samazinātu pārkāpumus;

| 11. | Atzīmē, ka daži politieslodzītie ir atbrīvoti, taču joprojām ir dziļi norūpējies par to, ka arestā vēl aizvien atrodas daudzi politisko kustību līderi, studenti un cilvēktiesību aktīvisti; |
| --- | --- |

11.

Atzīmē, ka daži politieslodzītie ir atbrīvoti, taču joprojām ir dziļi norūpējies par to, ka arestā vēl aizvien atrodas daudzi politisko kustību līderi, studenti un cilvēktiesību aktīvisti;

| 12. | Uzsver, ka nekavējoties jāatceļ visi plašsaziņas līdzekļu darbības ierobežojumi un vai nu jāatbrīvo, vai jātiesā visi arestētie politieslodzītie; |
| --- | --- |

12.

Uzsver, ka nekavējoties jāatceļ visi plašsaziņas līdzekļu darbības ierobežojumi un vai nu jāatbrīvo, vai jātiesā visi arestētie politieslodzītie;

| 13. | Aicina karali nodrošināt rehabilitāciju 30 000 Kapilvastu ciemata iedzīvotājiem, kas vardarbīgā konflikta dēļ bija spiesti pamest mājas; |
| --- | --- |

13.

Aicina karali nodrošināt rehabilitāciju 30 000 Kapilvastu ciemata iedzīvotājiem, kas vardarbīgā konflikta dēļ bija spiesti pamest mājas;

| 14. | Atkārtoti aicina Nepālas valdību atjaunot Katmandu Tibetas bēgļu labklājības centru un atļaut Dalailamas pārstāvniecībai, kas darbojas kā ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos izpildpartneris, atsākt darbību, sniedzot palīdzību tibetiešu bēgļiem; |
| --- | --- |

14.

Atkārtoti aicina Nepālas valdību atjaunot Katmandu Tibetas bēgļu labklājības centru un atļaut Dalailamas pārstāvniecībai, kas darbojas kā ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos izpildpartneris, atsākt darbību, sniedzot palīdzību tibetiešu bēgļiem;

| 15. | Uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, karalim Gyanendra, Indijas un citu Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācijas dalībvalstu valdībām, ANO ģenerālsekretāram un ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos. |
| --- | --- |

15.

Uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, karalim Gyanendra, Indijas un citu Dienvidāzijas reģionālās sadarbības asociācijas dalībvalstu valdībām, ANO ģenerālsekretāram un ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0058.

P6_TA(2005)0368

Tunisija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Tunisiju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Tunisiju (1) un tā 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Tunisiju (1) un tā 2. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Attīstības programmas ziņojumus par tautas attīstību arābu valstīs 2002., 2003. un 2004. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Attīstības programmas ziņojumus par tautas attīstību arābu valstīs 2002., 2003. un 2004. gadā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu “Piešķirt jaunu impulsu ES veiktajām darbībām cilvēktiesību un demokratizācijas jomā sadarbībā ar Eiropas partnervalstīm” (KOM(2003)0294 galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu “Piešķirt jaunu impulsu ES veiktajām darbībām cilvēktiesību un demokratizācijas jomā sadarbībā ar Eiropas partnervalstīm” (KOM(2003)0294 galīgā redakcija),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa ziņojumu “Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību desmitā gadadiena — darba programma risināmo uzdevumu noteikšanai nākamajiem pieciem gadiem”(KOM(2005)0139 galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa ziņojumu “Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību desmitā gadadiena — darba programma risināmo uzdevumu noteikšanai nākamajiem pieciem gadiem”(KOM(2005)0139 galīgā redakcija),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas rezolūciju, ko pieņēma Kairā 2005. gada 15. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas rezolūciju, ko pieņēma Kairā 2005. gada 15. martā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2005. gada 7. septembra deklarāciju par Tunisijas Cilvēktiesību kongresa sanākšanas atlikšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2005. gada 7. septembra deklarāciju par Tunisijas Cilvēktiesību kongresa sanākšanas atlikšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības prezidentūras 2005. gada 13. septembra deklarāciju par šķēršļiem Tunisijas Cilvēktiesību līgas (LTDH) darbībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības prezidentūras 2005. gada 13. septembra deklarāciju par šķēršļiem Tunisijas Cilvēktiesību līgas (LTDH) darbībai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā ES un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību mērķis pirmām kārtām ir izveidot miera un stabilitātes zonu, kas pamatojas uz cilvēktiesību, pamatbrīvību un demokrātijas principiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību mērķis pirmām kārtām ir izveidot miera un stabilitātes zonu, kas pamatojas uz cilvēktiesību, pamatbrīvību un demokrātijas principiem;

| B. | tā kā ES kaimiņattiecību politika balstās uz uzticību savstarpēji atzītām kopējām vērtībām: demokrātija, tiesiska valsts, pareiza pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES kaimiņattiecību politika balstās uz uzticību savstarpēji atzītām kopējām vērtībām: demokrātija, tiesiska valsts, pareiza pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana;

| C. | tā kā, atgādinot šajā sakarā ka Tunisija un ES kopīgi ir izstrādājušas rīcības plānu, kurā par prioritāti noteikta reformu nostiprināšana, kas īpaši nodrošina demokrātiju un tiesisku valsti, vārda, viedokļu, apvienošanās un pulcēšanās brīvību veicināšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā, atgādinot šajā sakarā ka Tunisija un ES kopīgi ir izstrādājušas rīcības plānu, kurā par prioritāti noteikta reformu nostiprināšana, kas īpaši nodrošina demokrātiju un tiesisku valsti, vārda, viedokļu, apvienošanās un pulcēšanās brīvību veicināšanu;

| D. | tā kā Eiropas Parlamenta delegācija, kas atbild par attiecībām ar Magrebas valstīm, nesen bija ieradusies Tunisijā ar mērķi nostiprināt ES un Tunisijas parlamentu attiecības; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlamenta delegācija, kas atbild par attiecībām ar Magrebas valstīm, nesen bija ieradusies Tunisijā ar mērķi nostiprināt ES un Tunisijas parlamentu attiecības;

| E. | tā kā Tunisija noteikti ir politiskajā, tautsaimnieciskajā, sociālajā un veselības jomā viena no visattīstītākajām valstīm reģionā, kura pie tam diezgan agri atzinusi sieviešu un vīriešu līdztiesības principu un laicīgu valsti; |
| --- | --- |

E.

tā kā Tunisija noteikti ir politiskajā, tautsaimnieciskajā, sociālajā un veselības jomā viena no visattīstītākajām valstīm reģionā, kura pie tam diezgan agri atzinusi sieviešu un vīriešu līdztiesības principu un laicīgu valsti;

| F. | tā kā ir ļoti norūpējies par to, ka 2005. gada 5. septembrī tika atlikts 2005. gada 9.-11. septembrī Tunisā paredzētais LTDH kongress; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir ļoti norūpējies par to, ka 2005. gada 5. septembrī tika atlikts 2005. gada 9.-11. septembrī Tunisā paredzētais LTDH kongress;

| G. | tā kā Tunisijai, kas ir pirmā Vidusjūras reģiona valsts, kura parakstījusi asociācijas līgumu ar Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, ir ļoti svarīga loma Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu integrācijas procesā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Tunisijai, kas ir pirmā Vidusjūras reģiona valsts, kura parakstījusi asociācijas līgumu ar Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, ir ļoti svarīga loma Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu integrācijas procesā;

| H. | ņemot vērā ANO īpašā ziņotāja par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību ieteikumus, |
| --- | --- |

H.

ņemot vērā ANO īpašā ziņotāja par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību ieteikumus,

| 1. | atzinīgi vērtē nozīmīgos Tunisijas panākumus tautsaimniecības un sociālajā jomā, īpaši izglītībā un apmācībā, veselībā un sociālajā aizsardzībā un izsaka vēlmi, lai vienlaicīgi ar šiem panākumiem tā progresētu arī demokrātijas, tiesiskas valsts un cilvēktiesību nostiprināšanā, īpaši attiecībā uz vārda brīvību, brīvību apvienoties asociācijās un tiesu neatkarību, kas ir Barselonas procesa acquis sastāvdaļa; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē nozīmīgos Tunisijas panākumus tautsaimniecības un sociālajā jomā, īpaši izglītībā un apmācībā, veselībā un sociālajā aizsardzībā un izsaka vēlmi, lai vienlaicīgi ar šiem panākumiem tā progresētu arī demokrātijas, tiesiskas valsts un cilvēktiesību nostiprināšanā, īpaši attiecībā uz vārda brīvību, brīvību apvienoties asociācijās un tiesu neatkarību, kas ir Barselonas procesa acquis sastāvdaļa;

| 2. | izsaka vēlmi, lai politiskais dialogs starp ES un Tunisiju joprojām būtu īpašs cilvēktiesību veicināšanas instruments un līdzeklis situācijas uzlabošanai cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

2.

izsaka vēlmi, lai politiskais dialogs starp ES un Tunisiju joprojām būtu īpašs cilvēktiesību veicināšanas instruments un līdzeklis situācijas uzlabošanai cilvēktiesību jomā;

| 3. | pauž savas bažas attiecībā uz Mohammed Abbou lietu un prasa nekavējoties atbrīvot advokātu Abbou; |
| --- | --- |

3.

pauž savas bažas attiecībā uz Mohammed Abbou lietu un prasa nekavējoties atbrīvot advokātu Abbou;

| 4. | pieprasa Tunisijas varas iestādēm visus nepieciešamos paskaidrojumus saistībā ar Zarzisas interneta sērfotājiem; |
| --- | --- |

4.

pieprasa Tunisijas varas iestādēm visus nepieciešamos paskaidrojumus saistībā ar Zarzisas interneta sērfotājiem;

| 5. | prasa Tunisijas varas iestādēm ļaut LTDH, Tunisijas Žurnālistu arodbiedrībai, kā arī Tunisijas Tiesnešu asociācijai brīvi darboties un rīkot savu kongresu; |
| --- | --- |

5.

prasa Tunisijas varas iestādēm ļaut LTDH, Tunisijas Žurnālistu arodbiedrībai, kā arī Tunisijas Tiesnešu asociācijai brīvi darboties un rīkot savu kongresu;

| 6. | pauž bažas, par to, ka nav panākumu Kopienas fondu piešķiršanā, kuru mērķis ir finansiāli atbalstīt LTDH projektus, kā arī IMED (Instituto per io Mediterraneo) un AFTURD (Tunisiešu sieviešu apvienība pētniecībai un attīstībai) projektus saistībā ar pozitīvo darbību sieviešu pilsoņtiesību un vienādo iespēju jomā Magrebas valstīs, tāpat kā attiecībā uz projektu “Veselība dienvidiem”, kā arī tieslietu sistēmas modernizācijas projektu; |
| --- | --- |

6.

pauž bažas, par to, ka nav panākumu Kopienas fondu piešķiršanā, kuru mērķis ir finansiāli atbalstīt LTDH projektus, kā arī IMED (Instituto per io Mediterraneo) un AFTURD (Tunisiešu sieviešu apvienība pētniecībai un attīstībai) projektus saistībā ar pozitīvo darbību sieviešu pilsoņtiesību un vienādo iespēju jomā Magrebas valstīs, tāpat kā attiecībā uz projektu “Veselība dienvidiem”, kā arī tieslietu sistēmas modernizācijas projektu;

| 7. | prasa Tunisijas valdībai nekavējoši atbrīvot Kopienas apropriācijas, kas paredzētas iepriekšminētajiem projektiem un drīzumā panākt vienošanos par tunisiešu tiesu sistēmas modernizāciju; |
| --- | --- |

7.

prasa Tunisijas valdībai nekavējoši atbrīvot Kopienas apropriācijas, kas paredzētas iepriekšminētajiem projektiem un drīzumā panākt vienošanos par tunisiešu tiesu sistēmas modernizāciju;

| 8. | prasa Padomei un Komisijai strādāt, lai uzlabotu MEDAS un Eiropas iniciatīvai demokrātijai un cilvēktiesībām (IEDDH) programmas projektu vadību un neatlaidīgi aicina Komisiju izstādāt vajadzīgos pasākumus, ja netiek konstatēti nekādi panākumi apropriāciju atbrīvošanā; |
| --- | --- |

8.

prasa Padomei un Komisijai strādāt, lai uzlabotu MEDAS un Eiropas iniciatīvai demokrātijai un cilvēktiesībām (IEDDH) programmas projektu vadību un neatlaidīgi aicina Komisiju izstādāt vajadzīgos pasākumus, ja netiek konstatēti nekādi panākumi apropriāciju atbrīvošanā;

| 9. | neatlaidīgi aicina Padomi un Komisiju pastiprināt tādu politisko dialogu ar Tunisiju, kas balstīts uz savstarpēju sapratni un cieņu un kura mērķis ir veicināt demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, attīstīt tiesisku valsti un veicināt pareizu pārvaldību, prasa darboties spējīgas ES-Tunisijas cilvēktiesību apakškomitejas izveidi, lai varētu paspriest cilvēktiesību situāciju kopumā, gan arī atsevišķus gadījumus; |
| --- | --- |

9.

neatlaidīgi aicina Padomi un Komisiju pastiprināt tādu politisko dialogu ar Tunisiju, kas balstīts uz savstarpēju sapratni un cieņu un kura mērķis ir veicināt demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, attīstīt tiesisku valsti un veicināt pareizu pārvaldību, prasa darboties spējīgas ES-Tunisijas cilvēktiesību apakškomitejas izveidi, lai varētu paspriest cilvēktiesību situāciju kopumā, gan arī atsevišķus gadījumus;

| 10. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Tunisijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

10.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Tunisijas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

P6_TA(2005)0369

Vojvodina

Eiropas Parlamenta rezolūcija par etniskās daudzveidības aizsardzību Vojvodinā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2004. gada 16. septembra rezolūciju par vardarbību pret mazākumtautībām Vojvodinā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 16. septembra rezolūciju par vardarbību pret mazākumtautībām Vojvodinā (1),

| — | ņemot vērā 2005. gada 2. marta ziņojumu par ad hoc delegācijas faktu meklēšanas misiju Vojvodinā un Belgradā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 2. marta ziņojumu par ad hoc delegācijas faktu meklēšanas misiju Vojvodinā un Belgradā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumu par Serbijas un Melnkalnes gatavību uzsākt sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Eiropas Savienību (COM(2005)0476), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumu par Serbijas un Melnkalnes gatavību uzsākt sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Eiropas Savienību (COM(2005)0476),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir veicinājušas demokratizācijas, cilvēktiesību un minoritāšu tiesību ievērošanu Serbijas Republikā un Serbijas un Melnkalnes Valsts savienībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir veicinājušas demokratizācijas, cilvēktiesību un minoritāšu tiesību ievērošanu Serbijas Republikā un Serbijas un Melnkalnes Valsts savienībā;

| B. | tā kā politiskie spēki un pilsoniskā sabiedrība turpina ziņot par cilvēktiesību un minoritāšu tiesību pārkāpumiem Vojvodinā, tostarp vajāšanu un vardarbību pret personām, kuras pēc tautības nav serbi, kā arī par draudiem pret ungāru izcelsmes politiskajiem līderiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā politiskie spēki un pilsoniskā sabiedrība turpina ziņot par cilvēktiesību un minoritāšu tiesību pārkāpumiem Vojvodinā, tostarp vajāšanu un vardarbību pret personām, kuras pēc tautības nav serbi, kā arī par draudiem pret ungāru izcelsmes politiskajiem līderiem;

| C. | tā kā pēdējos gados Serbijas centralajām un vietējām varasiestādēm nav izdevies uzlabot situāciju attiecībā uz cilvēktiesību un minoritāšu tiesību ievērošanu vai saukt pie atbildības vardarbības un vajāšanas aktu veicējus; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēdējos gados Serbijas centralajām un vietējām varasiestādēm nav izdevies uzlabot situāciju attiecībā uz cilvēktiesību un minoritāšu tiesību ievērošanu vai saukt pie atbildības vardarbības un vajāšanas aktu veicējus;

| D. | tā kā gan 2004. gada 16. septembra rezolūcija, gan tās faktu meklēšanas misija ir pozitīvi ietekmējusi situāciju Vojvodinā; |
| --- | --- |

D.

tā kā gan 2004. gada 16. septembra rezolūcija, gan tās faktu meklēšanas misija ir pozitīvi ietekmējusi situāciju Vojvodinā;

| E. | tā kā nav panākts īsts progress, lai novērstu nacionālo un etnisko minoritāšu dzīves apstākļu pasliktināšanos Vojvodinā, tādējādi apdraudot to nākotni reģionā, vai atvieglotu viņu līdzdarbību izglītībā, valsts pārvaldē, tiesu sistēmā un policijā, nodrošinot vienlīdzīgu pieeju tiesu sistēmai un valsts iestādēm, kas balstās uz tiesiskumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā nav panākts īsts progress, lai novērstu nacionālo un etnisko minoritāšu dzīves apstākļu pasliktināšanos Vojvodinā, tādējādi apdraudot to nākotni reģionā, vai atvieglotu viņu līdzdarbību izglītībā, valsts pārvaldē, tiesu sistēmā un policijā, nodrošinot vienlīdzīgu pieeju tiesu sistēmai un valsts iestādēm, kas balstās uz tiesiskumu;

| F. | tā kā pretrunā ar Kostunica 2004. gada septembra deklarācijām Serbijas valdībai nav izdevies izveidot divas komitejas, kas attiecīgi izskatītu incidentus, kas izraisīti saistībā ar indivīda etnisko piederību, un etniskās attiecības kopumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pretrunā ar Kostunica 2004. gada septembra deklarācijām Serbijas valdībai nav izdevies izveidot divas komitejas, kas attiecīgi izskatītu incidentus, kas izraisīti saistībā ar indivīda etnisko piederību, un etniskās attiecības kopumā;

| G. | tā kā Serbijas un Melnkalnes Valsts savienībai ir saistoša Starptautiskā un Eiropas Cilvēktiesību konvencija un tām jānodrošina šo konvenciju pilnīga īstenošana, kas ir priekšnosacījums tam, lai turpinātu integrāciju Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

G.

tā kā Serbijas un Melnkalnes Valsts savienībai ir saistoša Starptautiskā un Eiropas Cilvēktiesību konvencija un tām jānodrošina šo konvenciju pilnīga īstenošana, kas ir priekšnosacījums tam, lai turpinātu integrāciju Eiropas Savienībā,

| 1. | izsaka nopietnas bažas par atkārtotiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tiesiskuma un kārtības trūkumu Vojvodinas provincē; |
| --- | --- |

1.

izsaka nopietnas bažas par atkārtotiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tiesiskuma un kārtības trūkumu Vojvodinas provincē;

| 2. | aicina Serbijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes Valsts savienības varasiestādes atzīt šos vardarbības aktus par kriminālnoziegumiem saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un uzsver tūlītējas un efektīvas darbības svarīgumu, lai līdzīgi notikumi nepaliktu bez ievērības un tiktu novērsti nākotnē; |
| --- | --- |

2.

aicina Serbijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes Valsts savienības varasiestādes atzīt šos vardarbības aktus par kriminālnoziegumiem saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un uzsver tūlītējas un efektīvas darbības svarīgumu, lai līdzīgi notikumi nepaliktu bez ievērības un tiktu novērsti nākotnē;

| 3. | vēlas turpināt situācijas novērošanu Vojvodinā, īpašu uzmanību vēršot uz Stabilizācijas un asociācijas nolīguma saturu un principiem, kā arī prasot regulāru apspriešanos ar Padomi un Komisiju šīs procedūras laikā; |
| --- | --- |

3.

vēlas turpināt situācijas novērošanu Vojvodinā, īpašu uzmanību vēršot uz Stabilizācijas un asociācijas nolīguma saturu un principiem, kā arī prasot regulāru apspriešanos ar Padomi un Komisiju šīs procedūras laikā;

| 4. | atbalsta Parlamenta delegācijas attiecībām ar Dienvidaustrumeiropas valstīm iniciatīvu par Vojvodinas minoritāšu un politiskās situācijas atklātu izskatīšanu; |
| --- | --- |

4.

atbalsta Parlamenta delegācijas attiecībām ar Dienvidaustrumeiropas valstīm iniciatīvu par Vojvodinas minoritāšu un politiskās situācijas atklātu izskatīšanu;

| 5. | atkārtoti apstiprina gatavību izmantot budžeta iespējas palīdzībai un spiediena izdarīšanai uz Serbiju un Melnkalni, lai sekmētu cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp minoritāšu tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti apstiprina gatavību izmantot budžeta iespējas palīdzībai un spiediena izdarīšanai uz Serbiju un Melnkalni, lai sekmētu cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp minoritāšu tiesību ievērošanu;

| 6. | aicina Serbijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes valsts savienības varasiestādes atjaunot Vojvodinas autonomiju, kas pastāvēja līdz 1990. gadam, un atjaunot Vojvodinas reģiona parlamenta pilnvaras izglītības un plašsaziņas līdzekļu jomā, lai nodrošinātu reģiona parlamenta darbu, attīstot šim daudztautību reģionam atbilstīgu politiku; |
| --- | --- |

6.

aicina Serbijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes valsts savienības varasiestādes atjaunot Vojvodinas autonomiju, kas pastāvēja līdz 1990. gadam, un atjaunot Vojvodinas reģiona parlamenta pilnvaras izglītības un plašsaziņas līdzekļu jomā, lai nodrošinātu reģiona parlamenta darbu, attīstot šim daudztautību reģionam atbilstīgu politiku;

| 7. | prasa Padomei, Komisijai un Augstajam pārstāvim kopējās politikas un ārpolitikas jautājumos rūpīgi novērot notikumu attīstību Vojvodinā, īpašu uzmanību vēršot uz nopietniem draudiem drošībai saistībā ar minoritāšu vajāšanu Vojvodinā, un tādēļ aicina uz Vojvodinas provinci nosūtīt ES novērotājus (EUMM); |
| --- | --- |

7.

prasa Padomei, Komisijai un Augstajam pārstāvim kopējās politikas un ārpolitikas jautājumos rūpīgi novērot notikumu attīstību Vojvodinā, īpašu uzmanību vēršot uz nopietniem draudiem drošībai saistībā ar minoritāšu vajāšanu Vojvodinā, un tādēļ aicina uz Vojvodinas provinci nosūtīt ES novērotājus (EUMM);

| 8. | atgādina Serbijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes Valsts savienības valdībām, ka brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību un tiesiskuma principu un Stabilizācijas un asociācijas procesa pamatprincipu ievērošana ir priekšnoteikums tam, lai Eiropas Parlaments piekristu Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanai un nākotnes sadarbībai ar Eiropas Savienību kopumā; |
| --- | --- |

8.

atgādina Serbijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes Valsts savienības valdībām, ka brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību un tiesiskuma principu un Stabilizācijas un asociācijas procesa pamatprincipu ievērošana ir priekšnoteikums tam, lai Eiropas Parlaments piekristu Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanai un nākotnes sadarbībai ar Eiropas Savienību kopumā;

| 9. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Augstajam pārstāvim kopējās politikas un ārpolitikas jautājumos, Komisijai, Serbijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes Valsts savienības valdībām, kā arī Vojvodinas varasiestādēm. |
| --- | --- |

9.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Augstajam pārstāvim kopējās politikas un ārpolitikas jautājumos, Komisijai, Serbijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes Valsts savienības valdībām, kā arī Vojvodinas varasiestādēm.

---

(1)  OV C 140 E, 9.6.2005., 163. lpp.

---

21.9.2006

| 21.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 227/s16 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 227/s16

---

Izmantoto simbolu saraksts

| * | | Apspriežu procedūra |
| --- | --- | --- |
| **I | | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | | Piekrišanas procedūra |
| ***I | | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Informācija par balsošanas laiku

Ja nav noteikts citādi, pirms balsošanas referenti rakstiski paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu pozīciju attiecībā uz grozījumiem.

Parlamenta komiteju abreviatūras

| AFET | | Ārlietu komiteja |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Attīstības komiteja |
| INTA | | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | | Budžeta komiteja |
| CONT | | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | | Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | | Lauksaimniecības komiteja |
| PECH | | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | | Juridiskā komiteja |
| LIBE | | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | | Lūgumrakstu komiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

Lauksaimniecības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

Politisko grupu abreviatūras

| PPE-DE | | Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa |
| --- | --- | --- |
| PSE | | Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā |
| ALDE | | Demokrātu un liberāļu apvienība Eiropai |
| Verts/ALE | | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| GUE/NGL | | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| IND/DEM | | Neatkarīgo spēku un demokrātu grupa |
| UEN | | Nāciju Eiropas grupa |
| NI | | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE-DE

Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa

PSE

Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā

ALDE

Demokrātu un liberāļu apvienība Eiropai

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

IND/DEM

Neatkarīgo spēku un demokrātu grupa

UEN

Nāciju Eiropas grupa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

---