# Eiropas Savienības C 203/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 203 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 25. augusts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 203

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 25. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2006/C 203/1 | Atzinums Nr. 1/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalību Septītajā pamatprogrammā un pētījumu rezultātu izplatīšanu (no 2007. līdz 2013. gadam) | 1 |
| 2006/C 203/2 | Atzinums Nr. 2/2006 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu | 50 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2006/C 203/1

Atzinums Nr. 1/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalību Septītajā pamatprogrammā un pētījumu rezultātu izplatīšanu (no 2007. līdz 2013. gadam)

1

2006/C 203/2

Atzinums Nr. 2/2006 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

50

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 203/1

---

ATZINUMS Nr. 1/2006

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalību Septītajā pamatprogrammā un pētījumu rezultātu izplatīšanu (no 2007. līdz 2013. gadam)

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 203/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1.–8. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–8.

| 9.–13. | VISPĀRĪGI APSVĒRUMI |
| --- | --- |

9.–13.

| 9.–12. | Komisijas priekšlikums neizmanto izdevību veikt radikālas pārmaiņas |
| --- | --- |

9.–12.

| 13 | Nozīmīgākie priekšlikumi par to, kā sasniegt papildu elastību un vienkāršošanu dalībniekiem |
| --- | --- |

13

| 14.–90. | ĪPAŠI APSVĒRUMI |
| --- | --- |

14.–90.

| 14 | Atbilstība iestāžu nolīgumiem par likumprojektiem |
| --- | --- |

14

| 15.–16. | Komisijas pienākums pārraudzīt atbilstību valsts atbalsta noteikumiem par pētniecību un attīstību |
| --- | --- |

15.–16.

| 17 | Līdzdalības noteikumu piemērojamība darbībām, ko finansē Eiropas Pētniecība padome (EPP) |
| --- | --- |

17

| 18.–19. | Atšķirība starp iekšējo kontroli un ārējo revīziju |
| --- | --- |

18.–19.

| 20.–21. | I nodaļa: Ievadnoteikumi (1.–3. pants) |
| --- | --- |

20.–21.

| 22.–81. | II nodaļa: Dalība (4.–38. pants) |
| --- | --- |

22.–81.

| 22.–26. | 1. iedaļa: Obligātie nosacījumi (4.–12. pants) |
| --- | --- |

22.–26.

| 27.–57. | 2. iedaļa: Kārtība (13.–28. pants) |
| --- | --- |

27.–57.

| 58.–81. | 3. iedaļa: Kopienas finansiālais atbalsts ( 29.–38. pants) |
| --- | --- |

58.–81.

| 82.–86. | III nodaļa: Izplatīšana, izmantošana un piekļuves tiesības (39.–52. pants) |
| --- | --- |

82.–86.

| 87.–89. | IV nodaļa: Eiropas Investīciju banka (53. pants) |
| --- | --- |

87.–89.

| 90 | V nodaļa: Nobeiguma noteikumi (54. pants) |
| --- | --- |

90

| 91.–94. | SECINĀJUMS |
| --- | --- |

91.–94.

Pielikums: Līdzdalības noteikumi

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 248. panta 4. punktu un 279. pantu;

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 160. panta 4. punktu un 183. pantu;

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), jo īpaši tās 183. pantu;

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 20. jūlija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (2) , kas groza 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, nosakot detalizētus noteikumus Komisijas regulu ieviešanai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (3);

ņemot vērā Kopienas ietvaru valsts atbalstam pētniecībai un attīstībai (4) un Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) vienošanās par subsidēšanas un kompensācijas pasākumiem (5) 8. pantu;

ņemot vērā Komisijas “regulas priekšlikuma, kas nosaka uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalību Septītajā pamatprogrammā un pētījumu rezultātu izplatīšanu (no 2007. līdz 2013. gadam)” (6) Līdzdalības noteikumus;

ņemot vērā Komisijas aicinājumu sniegt atzinumu par ierosinātajiem Līdzdalības noteikumiem;

ņemot vērā Eiropas Parlamenta aicinājumu sniegt atzinumu šo priekšlikumu, kas tika iesniegts Revīzijas palātā 2006. gada 2. martā;

tā kā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 163. panta 1. punktu Kopienai jābūt mērķim stiprināt Kopienas rūpniecības zinātniskos un tehniskos pamatus un veicināt tās konkurētspēju starptautiskā līmenī, veicinot pētniecības darbību, ko par nepieciešamu uzskata, pamatojoties uz Līgumu;

tā kā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 164. pantu Kopienai, pilnveidojot dalībvalstīs veiktās darbības, jāveic šādas darbības:

| a) | pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrēšanas programmu ieviešana, veicinot sadarbību ar un starp uzņēmumiem, pētniecības centriem un universitātēm; |
| --- | --- |

a)

pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrēšanas programmu ieviešana, veicinot sadarbību ar un starp uzņēmumiem, pētniecības centriem un universitātēm;

| b) | sadarbības veicināšana Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu jomā ar trešajām valstīm un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

b)

sadarbības veicināšana Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu jomā ar trešajām valstīm un starptautiskām organizācijām;

| c) | Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu rezultātu izplatīšana un optimizēšana; |
| --- | --- |

c)

Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu rezultātu izplatīšana un optimizēšana;

| d) | zinātnieku izglītošanas un mobilitātes stimulēšana Kopienā; |
| --- | --- |

d)

zinātnieku izglītošanas un mobilitātes stimulēšana Kopienā;

tā kā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 167. pantu par daudzgadu pamatprogrammas ieviešanu Padomei jānosaka uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalības noteikumi un jāievieš noteikumi, kas attiecas uz pētījumu rezultātu izplatīšanu;

tā kā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 274. pants nosaka, ka Komisija ir atbildīga par budžeta izpildi, ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus;

tā kā īpašo programmu jomā, kas minēta Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 164.a pantā un 166. panta 3. punktā, budžetu var īstenot ar tiešu un netiešu centralizētu Komisijas īstenoto pārvaldību saskaņā ar 53. panta otro punktu Finanšu regulā, ko piemēro vispārējam Eiropas Kopienu budžetam, un tās Īstenošanas noteikumu 36. un 37. pantu;

tā kā savā atzinumā Nr. 2/2004 (7) Revīzijas palāta norādīja uz integrētu iekšējas kontroles sistēmu, uz kuras pamata būtu jāveido iekšējās kontroles, lai sniegtu pamatotu ticamību, ka ieņēmumi un izdevumi ir radušies saskaņā ar spēkā esošajām tiesību normām un pārvaldīti saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem;

tā kā Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2004 (8) secināja, ka noteikumus Kopienas finansiālā darbības noteikšanai PTA pamatprogrammās vajadzētu pārskatīt no to pirmajiem principiem, ar nolūku novērst nevajadzīgu sarežģītību gaidāmajā Septītajā pamatprogrammā, lai nemeklētu kompromisu starp efektīvu un atbilstošu izdevumu kontroli,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU ATZINUMU.

IEVADS

Galvenie elementi Komisijas priekšlikumā par Līdzdalības noteikumiem

| 1. | Septītās pamatprogrammas tiesiskais pamats ir:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, kas saistīts ar Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, un Padomes lēmums, kas saistīts ar Septīto Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pamatprogrammu par kodolizpētes un apmācības pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) – Ceļā uz zināšanu Eiropu (9), turpmāk – “Lēmums”; |
| --- | --- | --- |

1.

Septītās pamatprogrammas tiesiskais pamats ir:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, kas saistīts ar Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, un Padomes lēmums, kas saistīts ar Septīto Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pamatprogrammu par kodolizpētes un apmācības pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) – Ceļā uz zināšanu Eiropu (9), turpmāk – “Lēmums”;

| — | Vairāki Padomes lēmumi, kas saistīti ar īpašajām programmām (10), t.i., “Sadarbība” (sadarbības pētniecība (11), kopīgas tehnoloģiju ierosmes un tehnoloģiju platformas, kā arī koordinācija starp valstu programmām), “Idejas”, “Cilvēki” un “Iespējas”, Apvienoto pētījumu centra darbībām un kodolizpētes un apmācības pasākumiem Eiropas Atomenerģijas kopienas līguma ietvaros (Euratom); |
| --- | --- |

—

Vairāki Padomes lēmumi, kas saistīti ar īpašajām programmām (10), t.i., “Sadarbība” (sadarbības pētniecība (11), kopīgas tehnoloģiju ierosmes un tehnoloģiju platformas, kā arī koordinācija starp valstu programmām), “Idejas”, “Cilvēki” un “Iespējas”, Apvienoto pētījumu centra darbībām un kodolizpētes un apmācības pasākumiem Eiropas Atomenerģijas kopienas līguma ietvaros (Euratom);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes regula, kas izklāsta noteikumus uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā un pētniecības rezultātu izplatīšanai, turpmāk -“Līdzdalības noteikumi” un Padomes Regulu šādiem pasākumiem saistībā ar Euratom līgumu. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes regula, kas izklāsta noteikumus uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā un pētniecības rezultātu izplatīšanai, turpmāk -“Līdzdalības noteikumi” un Padomes Regulu šādiem pasākumiem saistībā ar Euratom līgumu.

| 2. | Komisijas priekšlikums par Līdzdalības noteikumiem būtiski saglabā sistēmu, kas tika izstrādāta iepriekšējām PTA pamatprogrammām, izņemot:






  — | atsevišķus aspektus, kas saistīti ar Eiropas Pētniecības padomes (EPP) izveidi, lai piešķirtu Kopienas finansējumu pētnieku ierosinātu “jaunu jomu” pētniecības darbībām (sk. 4.a apsvērumu, 1. panta 6. punktu un 9. pantu, kā arī Lēmuma III pielikuma a) daļas 4. punktu “Atsevišķi projekti”); |
| --- | --- | --- |

2.

Komisijas priekšlikums par Līdzdalības noteikumiem būtiski saglabā sistēmu, kas tika izstrādāta iepriekšējām PTA pamatprogrammām, izņemot:

—

atsevišķus aspektus, kas saistīti ar Eiropas Pētniecības padomes (EPP) izveidi, lai piešķirtu Kopienas finansējumu pētnieku ierosinātu “jaunu jomu” pētniecības darbībām (sk. 4.a apsvērumu, 1. panta 6. punktu un 9. pantu, kā arī Lēmuma III pielikuma a) daļas 4. punktu “Atsevišķi projekti”);

| — | dotāciju piešķiršanu Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai finansētu “Riska dalīšanas finanšu mehānismu”, kam jāsekmē uzkrājumu veidošana un kapitāla piešķiršana EIB aizdevumu un garantiju finansēšanai saistībā ar Eiropas PTA darbībām (sk. 23. apsvērumu un 53. pantu, kā arī Lēmuma III pielikuma b) daļu). |
| --- | --- |

—

dotāciju piešķiršanu Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai finansētu “Riska dalīšanas finanšu mehānismu”, kam jāsekmē uzkrājumu veidošana un kapitāla piešķiršana EIB aizdevumu un garantiju finansēšanai saistībā ar Eiropas PTA darbībām (sk. 23. apsvērumu un 53. pantu, kā arī Lēmuma III pielikuma b) daļu).

| 3. | Turklāt Komisijas priekšlikums koncentrējas uz lielākas vienkāršošanas sasniegšanu, ņemot vērā finansiālās vadības un kontroles sistēmas, īpaši šādos veidos:






  — | izmantojot vienreizējus maksājumus, bāzes likmes un vienības izmaksu apjomus, lai vienkāršotu atbilstīgo izmaksu atmaksāšanu (sk. 30. pantu); |
| --- | --- | --- |

3.

Turklāt Komisijas priekšlikums koncentrējas uz lielākas vienkāršošanas sasniegšanu, ņemot vērā finansiālās vadības un kontroles sistēmas, īpaši šādos veidos:

—

izmantojot vienreizējus maksājumus, bāzes likmes un vienības izmaksu apjomus, lai vienkāršotu atbilstīgo izmaksu atmaksāšanu (sk. 30. pantu);

| — | nosakot vienotu izmaksu sistēmu un palielinot augstāko finansējuma robežu (sk. 33. pantu); |
| --- | --- |

—

nosakot vienotu izmaksu sistēmu un palielinot augstāko finansējuma robežu (sk. 33. pantu);

| — | izveidojot “Nodrošinājuma fondu”, lai segtu finanšu risku, veicot netiešas PTA darbības (sk. 38. pantu). |
| --- | --- |

—

izveidojot “Nodrošinājuma fondu”, lai segtu finanšu risku, veicot netiešas PTA darbības (sk. 38. pantu).

| 4. | Līdzdalības noteikumu paskaidrojuma rakstā Komisija ierosina vairākus papildu pasākumus, piemēram, attālu novērtēšanu, elektronisku priekšlikumu iesniegšanu un unikālas reģistrēšanas sistēmas un palīdzības dienesta ieviešanu Komisijā un nacionālajos kontaktpunktos (NKP), lai nodrošinātu daudz efektīvāku Septītās pamatprogrammas pārvaldi. Tomēr Komisijas priekšlikumā šie pasākumi nav precizēti. Ja vien tie nav minēti tiesiskajā pamatā, nav garantijas, ka tie tiks īstenoti (sk. Revīzijas palātas ierosinātos grozījumus 15. panta 1. punkta b apakšpunktā, 16. panta 3. a punktā un 17. panta a) punktā). |
| --- | --- |

4.

Līdzdalības noteikumu paskaidrojuma rakstā Komisija ierosina vairākus papildu pasākumus, piemēram, attālu novērtēšanu, elektronisku priekšlikumu iesniegšanu un unikālas reģistrēšanas sistēmas un palīdzības dienesta ieviešanu Komisijā un nacionālajos kontaktpunktos (NKP), lai nodrošinātu daudz efektīvāku Septītās pamatprogrammas pārvaldi. Tomēr Komisijas priekšlikumā šie pasākumi nav precizēti. Ja vien tie nav minēti tiesiskajā pamatā, nav garantijas, ka tie tiks īstenoti (sk. Revīzijas palātas ierosinātos grozījumus 15. panta 1. punkta b apakšpunktā, 16. panta 3. a punktā un 17. panta a) punktā).

Revīzijas palātas atzinums

| 5. | Savā atzinumā Revīzijas palāta īpašu uzmanību vērš uz Komisijas ierosināto pasākumu sekām, pareizas finanšu pārvaldības sasniegšanas netiešajās darbībās, ko finansē Septītā pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) izteiksmē. Tā arī ņem vērā iepriekšējās Eiropas Parlamenta un Padomes rezolūcijas, un jo īpaši izpildes procedūru, kas saistīta ar 2003. finanšu gadu (12) un 2006. gada vispārējo budžetu (13). Revīzijas palātas apsvērumi šajā Atzinumā dažos gadījumos arī attiecas uz priekšlikumu Komisijas Lēmumam par Septīto pamatprogrammu, un jo īpaši uz tā III pielikumu, kas nosaka dažādas finansēšanas shēmas (sk. 1. apsvērumu). |
| --- | --- |

5.

Savā atzinumā Revīzijas palāta īpašu uzmanību vērš uz Komisijas ierosināto pasākumu sekām, pareizas finanšu pārvaldības sasniegšanas netiešajās darbībās, ko finansē Septītā pamatprogramma (no 2007. līdz 2013. gadam) izteiksmē. Tā arī ņem vērā iepriekšējās Eiropas Parlamenta un Padomes rezolūcijas, un jo īpaši izpildes procedūru, kas saistīta ar 2003. finanšu gadu (12) un 2006. gada vispārējo budžetu (13). Revīzijas palātas apsvērumi šajā Atzinumā dažos gadījumos arī attiecas uz priekšlikumu Komisijas Lēmumam par Septīto pamatprogrammu, un jo īpaši uz tā III pielikumu, kas nosaka dažādas finansēšanas shēmas (sk. 1. apsvērumu).

| 6. | Kad 2005. gada decembrī Komisija pieņēma priekšlikumu, kas attiecas uz Līdzdalības noteikumiem, izmaiņas pašreizējā Finanšu regulā un tās Īstenošanas noteikumos, kas stāsies spēkā 2007. gadā, Padome bija vēl tikai daļēji pieņēmusi (sk. 2. apsvērumu). Šajos apstākļos un, ņemot vērā apsvērumus, kas izdarīti šajā Atzinumā Nr. 10/2005 (14), Revīzijas palāta uzskata par neiespējamu noteikt, vai šī nozaru regula atbildīs grozītas Finanšu regulas vispārējiem principiem un sīki izstrādātajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

6.

Kad 2005. gada decembrī Komisija pieņēma priekšlikumu, kas attiecas uz Līdzdalības noteikumiem, izmaiņas pašreizējā Finanšu regulā un tās Īstenošanas noteikumos, kas stāsies spēkā 2007. gadā, Padome bija vēl tikai daļēji pieņēmusi (sk. 2. apsvērumu). Šajos apstākļos un, ņemot vērā apsvērumus, kas izdarīti šajā Atzinumā Nr. 10/2005 (14), Revīzijas palāta uzskata par neiespējamu noteikt, vai šī nozaru regula atbildīs grozītas Finanšu regulas vispārējiem principiem un sīki izstrādātajiem noteikumiem.

| 7. | Līdz ar to Revīzijas palātas apsvērumiem un secinājumiem, kas izklāstīti šajā Atzinumā, attiecīgi jāpiemērojas Komisijas priekšlikumam par “Padomes regulu, kas izklāsta noteikumus par uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu līdzdalību un noteikumus par pētniecības rezultātu izplatīšanu Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītajā pamatprogrammā (no 2007. līdz 2011. gadam) (15), ieviešanu”. |
| --- | --- |

7.

Līdz ar to Revīzijas palātas apsvērumiem un secinājumiem, kas izklāstīti šajā Atzinumā, attiecīgi jāpiemērojas Komisijas priekšlikumam par “Padomes regulu, kas izklāsta noteikumus par uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu līdzdalību un noteikumus par pētniecības rezultātu izplatīšanu Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītajā pamatprogrammā (no 2007. līdz 2011. gadam) (15), ieviešanu”.

| 8. | Sīki izstrādāti ieteikumi par to, kā grozīt Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā šo atzinumu, ir izklāstīti
  Pielikumā
  . |
| --- | --- |

8.

Sīki izstrādāti ieteikumi par to, kā grozīt Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā šo atzinumu, ir izklāstīti
  Pielikumā
  .

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Komisijas priekšlikums neizmanto izdevību veikt radikālas pārmaiņas

| 9. | Eiropas Savienības PTA pamatprogrammas ir pasaulē lielākās daudznacionālās pētniecības programmas finansēšanas un dalības ziņā. Tās atbild par nozīmīgu pētniecības projektu publiskā finansējuma daļu dalībvalstīs un asociētajās valstīs. Lielam skaitam publisko pētniecības struktūru, piemēram, universitātēm, tās bieži ir viens no trešās personas finansējuma pamatavotiem. |
| --- | --- |

9.

Eiropas Savienības PTA pamatprogrammas ir pasaulē lielākās daudznacionālās pētniecības programmas finansēšanas un dalības ziņā. Tās atbild par nozīmīgu pētniecības projektu publiskā finansējuma daļu dalībvalstīs un asociētajās valstīs. Lielam skaitam publisko pētniecības struktūru, piemēram, universitātēm, tās bieži ir viens no trešās personas finansējuma pamatavotiem.

| 10. | Katrā PTA pamatprogrammā piedalās vairāki tūkstoši juridisko personu, kas izmanto ievērojamu netiešu darbību atšķirīgu veidu dažādību. Lielākā to daļa daudzpartneru darbības, ko veic vairāku līdzdalībnieku konsorcijs. Katrai netiešajai darbībai Komisija slēdz nolīgumus vai dotāciju nolīgumus ar katru dalībnieku, ar lielāko daļu nolīgumu piešķirot tikai salīdzinoši zemu finansiālo ieguldījumu no Kopienas budžeta. Revīzijas palātas veiktās revīzijās ir kontatēts, ka tik lielas darbību daudzveidības un būtiskā atsevišķu dotāciju skaita sekas ir ievērojamas darījumu izmaksas par katru izlietoto euro (16). |
| --- | --- |

10.

Katrā PTA pamatprogrammā piedalās vairāki tūkstoši juridisko personu, kas izmanto ievērojamu netiešu darbību atšķirīgu veidu dažādību. Lielākā to daļa daudzpartneru darbības, ko veic vairāku līdzdalībnieku konsorcijs. Katrai netiešajai darbībai Komisija slēdz nolīgumus vai dotāciju nolīgumus ar katru dalībnieku, ar lielāko daļu nolīgumu piešķirot tikai salīdzinoši zemu finansiālo ieguldījumu no Kopienas budžeta. Revīzijas palātas veiktās revīzijās ir kontatēts, ka tik lielas darbību daudzveidības un būtiskā atsevišķu dotāciju skaita sekas ir ievērojamas darījumu izmaksas par katru izlietoto euro (16).

| 11. | Turklāt dalībnieki Revīzijas palātai ir norādījuši, ka tie uzskata Kopienas dotācijas par pārmērīgi apgrūtinoši piemērojamām, un jo īpaši tādos gadījumos, kad Komisija nesniedz atbilstošus ieteikumus. Priekšlikumu sagatavošana un konsorcija dalībnieku piesaistīšana ir dārgs un laikietilpīgs process, īpaši ņemot vērā zemo vidējo izdošanās līmeni. Līdzdalībnieki arī sūdzas, ka Komisijas dotāciju piešķiršanas kārtība aizņem pārāk ilgu laiku un Kopienas līdzekļu izmantošana nav pietiekami elastīga, lai ņemtu vērā straujās izmaiņas zinātnē. Tā rezultātā visnovatoriskākie pētniecības projekti bieži netiek iesniegti Eiropas PTA pamatprogrammām. |
| --- | --- |

11.

Turklāt dalībnieki Revīzijas palātai ir norādījuši, ka tie uzskata Kopienas dotācijas par pārmērīgi apgrūtinoši piemērojamām, un jo īpaši tādos gadījumos, kad Komisija nesniedz atbilstošus ieteikumus. Priekšlikumu sagatavošana un konsorcija dalībnieku piesaistīšana ir dārgs un laikietilpīgs process, īpaši ņemot vērā zemo vidējo izdošanās līmeni. Līdzdalībnieki arī sūdzas, ka Komisijas dotāciju piešķiršanas kārtība aizņem pārāk ilgu laiku un Kopienas līdzekļu izmantošana nav pietiekami elastīga, lai ņemtu vērā straujās izmaiņas zinātnē. Tā rezultātā visnovatoriskākie pētniecības projekti bieži netiek iesniegti Eiropas PTA pamatprogrammām.

| 12. | Kamēr tiek atzīts, ka noteikta sarežģītības pakāpe ir neizbēgama, Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijas priekšlikums neizmanto izdevību ieviest radikālas izmaiņas Septītās pamatprogrammas administratīvajos un finanšu noteikumos. Revīzijas palāta uzskata, ka, pieņemot tiesisko pamatu Septītajai pamatprogrammai likumdevējam, jāņem vērā šādi vispārīgi principi:






  — | Pētījumu ierosinājuma pamatā ir atsevišķu zinātnieku zinātniskā pieredze un zināšanas. Kā lielākā daļa publiskā finansējuma saņēmēju, zinātnieki izvēlas finansējumu, kura saņemšana saistīta ar mazāku skaitu birokrātisku darbību. Viņi uzskata, ka tikai šādas elastīgas dotācijas ļauj veikt visdaudzsološāko pētījumu, un šādos gadījumos viņi, iespējams, vairāk attīstīs īpašumtiesību sajūtu, kas ir nepieciešama, lai pētījumi izdotos. Lai nodrošinātu šo būtisko pētniecības Kopienas “iesaistītību” (“buy-in”), Septītajai pamatprogrammai būtu jātiecas uz to, lai konsorcijiem, kas izmanto netiešas darbības, Kopienas dotācijas būtu elastīgāk izmantojamas. |
| --- | --- | --- |

12.

Kamēr tiek atzīts, ka noteikta sarežģītības pakāpe ir neizbēgama, Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijas priekšlikums neizmanto izdevību ieviest radikālas izmaiņas Septītās pamatprogrammas administratīvajos un finanšu noteikumos. Revīzijas palāta uzskata, ka, pieņemot tiesisko pamatu Septītajai pamatprogrammai likumdevējam, jāņem vērā šādi vispārīgi principi:

—

Pētījumu ierosinājuma pamatā ir atsevišķu zinātnieku zinātniskā pieredze un zināšanas. Kā lielākā daļa publiskā finansējuma saņēmēju, zinātnieki izvēlas finansējumu, kura saņemšana saistīta ar mazāku skaitu birokrātisku darbību. Viņi uzskata, ka tikai šādas elastīgas dotācijas ļauj veikt visdaudzsološāko pētījumu, un šādos gadījumos viņi, iespējams, vairāk attīstīs īpašumtiesību sajūtu, kas ir nepieciešama, lai pētījumi izdotos. Lai nodrošinātu šo būtisko pētniecības Kopienas “iesaistītību” (“buy-in”), Septītajai pamatprogrammai būtu jātiecas uz to, lai konsorcijiem, kas izmanto netiešas darbības, Kopienas dotācijas būtu elastīgāk izmantojamas.

| — | Paturot to prātā, konsorcijam jābūt dotiem līdzekļiem, lai ātri reaģētu uz ārējām un iekšējām izmaiņām projekta pastāvēšanas cikla laikā. Tas nozīmē, ka koordinatora lēmumu pieņemšanas vara būs jāstiprina. Koordinatoram būtu jānes zinātniska un finansiāla atbildība un jābūt spējīgam pieņemt lēmumus ne tikai par zinātnisko programmu, bet arī par finanšu resursu piešķiršanu saskaņā ar noteikumu kopumu, par kuriem iepriekš ir notikusi vienošanās ar visiem konsorcija līdzdalībniekiem. Tajā pašā laikā koordinatoram Komisijai jāgarantē, ka zinātniskajā joma un, likumīgi pieprasītā, europeiskā darbības būtība tiek saglabāta visu projekta darbības laiku. Praksē tam būtu jānozīmē, ka dalībnieku var aizstāt ar struktūrām, kurām piemīt līdzvērtīga pētniecības spēja un zinātniskais statuss. |
| --- | --- |

—

Paturot to prātā, konsorcijam jābūt dotiem līdzekļiem, lai ātri reaģētu uz ārējām un iekšējām izmaiņām projekta pastāvēšanas cikla laikā. Tas nozīmē, ka koordinatora lēmumu pieņemšanas vara būs jāstiprina. Koordinatoram būtu jānes zinātniska un finansiāla atbildība un jābūt spējīgam pieņemt lēmumus ne tikai par zinātnisko programmu, bet arī par finanšu resursu piešķiršanu saskaņā ar noteikumu kopumu, par kuriem iepriekš ir notikusi vienošanās ar visiem konsorcija līdzdalībniekiem. Tajā pašā laikā koordinatoram Komisijai jāgarantē, ka zinātniskajā joma un, likumīgi pieprasītā, europeiskā darbības būtība tiek saglabāta visu projekta darbības laiku. Praksē tam būtu jānozīmē, ka dalībnieku var aizstāt ar struktūrām, kurām piemīt līdzvērtīga pētniecības spēja un zinātniskais statuss.

| — | Tāpēc ar lielāku elastību ir jāuzlabo zinātniskā un finansiālā atbildība pret Komisiju gan par notiekošajām tiešajām darbībām, gan par to, kas notiek pēc to pabeigšanas. Tam tomēr nevajadzētu nozīmēt pārmērīgu pārskatu iesniegšanu Komisijai, tā vietā tai būtu jābalstās uz lietpratēju novērtējumu mehānismu, iespējams, ar uzklausīšanas palīdzību. Balstoties uz šādu novērtējumu rezultātiem, Komisijai jābūt iespējai pārtraukt netiešas darbības, kas nepilda savu uzdevumu, lai netiktu tērēta valsts nauda. |
| --- | --- |

—

Tāpēc ar lielāku elastību ir jāuzlabo zinātniskā un finansiālā atbildība pret Komisiju gan par notiekošajām tiešajām darbībām, gan par to, kas notiek pēc to pabeigšanas. Tam tomēr nevajadzētu nozīmēt pārmērīgu pārskatu iesniegšanu Komisijai, tā vietā tai būtu jābalstās uz lietpratēju novērtējumu mehānismu, iespējams, ar uzklausīšanas palīdzību. Balstoties uz šādu novērtējumu rezultātiem, Komisijai jābūt iespējai pārtraukt netiešas darbības, kas nepilda savu uzdevumu, lai netiktu tērēta valsts nauda.

Revīzijas palāta uzskata, ka Līdzdalības noteikumiem būtu jāatspoguļo pieņēmums, ka zinātniekiem, kuri piedalās Eiropas PTA pamatprogrammās, var uzticēt valsts naudu tās labākai izmantošanai, pieņemot, ka tas paliek tiesiskajā pamatā noteiktajās robežās, lai nodrošinātu efektīvu un atbilstošu Komisijas kontroli. Nosakot šīs kontroles, tomēr būtu jāatzīst, ka neizdošanās risks ir raksturīgs visu pētniecības darbību elements.

Nozīmīgākie priekšlikumi par to, kā sasniegt papildu elastību un vienkāršošanu dalībniekiem

| 13. | Saskaņā ar iepriekš minētajiem un turpmākajiem ieteikumiem, kurus Revīzijas palāta ir izstrādājusi iepriekšējos gadījumos, šīs Atzinums nosaka vairākas jomas, kurās Komisijas priekšlikums var nebūt pietiekams, lai sasniegtu nepieciešamo elastību un vienkāršošanu Septītās pamatprogrammas dalībniekiem. No šīm jomām par visbūtiskākajām jāuzskata:






  — | juridisku personu centralizētu un iepriekšēju pārbaužu organizēšana (sk. 34. līdz 36. punktam); |
| --- | --- | --- |

13.

Saskaņā ar iepriekš minētajiem un turpmākajiem ieteikumiem, kurus Revīzijas palāta ir izstrādājusi iepriekšējos gadījumos, šīs Atzinums nosaka vairākas jomas, kurās Komisijas priekšlikums var nebūt pietiekams, lai sasniegtu nepieciešamo elastību un vienkāršošanu Septītās pamatprogrammas dalībniekiem. No šīm jomām par visbūtiskākajām jāuzskata:

—

juridisku personu centralizētu un iepriekšēju pārbaužu organizēšana (sk. 34. līdz 36. punktam);

| — | Komisijas dienestu vajadzība pēc kopējo datubāzu izmantošanas un elektroniskas datu apmaiņas (sk. 41. un 42. punktu); |
| --- | --- |

—

Komisijas dienestu vajadzība pēc kopējo datubāzu izmantošanas un elektroniskas datu apmaiņas (sk. 41. un 42. punktu);

| — | netiešām darbībām piemērojot daudz elastīgāku vadības struktūru, Komisijai noslēdzot dotāciju nolīgumu ar koordinatoru, kas darbojas citu līdzdalībnieku vārdā, vai Komisijai, ar Komisijas lēmumu, piešķirot dotācijas, bez privāttiesību līguma noslēgšanas (sk. 45. līdz 55. punktu); |
| --- | --- |

—

netiešām darbībām piemērojot daudz elastīgāku vadības struktūru, Komisijai noslēdzot dotāciju nolīgumu ar koordinatoru, kas darbojas citu līdzdalībnieku vārdā, vai Komisijai, ar Komisijas lēmumu, piešķirot dotācijas, bez privāttiesību līguma noslēgšanas (sk. 45. līdz 55. punktu);

| — | par netiešo darbību uzraudzības līdzekli izmantojot novērtējumus (vai uzklausīšanu), ideālā gadījumā – lietpratēju (sk. 56. punktu); |
| --- | --- |

—

par netiešo darbību uzraudzības līdzekli izmantojot novērtējumus (vai uzklausīšanu), ideālā gadījumā – lietpratēju (sk. 56. punktu);

| — | nodrošinot vienotu izmaksu atlīdzības sistēmu, kas ļauj dalībniekiem noteikt Kopienas finansiālo ieguldījumu skaidrā, noturīgā un viegli piemērojamā veidā (sk. 63. līdz 70. punktu), un |
| --- | --- |

—

nodrošinot vienotu izmaksu atlīdzības sistēmu, kas ļauj dalībniekiem noteikt Kopienas finansiālo ieguldījumu skaidrā, noturīgā un viegli piemērojamā veidā (sk. 63. līdz 70. punktu), un

| — | veicinot netiešo darbību rezultātu izplatīšanu un īpašumtiesību tālāknodošanu (sk. 82. līdz 84. punktu). |
| --- | --- |

—

veicinot netiešo darbību rezultātu izplatīšanu un īpašumtiesību tālāknodošanu (sk. 82. līdz 84. punktu).

ĪPAŠI APSVĒRUMI

Atbilstība iestāžu nolīgumiem par likumprojektiem

| 14. | Šīs regulas lasāmību varētu uzlabot, ja visas attiecīgās definīcijas būtu sagrupētas 2. pantā – “Definīcijas” (17). Lai izvairītos no neskaidrības un atšķirīgu definīciju izplatīšanās, definīciju formulējumam būtu jābūt mainītam salīdzinājumā ar iepriekšējām PTA pamatprogrammām, tikai ja patiešām ir paredzēta izmaiņa pēc būtības. |
| --- | --- |

14.

Šīs regulas lasāmību varētu uzlabot, ja visas attiecīgās definīcijas būtu sagrupētas 2. pantā – “Definīcijas” (17). Lai izvairītos no neskaidrības un atšķirīgu definīciju izplatīšanās, definīciju formulējumam būtu jābūt mainītam salīdzinājumā ar iepriekšējām PTA pamatprogrammām, tikai ja patiešām ir paredzēta izmaiņa pēc būtības.

Komisijas pienākums pārraudzīt atbilstību valsts atbalsta noteikumiem par pētniecību un attīstību

| 15. | Saskaņā ar Līguma 87. un 88. pantu, Komisija ir atbildīga par visu atbalsta sistēmu, kas pastāv dalībvalstīs, pastāvīgu pārskatīšanu, jo principā valsts atbalsts ir aizliegts (sk. 3. apsvērumu). Par augstāko robežu, kas noteikta “Kopienas ietvarā par valsts atbalstu pētījumiem un attīstībai” 5. panta 12. punktā ir norādīts: “Ja Kopienas finansējums un valsts atbalsts tiek apvienoti, kopējais oficiālais atbalsts nedrīkst pārsniegt 75 % rūpnieciska pētījuma gadījumā un 50 % iepriekš konkurētspējīgu attīstības darbību gadījumos”) (sk. arī 72. un 73. punktu). |
| --- | --- |

15.

Saskaņā ar Līguma 87. un 88. pantu, Komisija ir atbildīga par visu atbalsta sistēmu, kas pastāv dalībvalstīs, pastāvīgu pārskatīšanu, jo principā valsts atbalsts ir aizliegts (sk. 3. apsvērumu). Par augstāko robežu, kas noteikta “Kopienas ietvarā par valsts atbalstu pētījumiem un attīstībai” 5. panta 12. punktā ir norādīts: “Ja Kopienas finansējums un valsts atbalsts tiek apvienoti, kopējais oficiālais atbalsts nedrīkst pārsniegt 75 % rūpnieciska pētījuma gadījumā un 50 % iepriekš konkurētspējīgu attīstības darbību gadījumos”) (sk. arī 72. un 73. punktu).

| 16. | Īpašā programma “Iespējas” skaidri nosaka sabiedrisko un privāto “pētniecības infrastruktūru” finansējumu Septītajā pamatprogrammā. Turklāt Lēmuma III pielikums nosaka, ka šādu infrastruktūru finansēšana apvienos finansējumu no PTA pamatprogrammas un citiem ES (jo īpaši struktūrfondu) un valsts instrumentiem (18). Kā pierādīja Revīzijas palātas revīzijas, esošie Komisijas mehānismi vispārējo valsts atbalsta līmeņu pārraudzībai par pētniecību un attīstību ir neatbilstīgi atbilstības nodrošināšanai ar sliekšņiem, kas noteikti “Kopienas ietvarā par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai” Septītās pamatprogrammas ietvaros. Turklāt, kā minēts iepriekšējā Revīzijas palātas Atzinumā, kas attiecas uz strukturālām darbībām (19), Komisijai vairs nav sīki izstrādātas informācijas par šo darbību piemērošanu kopīgā vadībā, par ko atbildīgas ir valstu vai reģionu iestādes, piemēram, pētniecības projektu finansēšana, atbalstu novitāšu un tehnoloģiju pārnešanai vai pētniecības infrastruktūrām. Kā jau Revīzijas palāta minēja atzinumā par Finanšu regulu (20), Komisijai jāpievērš stingra uzmanība iespējamiem riskiem, kas rodas no dažādu dotāciju uzkrāšanas no Kopienas budžeta vienai darbībai. Tādēļ Revīzijas palāta iesaka Komisijai pilnveidot atbilstošus uzraudzības līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem par valsts atbalstu gadījumos, kad pētniecības darbības finansē vairāki avoti. |
| --- | --- |

16.

Īpašā programma “Iespējas” skaidri nosaka sabiedrisko un privāto “pētniecības infrastruktūru” finansējumu Septītajā pamatprogrammā. Turklāt Lēmuma III pielikums nosaka, ka šādu infrastruktūru finansēšana apvienos finansējumu no PTA pamatprogrammas un citiem ES (jo īpaši struktūrfondu) un valsts instrumentiem (18). Kā pierādīja Revīzijas palātas revīzijas, esošie Komisijas mehānismi vispārējo valsts atbalsta līmeņu pārraudzībai par pētniecību un attīstību ir neatbilstīgi atbilstības nodrošināšanai ar sliekšņiem, kas noteikti “Kopienas ietvarā par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai” Septītās pamatprogrammas ietvaros. Turklāt, kā minēts iepriekšējā Revīzijas palātas Atzinumā, kas attiecas uz strukturālām darbībām (19), Komisijai vairs nav sīki izstrādātas informācijas par šo darbību piemērošanu kopīgā vadībā, par ko atbildīgas ir valstu vai reģionu iestādes, piemēram, pētniecības projektu finansēšana, atbalstu novitāšu un tehnoloģiju pārnešanai vai pētniecības infrastruktūrām. Kā jau Revīzijas palāta minēja atzinumā par Finanšu regulu (20), Komisijai jāpievērš stingra uzmanība iespējamiem riskiem, kas rodas no dažādu dotāciju uzkrāšanas no Kopienas budžeta vienai darbībai. Tādēļ Revīzijas palāta iesaka Komisijai pilnveidot atbilstošus uzraudzības līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem par valsts atbalstu gadījumos, kad pētniecības darbības finansē vairāki avoti.

Līdzdalības noteikumu piemērojamība darbībām, ko finansē Eiropas Pētniecības padome (EPP)

| 17. | Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, Eiropas Pētniecības padome (EPP) darbosies kā padomdevēja institūcija, kuru papildina izpildaģentūra, lai, saskaņā ar Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003 (21) , nodrošinātu administratīvo struktūru. Revīzijas palāta piekrīt Komisijai, ka Līdzdalības noteikumiem būtu arī jāpiemērojas darbībām, kuras finansē EPP (22), lai nodrošinātu, ka tie paši principi piemērojas visiem dažādo shēmu, kas noteiktas Lēmuma III pielikuma a) daļā, Kopienas finansējuma veidiem. Revīzijas palāta arī uzskata, ka ieteiktā struktūra sniegs pietiekamu ticamību, ka EPP zinātniskā autonomija būs nodrošināta, un, ka tās vadības struktūra var tikt saskaņota un īstenota pietiekami ātri (23). Revīzijas palāta tomēr iesaka, ka Līdzdalības noteikumu piemērojamība būtu jādara skaidra tiesiskajā pamatā (sk. 4. a apsvērumu un 1. pantu). |
| --- | --- |

17.

Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, Eiropas Pētniecības padome (EPP) darbosies kā padomdevēja institūcija, kuru papildina izpildaģentūra, lai, saskaņā ar Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003 (21) , nodrošinātu administratīvo struktūru. Revīzijas palāta piekrīt Komisijai, ka Līdzdalības noteikumiem būtu arī jāpiemērojas darbībām, kuras finansē EPP (22), lai nodrošinātu, ka tie paši principi piemērojas visiem dažādo shēmu, kas noteiktas Lēmuma III pielikuma a) daļā, Kopienas finansējuma veidiem. Revīzijas palāta arī uzskata, ka ieteiktā struktūra sniegs pietiekamu ticamību, ka EPP zinātniskā autonomija būs nodrošināta, un, ka tās vadības struktūra var tikt saskaņota un īstenota pietiekami ātri (23). Revīzijas palāta tomēr iesaka, ka Līdzdalības noteikumu piemērojamība būtu jādara skaidra tiesiskajā pamatā (sk. 4. a apsvērumu un 1. pantu).

Atšķirība starp iekšējo kontroli un ārējo revīziju

| 18. | Revīzijas palātas, kā pieaicinātā Eiropas Savienības revidenta, tiesības ir noteiktas tieši Līguma 248. panta 2. punktā, un Revīzijas palātu, kā pieaicināto Komisijas revidentu, nebūtu jāuzskata par iekšējās kontroles elementu. Tādēļ dažādajiem iekšējās kontroles un ārējās revīzijas mehānismiem jābūt skaidri atdalītiem Līdzdalības noteikumos (24) (sk. 16. apsvērumu). |
| --- | --- |

18.

Revīzijas palātas, kā pieaicinātā Eiropas Savienības revidenta, tiesības ir noteiktas tieši Līguma 248. panta 2. punktā, un Revīzijas palātu, kā pieaicināto Komisijas revidentu, nebūtu jāuzskata par iekšējās kontroles elementu. Tādēļ dažādajiem iekšējās kontroles un ārējās revīzijas mehānismiem jābūt skaidri atdalītiem Līdzdalības noteikumos (24) (sk. 16. apsvērumu).

| 19. | Turklāt Revīzijas palāta iesaka ievietot norādes uz Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzību (25), Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/1996 (26), kas saistīta ar apskatēm un pārbaudēm uz vietas, ko veic Komisija, un Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (27), kā arī Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (28), kas saistīta ar izmeklēšanām, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). Vajadzētu ņemt vērā, ka šīs regulas piemērojas tikai Komisijai (sk. 15., 16. apsvērumu un 19. panta 8.a punktu). |
| --- | --- |

19.

Turklāt Revīzijas palāta iesaka ievietot norādes uz Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzību (25), Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/1996 (26), kas saistīta ar apskatēm un pārbaudēm uz vietas, ko veic Komisija, un Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (27), kā arī Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (28), kas saistīta ar izmeklēšanām, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). Vajadzētu ņemt vērā, ka šīs regulas piemērojas tikai Komisijai (sk. 15., 16. apsvērumu un 19. panta 8.a punktu).

I nodaļa: Ievadnoteikumi (no 1. līdz 3. pantam)

Nepieciešams “netiešas darbības” definīcijas skaidrojums

| 20. | Finanšu regulas izpildes noteikumu 38. apsvērumā ir prasīts precizēt tiešo un netiešo darbību veidus, kurus var finansēt Kopiena. Revīzijas palāta tomēr uzskata, ka “netiešas darbības” definīcija, kas sniegta 1. pantā, nav pilnībā precīza, jo šī regula nesegs tikai tās finansēšanas shēmas, kas noteiktas Lēmuma III pielikumā a) daļā. Attiecībā uz III pielikuma b) daļā noteiktajām finansēšanas shēmām, Komisija tomēr iesaka, ka šai regulai jāsedz dotācijas tikai EIB. |
| --- | --- |

20.

Finanšu regulas izpildes noteikumu 38. apsvērumā ir prasīts precizēt tiešo un netiešo darbību veidus, kurus var finansēt Kopiena. Revīzijas palāta tomēr uzskata, ka “netiešas darbības” definīcija, kas sniegta 1. pantā, nav pilnībā precīza, jo šī regula nesegs tikai tās finansēšanas shēmas, kas noteiktas Lēmuma III pielikumā a) daļā. Attiecībā uz III pielikuma b) daļā noteiktajām finansēšanas shēmām, Komisija tomēr iesaka, ka šai regulai jāsedz dotācijas tikai EIB.

| 21. | Agrāk Revīzijas palāta identificēja risku, ka parastas valsts iepirkumu procedūras varētu tikt apietas, izmantojot netiešas PTA darbības. Tas savukārt var arī apgrūtināt apliecināt Komisijas atbilstību noteiktajai katras programmas (29) vadības izdevumu augstākajai robežai. Tādēļ Revīzijas palāta iesaka 2. pantā izskaidrot “netiešas darbības” definīciju, uzskaitot dažādus netiešas darbības veidus saskaņā ar Finanšu regulu, t.i., dotācijas, stipendijas un prēmijas, honorārus un ziedojumus, un arī valsts iepirkumus (30) (sk. 1. pantu, 2 panta 12. punktu, 13. panta 1. punktu, 14. pantu un 53. pantu). Lēmuma III pielikums attiecīgi jāgroza (31) (sk. arī 27. punktu). Citos gadījumos tiesiskais pamats varētu radīt neskaidru situāciju attiecībā uz ko noteikumi piemērojas citām netiešas darbības formām, un jo īpaši attiecībā uz valsts iepirkumiem. |
| --- | --- |

21.

Agrāk Revīzijas palāta identificēja risku, ka parastas valsts iepirkumu procedūras varētu tikt apietas, izmantojot netiešas PTA darbības. Tas savukārt var arī apgrūtināt apliecināt Komisijas atbilstību noteiktajai katras programmas (29) vadības izdevumu augstākajai robežai. Tādēļ Revīzijas palāta iesaka 2. pantā izskaidrot “netiešas darbības” definīciju, uzskaitot dažādus netiešas darbības veidus saskaņā ar Finanšu regulu, t.i., dotācijas, stipendijas un prēmijas, honorārus un ziedojumus, un arī valsts iepirkumus (30) (sk. 1. pantu, 2 panta 12. punktu, 13. panta 1. punktu, 14. pantu un 53. pantu). Lēmuma III pielikums attiecīgi jāgroza (31) (sk. arī 27. punktu). Citos gadījumos tiesiskais pamats varētu radīt neskaidru situāciju attiecībā uz ko noteikumi piemērojas citām netiešas darbības formām, un jo īpaši attiecībā uz valsts iepirkumiem.

II nodaļa: Līdzdalība ( 4.–38. pants)

1. iedaļa: Obligātie nosacījumi ( 4.–12. pants)

Jānoskaidro obligātie dalības nosacījumi

| 22. | Revīzijas palāta uzskata, ka liels konsorcija dalībnieku skaits bieži nozīmē nevajadzīgu birokrātiju un pārmērīgu administratīvu apgrūtinājumu. Šis īpaši ir attiecas uz “Integrēto projektu” un “Izcilības tīklu” (32) koordinatoriem. Tādēļ ir ieteicams, ka Līdzdalības noteikumi izskaidro to, ka efektīvai izpildei jābūt galvenajam apsvērumam, īpaši tajos gadījumos, kad dalībnieku skaits un veidi pārsniedz minimālās likumīgās prasības (sk. 9. apsvērumu). |
| --- | --- |

22.

Revīzijas palāta uzskata, ka liels konsorcija dalībnieku skaits bieži nozīmē nevajadzīgu birokrātiju un pārmērīgu administratīvu apgrūtinājumu. Šis īpaši ir attiecas uz “Integrēto projektu” un “Izcilības tīklu” (32) koordinatoriem. Tādēļ ir ieteicams, ka Līdzdalības noteikumi izskaidro to, ka efektīvai izpildei jābūt galvenajam apsvērumam, īpaši tajos gadījumos, kad dalībnieku skaits un veidi pārsniedz minimālās likumīgās prasības (sk. 9. apsvērumu).

| 23. | Komisijas priekšlikums par minimālajām likumīgajām prasībām pret neatkarīgām juridiskajām personām, kas piedalās netiešajās darbībās, un to reģistrēšanas vietām ir, vai var tikt interpretēts kā pārāk ierobežojošs. Revīzijas palāta iesaka, ka šiem nosacījumiem jābūt skaidrāk aprakstītiem (sk. 5. un 7. pantu). |
| --- | --- |

23.

Komisijas priekšlikums par minimālajām likumīgajām prasībām pret neatkarīgām juridiskajām personām, kas piedalās netiešajās darbībās, un to reģistrēšanas vietām ir, vai var tikt interpretēts kā pārāk ierobežojošs. Revīzijas palāta iesaka, ka šiem nosacījumiem jābūt skaidrāk aprakstītiem (sk. 5. un 7. pantu).

| 24. | Turklāt komisijai 10. pantā jāizskaidro nosacījumi, kuri jāizpilda katram netiešās darbības dalībniekam. Īpaši būtu jāizskaidro, vai šis nosacījums ir piemērojams tikai Eiropas Ekonomisko interešu grupai (EEIG) un starptautiskajām Eiropas interešu organizācijām, vai tas arī sedz citus juridisku personu veidus. |
| --- | --- |

24.

Turklāt komisijai 10. pantā jāizskaidro nosacījumi, kuri jāizpilda katram netiešās darbības dalībniekam. Īpaši būtu jāizskaidro, vai šis nosacījums ir piemērojams tikai Eiropas Ekonomisko interešu grupai (EEIG) un starptautiskajām Eiropas interešu organizācijām, vai tas arī sedz citus juridisku personu veidus.

EPP finansējuma iespējamības apliecināšanas nosacījumu neesamība

| 25. | Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu dotāciju nolīgumi principā tiks parakstīti ar juridiskām personām, bet nevis ar atsevišķiem zinātniekiem. Salīdzinājumā ar citām Septītās pamatprogrammas daļām, dotācijas pētnieku ierosinātām “jaunu jomu” pētniecības darbībām EPP ietvarā tiek piešķirts, lai finansētu konkrēta pētnieka vai pētniecības komandas pētniecības darbības. Šis izraisa problēmu kā nodrošināt, ka dotācijas pētnieku ierosinātām “jaunu jomu” pētniecības darbībām var tikt pārnests, ja konkrētais pētnieks pārceļas uz citu pētniecības organizāciju (sk. 9. panta 2. punktu.) |
| --- | --- |

25.

Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu dotāciju nolīgumi principā tiks parakstīti ar juridiskām personām, bet nevis ar atsevišķiem zinātniekiem. Salīdzinājumā ar citām Septītās pamatprogrammas daļām, dotācijas pētnieku ierosinātām “jaunu jomu” pētniecības darbībām EPP ietvarā tiek piešķirts, lai finansētu konkrēta pētnieka vai pētniecības komandas pētniecības darbības. Šis izraisa problēmu kā nodrošināt, ka dotācijas pētnieku ierosinātām “jaunu jomu” pētniecības darbībām var tikt pārnests, ja konkrētais pētnieks pārceļas uz citu pētniecības organizāciju (sk. 9. panta 2. punktu.)

| 26. | Revīzijas palāta uzskata, ka to var pārvarēt ar dotāciju nolīgumu, ko noslēdz Komisija un juridiskā persona, kas nodarbina pētnieku(-us) vai Komisijas lēmumā, ar kuru piešķir dotācijas. Šie dokumenti var ietvert klauzulu, kas norāda, ka dotāciju ļauj piešķirt fakts, ka konkrēts pētnieks strādā pie šīs juridiskās personas un ka tad, ja šis konkrētais pētnieks pārceļas uz citu organizāciju, kas ir dibināta dalībvalstī vai asociētajā valstī, dotācijas arī tiks pārnestas, ja tā prasa pētnieks un ir saskaņā ar veiksmīgu Komisijas jaunā dalībnieka finansiālās un darbības iespēju apstiprināšanu un sertificēšanu (sk. 34. līdz 36. punktu). |
| --- | --- |

26.

Revīzijas palāta uzskata, ka to var pārvarēt ar dotāciju nolīgumu, ko noslēdz Komisija un juridiskā persona, kas nodarbina pētnieku(-us) vai Komisijas lēmumā, ar kuru piešķir dotācijas. Šie dokumenti var ietvert klauzulu, kas norāda, ka dotāciju ļauj piešķirt fakts, ka konkrēts pētnieks strādā pie šīs juridiskās personas un ka tad, ja šis konkrētais pētnieks pārceļas uz citu organizāciju, kas ir dibināta dalībvalstī vai asociētajā valstī, dotācijas arī tiks pārnestas, ja tā prasa pētnieks un ir saskaņā ar veiksmīgu Komisijas jaunā dalībnieka finansiālās un darbības iespēju apstiprināšanu un sertificēšanu (sk. 34. līdz 36. punktu).

2. iedaļa: Kārtība (13.–28. pants)

Skaidrības trūkums noteikumos, kas piemērojami Kopienas finansējumam, kas ir citos veidos nekā, pamatojoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus piešķirtais mērķfinansējums

| 27. | Komisijas priekšlikumā Lēmuma III pielikums nosaka izņēmumus dotāciju lietošanā saskaņā ar Finanšu regulas 160. pantu (Īstenošanas noteikumu 299. panta 3. punktu). Šie izņēmumi sedz visu Kopienas finansējumu, ko veic citos veidos nekā mērķfinansējumi, ieskaitot dotācijas, kas piešķirtas, pamatojoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, proti:






  — | valsts preču vai pakalpojumu iepirkumi, kas ir ar nolīgumu noteikti un pamatojoties uz aicinājumu uz konkursu atlasīti; |
| --- | --- | --- |

27.

Komisijas priekšlikumā Lēmuma III pielikums nosaka izņēmumus dotāciju lietošanā saskaņā ar Finanšu regulas 160. pantu (Īstenošanas noteikumu 299. panta 3. punktu). Šie izņēmumi sedz visu Kopienas finansējumu, ko veic citos veidos nekā mērķfinansējumi, ieskaitot dotācijas, kas piešķirtas, pamatojoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, proti:

—

valsts preču vai pakalpojumu iepirkumi, kas ir ar nolīgumu noteikti un pamatojoties uz aicinājumu uz konkursu atlasīti;

| — | mācību, pētniecības vai apmācības stipendijas un pēc konkursiem piešķirtās godalgas (33); |
| --- | --- |

—

mācību, pētniecības vai apmācības stipendijas un pēc konkursiem piešķirtās godalgas (33);

| — | dalības maksas organizācijās; |
| --- | --- |

—

dalības maksas organizācijās;

| — | neatkarīgo ekspertu honorāri. |
| --- | --- |

—

neatkarīgo ekspertu honorāri.

| 28. | Šiem izņēmumiem, kas ir saskaņā ar Finanšu regulā izklāstītajiem noteikumiem, jābūt skaidri uzskaitītiem Lēmuma, III pielikuma a) daļas 3. punktā “Koordinēšanas un atbalsta pasākumi” (sk. 31. zemsvītras piezīmi ) un Līdzdalības noteikumu 14. pantā (sk. arī 21. punktu). Turklāt Revīzijas palāta iesaka Komisijai noteikt, kuri Finanšu regulas noteikumi ir piemērojami katram 14. pantā minētajam izņēmumam, un izskaidrot apmēru, kādā citi šīs regulas noteikumi netiek piemēroti. |
| --- | --- |

28.

Šiem izņēmumiem, kas ir saskaņā ar Finanšu regulā izklāstītajiem noteikumiem, jābūt skaidri uzskaitītiem Lēmuma, III pielikuma a) daļas 3. punktā “Koordinēšanas un atbalsta pasākumi” (sk. 31. zemsvītras piezīmi ) un Līdzdalības noteikumu 14. pantā (sk. arī 21. punktu). Turklāt Revīzijas palāta iesaka Komisijai noteikt, kuri Finanšu regulas noteikumi ir piemērojami katram 14. pantā minētajam izņēmumam, un izskaidrot apmēru, kādā citi šīs regulas noteikumi netiek piemēroti.

Līdzdalības noteikumos nav norādīti horizontāli atlases un piešķiršanas kritēriji

| 29. | Revīzijas palāta uzskata, ka izvēles un piešķiršanas kritēriji, kas ir definēti Komisijas priekšlikumā par īpašajām programmām, nekalpo par noturīgu pamatu novērtēšanas veikšanai (sk., piemēram, īpašās programmas “Sadarbība” 6. panta 3. punktu (34)). Līdz ar to šie kritēriji un to izmantošana tiks noteikti vēlākā posmā (ikgadējās) darba programmās katrai konkrētajai programmai bez iespējas Eiropas Parlamentam darboties pie to definīcijas izstrādes. |
| --- | --- |

29.

Revīzijas palāta uzskata, ka izvēles un piešķiršanas kritēriji, kas ir definēti Komisijas priekšlikumā par īpašajām programmām, nekalpo par noturīgu pamatu novērtēšanas veikšanai (sk., piemēram, īpašās programmas “Sadarbība” 6. panta 3. punktu (34)). Līdz ar to šie kritēriji un to izmantošana tiks noteikti vēlākā posmā (ikgadējās) darba programmās katrai konkrētajai programmai bez iespējas Eiropas Parlamentam darboties pie to definīcijas izstrādes.

| 30. | Saskaņotu un pārskatāmu noteikumu labad Revīzijas palāta dotu priekšroku, ja šajā regulā būtu izklāstīti horizontāli atlases un piešķiršanas kritēriji. Šie horizontālie kritēriji tad varētu tikt papildināti īpašajās programmās vai to darba programmās. |
| --- | --- |

30.

Saskaņotu un pārskatāmu noteikumu labad Revīzijas palāta dotu priekšroku, ja šajā regulā būtu izklāstīti horizontāli atlases un piešķiršanas kritēriji. Šie horizontālie kritēriji tad varētu tikt papildināti īpašajās programmās vai to darba programmās.

| 31. | Turklāt attiecībā uz novērtēšanas principiem un izvēles un piešķiršanas kritērijiem, kas uzskaitīti 15. pantā, Revīzijas palāta iesaka izveidot noteikumus:






  — | konkrētiem kritērijiem pētnieku ierosinātām “jaunu jomu” pētniecības darbībām, ko finansē EPP ietvaros (sk. arī Lēmuma III pielikuma a) daļas 4. punktu “Atsevišķi projekti”; |
| --- | --- | --- |

31.

Turklāt attiecībā uz novērtēšanas principiem un izvēles un piešķiršanas kritērijiem, kas uzskaitīti 15. pantā, Revīzijas palāta iesaka izveidot noteikumus:

—

konkrētiem kritērijiem pētnieku ierosinātām “jaunu jomu” pētniecības darbībām, ko finansē EPP ietvaros (sk. arī Lēmuma III pielikuma a) daļas 4. punktu “Atsevišķi projekti”;

| — | attālām novērtēšanām (t.i., decentralizētām novērtētāju darba vietām) kā augstas kvalitātes novērtētāju piesaistīšanas līdzekli, lai piedalītos un paātrinātu novērtēšanas, kā noteikts paskaidrojuma rakstā; |
| --- | --- |

—

attālām novērtēšanām (t.i., decentralizētām novērtētāju darba vietām) kā augstas kvalitātes novērtētāju piesaistīšanas līdzekli, lai piedalītos un paātrinātu novērtēšanas, kā noteikts paskaidrojuma rakstā;

| — | pieteikumu izslēgšanai jebkurā laikā, tostarp pārrunu fāzē (kas ir pēc novērtēšanas procedūras), ja tie ir pretrunā ar ētikas pamatprincipiem. |
| --- | --- |

—

pieteikumu izslēgšanai jebkurā laikā, tostarp pārrunu fāzē (kas ir pēc novērtēšanas procedūras), ja tie ir pretrunā ar ētikas pamatprincipiem.

Īstenošanas noteikumi un kārtība, kas Komisijai jānosaka un jāpieņem

| 32. | Revīzijas palāta piekrīt priekšlikumam, ka Komisijai jānosaka specifiskāki noteikumi un kārtība, kas regulē pasākumus un veicina dotāciju piešķiršanu un neatkarīgo ekspertu piesaisti. Lai izvairītos no nevajadzīgas birokrātijas, šiem noteikumiem un kārtībai atbilstoši jāņem vērā atšķirības starp atsevišķiem finansēšanas mehānismiem un netiešo darbību veidiem. Turklāt Revīzijas palāta uzskata, ka šādus noteikumus jāpieņem Komisijai kā organizācijai, lai padarītu tos saistošus visiem Komisijas dienestiem, kas ievieš Septīto pamatprogrammu, un pārredzamības labad jāpublicē (35) (sk. 13. apsvērumu). |
| --- | --- |

32.

Revīzijas palāta piekrīt priekšlikumam, ka Komisijai jānosaka specifiskāki noteikumi un kārtība, kas regulē pasākumus un veicina dotāciju piešķiršanu un neatkarīgo ekspertu piesaisti. Lai izvairītos no nevajadzīgas birokrātijas, šiem noteikumiem un kārtībai atbilstoši jāņem vērā atšķirības starp atsevišķiem finansēšanas mehānismiem un netiešo darbību veidiem. Turklāt Revīzijas palāta uzskata, ka šādus noteikumus jāpieņem Komisijai kā organizācijai, lai padarītu tos saistošus visiem Komisijas dienestiem, kas ievieš Septīto pamatprogrammu, un pārredzamības labad jāpublicē (35) (sk. 13. apsvērumu).

| 33. | Turklāt salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu, Revīzijas palāta iesaka, ka šādiem noteikumiem jāsedz pārrunu fāze, kas notiek pēc priekšlikumu atlases uz neatkarīgu ekspertu salīdzinoša novērtējuma pamata un pirms dotāciju piešķiršanas (36) (sk. 16. pantu un 17. panta 4. a punktu). Noteikumiem jānodrošina, ka pārrunu laikā Komisija nemaina zinātnisko lauku, izņemot gadījumu, kad to iesaka novērtēšanas rezultāts. |
| --- | --- |

33.

Turklāt salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu, Revīzijas palāta iesaka, ka šādiem noteikumiem jāsedz pārrunu fāze, kas notiek pēc priekšlikumu atlases uz neatkarīgu ekspertu salīdzinoša novērtējuma pamata un pirms dotāciju piešķiršanas (36) (sk. 16. pantu un 17. panta 4. a punktu). Noteikumiem jānodrošina, ka pārrunu laikā Komisija nemaina zinātnisko lauku, izņemot gadījumu, kad to iesaka novērtēšanas rezultāts.

Ieteicama centralizēta un iepriekšēja juridisku personu sertifikācija

| 34. | Līdzīgi Revīzijas palāta piekrīt priekšlikumam, ka Komisijai jānosaka specifiskāki noteikumi un kārtība, lai pārbaudītu PTA pamatprogrammu dalībnieku esamību, juridisko statusu un finansiālās un darbības iespējas (sk. 14. apsvērumu) un 16. panta a) apakšpunktu). To veicot, jārūpējas, lai dokumentu pieprasījums un saistītās pārbaudes tiktu veiktas proporcionāli saistītajam riskam. Līdzīgi jāatbalsta noteikta statusa juridiskajās personas (piemēram, valsts iestādes vai mazie un vidējie uzņēmumi), lai sniegtu nepieciešamo informāciju. Revīzijas palāta uzskata, ka šādus noteikumus Komisijai kā organizācijai jāpieņem, lai noteiktu kopēju sistēmu un tie būtu interesanti visiem Komisijas dienestiem (un izpildaģentūrām), kas ievieš Septīto pamatprogrammu. Taču, lai pilnībā atbilstu Finanšu regulai, Komisijai jāievieš noteikums, lai izskaidrotu līdzdalībnieku esamību un juridisko statusu un arī pārbaudītu finansiālās un darbības iespējas. |
| --- | --- |

34.

Līdzīgi Revīzijas palāta piekrīt priekšlikumam, ka Komisijai jānosaka specifiskāki noteikumi un kārtība, lai pārbaudītu PTA pamatprogrammu dalībnieku esamību, juridisko statusu un finansiālās un darbības iespējas (sk. 14. apsvērumu) un 16. panta a) apakšpunktu). To veicot, jārūpējas, lai dokumentu pieprasījums un saistītās pārbaudes tiktu veiktas proporcionāli saistītajam riskam. Līdzīgi jāatbalsta noteikta statusa juridiskajās personas (piemēram, valsts iestādes vai mazie un vidējie uzņēmumi), lai sniegtu nepieciešamo informāciju. Revīzijas palāta uzskata, ka šādus noteikumus Komisijai kā organizācijai jāpieņem, lai noteiktu kopēju sistēmu un tie būtu interesanti visiem Komisijas dienestiem (un izpildaģentūrām), kas ievieš Septīto pamatprogrammu. Taču, lai pilnībā atbilstu Finanšu regulai, Komisijai jāievieš noteikums, lai izskaidrotu līdzdalībnieku esamību un juridisko statusu un arī pārbaudītu finansiālās un darbības iespējas.

| 35. | Gandrīz visas juridiskās personas, kas piedalās PTA pamatprogrammās, darbojas vairākās netiešajās darbībās, ko bieži pārvalda dažādi Komisijas dienesti. Kā ir pierādījušas Revīzijas palātas revīzijas, tas bieži nozīmē, ka to pašu informāciju pieprasa vēl un vēl. Tādēļ Revīzijas palāta iesaka izveidot centralizētu iepriekšēju pārbaužu sistēmu. Šādai sistēmai jāļauj veikt pārbaude neatkarīgi no priekšlikumu novērtēšanas (37). Revīzijas palāta uzskata, ka jāpiemēro šādi vispārīgi principi:






  — | pārbaudei jābalstās uz atbilstīgiem apliecinošajiem dokumentiem, ko nodrošina juridiskā perona, ļaujot pārbaudīt to esamību un juridisko statusu, kā arī finansiālās un darbības iespējas; |
| --- | --- | --- |

35.

Gandrīz visas juridiskās personas, kas piedalās PTA pamatprogrammās, darbojas vairākās netiešajās darbībās, ko bieži pārvalda dažādi Komisijas dienesti. Kā ir pierādījušas Revīzijas palātas revīzijas, tas bieži nozīmē, ka to pašu informāciju pieprasa vēl un vēl. Tādēļ Revīzijas palāta iesaka izveidot centralizētu iepriekšēju pārbaužu sistēmu. Šādai sistēmai jāļauj veikt pārbaude neatkarīgi no priekšlikumu novērtēšanas (37). Revīzijas palāta uzskata, ka jāpiemēro šādi vispārīgi principi:

—

pārbaudei jābalstās uz atbilstīgiem apliecinošajiem dokumentiem, ko nodrošina juridiskā perona, ļaujot pārbaudīt to esamību un juridisko statusu, kā arī finansiālās un darbības iespējas;

| — | šie dokumenti juridiskajai personai jāatjaunina periodiski vai kad to pieprasa Komisija (38); |
| --- | --- |

—

šie dokumenti juridiskajai personai jāatjaunina periodiski vai kad to pieprasa Komisija (38);

| — | lai izvairītos no dubultas pārbaudīšanas, Komisijai jāapstiprina veiksmīga pārbaude, šādu sertifikātu tad jāatzīst visiem Komisijas dienestiem (un izpildaģentūrām), kas ievieš Septīto pamatprogrammu, visiem priekšlikumiem, ko iesniedz tā pati juridiskā persona, līdz turpmākam ziņojumam. |
| --- | --- |

—

lai izvairītos no dubultas pārbaudīšanas, Komisijai jāapstiprina veiksmīga pārbaude, šādu sertifikātu tad jāatzīst visiem Komisijas dienestiem (un izpildaģentūrām), kas ievieš Septīto pamatprogrammu, visiem priekšlikumiem, ko iesniedz tā pati juridiskā persona, līdz turpmākam ziņojumam.

| 36. | To veicot, Komisija izveidos kopēju sistēmu, kas veicinās atbilstošu un saskaņotu pieeju apdraudējuma novērtējumam, ko veic tālāk deleģētie kredītrīkotāji saskaņā ar Finanšu regulas 118. pantu (Līdzdalības noteikumu 182. pants). Savukārt tam ir jāierobežo vajadzība pēc bankas galvojumiem. Turklāt, ieteiktie grozījumi nodrošinās saskaņotu attieksmi Komisijas iekšienē, izvairoties no nevajadzīgas birokrātijas PTA pamatprogrammu dalībniekiem un paātrinot atlasīto priekšlikumu pārrunas. Centrālas datubāzes ieviešana, kā šādas pārbaudes sistēmas daļa, arī būtu daudz efektīvāka, aizsargājot Kopienas finanšu intereses (sk. 20. apsvērumu un 16. panta a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

36.

To veicot, Komisija izveidos kopēju sistēmu, kas veicinās atbilstošu un saskaņotu pieeju apdraudējuma novērtējumam, ko veic tālāk deleģētie kredītrīkotāji saskaņā ar Finanšu regulas 118. pantu (Līdzdalības noteikumu 182. pants). Savukārt tam ir jāierobežo vajadzība pēc bankas galvojumiem. Turklāt, ieteiktie grozījumi nodrošinās saskaņotu attieksmi Komisijas iekšienē, izvairoties no nevajadzīgas birokrātijas PTA pamatprogrammu dalībniekiem un paātrinot atlasīto priekšlikumu pārrunas. Centrālas datubāzes ieviešana, kā šādas pārbaudes sistēmas daļa, arī būtu daudz efektīvāka, aizsargājot Kopienas finanšu intereses (sk. 20. apsvērumu un 16. panta a) apakšpunktu).

Dotāciju piešķiršana, balstoties uz Komisijas lēmumu

| 37. | Kopš 2002. gada Komisija ir ieviesusi vairākus pasākumus, kas vienkāršo kārtību, kādā PTA pamatprogrammās piešķir dotācijas (39). Proti, izmantojot pilnvarojumus, Komisija kā organizācija deleģē vajadzīgās lēmuma pieņemšanas pilnvaras konkrētiem Komisijas locekļiem ar tālāku pastarpinātu deleģēšanu ģenerāldirektoriem. Septītajai pamatprogrammai Komisija ierosina turpmāku dotāciju piešķiršanas kārtības vienkāršošanu, saskaņā ar ko Komisijas lēmums vairs nebūs vajadzīgs (sk. 16. panta 8. punktu). |
| --- | --- |

37.

Kopš 2002. gada Komisija ir ieviesusi vairākus pasākumus, kas vienkāršo kārtību, kādā PTA pamatprogrammās piešķir dotācijas (39). Proti, izmantojot pilnvarojumus, Komisija kā organizācija deleģē vajadzīgās lēmuma pieņemšanas pilnvaras konkrētiem Komisijas locekļiem ar tālāku pastarpinātu deleģēšanu ģenerāldirektoriem. Septītajai pamatprogrammai Komisija ierosina turpmāku dotāciju piešķiršanas kārtības vienkāršošanu, saskaņā ar ko Komisijas lēmums vairs nebūs vajadzīgs (sk. 16. panta 8. punktu).

| 38. | Revīzijas palāta tomēr uzskata, ka dotācijas būtu jāpiešķir, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem, jo saskaņā ar Finanšu regulu (40) Komisijas lēmuma kārtības izmantošana ir priekšnoteikums, lai vienotos par pārrunātām netiešo izmaksu bāzes likmēm, kas noteiktas saskaņā ar parasto dalībnieka izmaksu uzskaites praksi, virs Finanšu regulas noteiktajiem 7 % (sk. 69. un 70. punktu). |
| --- | --- |

38.

Revīzijas palāta tomēr uzskata, ka dotācijas būtu jāpiešķir, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem, jo saskaņā ar Finanšu regulu (40) Komisijas lēmuma kārtības izmantošana ir priekšnoteikums, lai vienotos par pārrunātām netiešo izmaksu bāzes likmēm, kas noteiktas saskaņā ar parasto dalībnieka izmaksu uzskaites praksi, virs Finanšu regulas noteiktajiem 7 % (sk. 69. un 70. punktu).

Noteikumu, kas attiecas uz neatkarīgajiem ekspertiem, skaidrojums

| 39. | Komisija nodarbina neatkarīgos ekspertus, lai novērtētu un pārraudzītu netiešo darbību, pastāvīgo darbību un izstrāžu pieteikumu īstenošanu un rezultātus pamatprogrammās un to īpašajās programmās. Tādēļ Revīzijas palāta uzskata, ka 17. pantam jāpievieno norāde uz “uzraudzības darbībām”, lai atbilstu priekšlikumam 27. pantā. |
| --- | --- |

39.

Komisija nodarbina neatkarīgos ekspertus, lai novērtētu un pārraudzītu netiešo darbību, pastāvīgo darbību un izstrāžu pieteikumu īstenošanu un rezultātus pamatprogrammās un to īpašajās programmās. Tādēļ Revīzijas palāta uzskata, ka 17. pantam jāpievieno norāde uz “uzraudzības darbībām”, lai atbilstu priekšlikumam 27. pantā.

| 40. | Ņemot vērā EPP finansējuma specifiskumu, Revīzijas palāta iesaka 17. pantā iekļaut īpašu klauzulu, kas saistīta ar ekspertu iecelšanu, kas vērtēs pieteikumus pētnieku ierosinātām “jaunu jomu” pētniecības darbībām. Revīzijas palāta uzskata, ka tai jābūt EPP “Zinātniskās padomes” vai tās kompetento apakškomiteju atbildībai. Šāda atšķirīga pieeja ne tikai atšķirtu EPP finansējumu no tā, kas ir pamatprogrammas daļas, ko tieši pārvalda Komisija, bet arī izskaidrotu “Zinātniskās padomes” atbildību pieteikumu atlasē (sk. arī 17. punktu). |
| --- | --- |

40.

Ņemot vērā EPP finansējuma specifiskumu, Revīzijas palāta iesaka 17. pantā iekļaut īpašu klauzulu, kas saistīta ar ekspertu iecelšanu, kas vērtēs pieteikumus pētnieku ierosinātām “jaunu jomu” pētniecības darbībām. Revīzijas palāta uzskata, ka tai jābūt EPP “Zinātniskās padomes” vai tās kompetento apakškomiteju atbildībai. Šāda atšķirīga pieeja ne tikai atšķirtu EPP finansējumu no tā, kas ir pamatprogrammas daļas, ko tieši pārvalda Komisija, bet arī izskaidrotu “Zinātniskās padomes” atbildību pieteikumu atlasē (sk. arī 17. punktu).

Kopējo datubāzu izmantošanai un elektroniska datu apmaiņai jābūt noteiktām Līdzdalības noteikumos

| 41. | Padome uzskata, ka Komisijas informācijas tehnoloģiju sistēmām jāļauj datorizēta darījumu apstrāde visos procedūras posmos (41). Par spīti senajām saistībām īstenot šādu sistēmu, Komisijai konsekventi nav izdevies to paveikt (42). |
| --- | --- |

41.

Padome uzskata, ka Komisijas informācijas tehnoloģiju sistēmām jāļauj datorizēta darījumu apstrāde visos procedūras posmos (41). Par spīti senajām saistībām īstenot šādu sistēmu, Komisijai konsekventi nav izdevies to paveikt (42).

| 42. | Tādēļ Revīzijas palāta iesaka Līdzdalības noteikumos norādīt pienākumu izveidot integrētas datubāzes kopējā datorizētā sistēmā (sk. 17. panta a) apakšpunktu). Šajā kontekstā Revīzijas palāta gaida Komisijas nodomu noteikt elektronisku iesniegšanas un unikālu reģistrēšanas mehānismu (37), kā izklāstīts Paskaidrojuma rakstā, un iesaka šo noteikumu iekļaut Līdzdalības noteikumos (sk. 16. pantu un 17. panta a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

42.

Tādēļ Revīzijas palāta iesaka Līdzdalības noteikumos norādīt pienākumu izveidot integrētas datubāzes kopējā datorizētā sistēmā (sk. 17. panta a) apakšpunktu). Šajā kontekstā Revīzijas palāta gaida Komisijas nodomu noteikt elektronisku iesniegšanas un unikālu reģistrēšanas mehānismu (37), kā izklāstīts Paskaidrojuma rakstā, un iesaka šo noteikumu iekļaut Līdzdalības noteikumos (sk. 16. pantu un 17. panta a) apakšpunktu).

Dotāciju nolīguma paraugam jāņem vērā finansēšanas nolīgumu specifiskums

| 43. | Ņemot vērā ļoti dažādos Lēmuma III pielikumā ierosināto finansēšanas shēmu veidus, Revīzijas palāta iesaka ieviest īpašus nolīgumu paraugus dažādajiem PTA netiešo darbību veidiem (sk. 19. pantu). |
| --- | --- |

43.

Ņemot vērā ļoti dažādos Lēmuma III pielikumā ierosināto finansēšanas shēmu veidus, Revīzijas palāta iesaka ieviest īpašus nolīgumu paraugus dažādajiem PTA netiešo darbību veidiem (sk. 19. pantu).

| 44. | Turklāt saskaņā ar 17. panta 4. punktu, kas nosaka Komisijas pieņemšanai neatkarīgo ekspertu pieteikuma vēstuļu paraugus, Revīzijas palāta uzskata, ka Līdzdalības noteikumos jānosaka, ka Komisijai oficiāli jāpieņem īpaši dotāciju piešķiršanas nolīgumu paraugi, lai nodrošinātu saskaņotību Komisijas dienestos (43). |
| --- | --- |

44.

Turklāt saskaņā ar 17. panta 4. punktu, kas nosaka Komisijas pieņemšanai neatkarīgo ekspertu pieteikuma vēstuļu paraugus, Revīzijas palāta uzskata, ka Līdzdalības noteikumos jānosaka, ka Komisijai oficiāli jāpieņem īpaši dotāciju piešķiršanas nolīgumu paraugi, lai nodrošinātu saskaņotību Komisijas dienestos (43).

Pārāk sarežģīta netiešo darbību vadības struktūra

| 45. | Kopš Eiropas PTA pamatprogrammu uzsākšanas Kopiena ir izmantojusi privāttiesību nolīgumus (vai dotāciju nolīgumus), lai noteiktu tiesiskās attiecības netiešās darbības dalībnieku un Komisijas starpā. Sākotnējai šīs pieejas nodoms bija stiprināt koordināciju starp juridiskajām personām no dažādām valstīm un veicināt starptautisku sadarbību. Taču tas ir radījis stāvokli, kurā dalībnieki uzskata, ka kopā ar Komisiju ir līgumslēdzēji, vai uzskata Komisiju par aktīvu konsorcija dalībnieku. Tas arī ir devis faktiskas veto tiesības katram netiešas darbības līdzdalībniekam, kas praksē bieži rada elastības zudumu, kas vajadzīgs veiksmīgai pētniecībai. |
| --- | --- |

45.

Kopš Eiropas PTA pamatprogrammu uzsākšanas Kopiena ir izmantojusi privāttiesību nolīgumus (vai dotāciju nolīgumus), lai noteiktu tiesiskās attiecības netiešās darbības dalībnieku un Komisijas starpā. Sākotnējai šīs pieejas nodoms bija stiprināt koordināciju starp juridiskajām personām no dažādām valstīm un veicināt starptautisku sadarbību. Taču tas ir radījis stāvokli, kurā dalībnieki uzskata, ka kopā ar Komisiju ir līgumslēdzēji, vai uzskata Komisiju par aktīvu konsorcija dalībnieku. Tas arī ir devis faktiskas veto tiesības katram netiešas darbības līdzdalībniekam, kas praksē bieži rada elastības zudumu, kas vajadzīgs veiksmīgai pētniecībai.

| 46. | Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijai nav uzdevuma tieši iesaistīties atsevišķu netiešu darbību pārvaldībā. Šāda Komisijas uzdevumu interpretēšana vērā ņemami veicina apgrūtinošo birokrātiju, par ko sūdzas daudzas PTA pamatprogrammās ieinteresētās puses. Katra konsorcija atbildībai jābūt noteikt tā lēmumu pieņemšanas struktūru saskaņā ar tā īpašajām vajadzībām, un katra atsevišķa dalībnieka atbildība ir vienoties savā starpā par visiem būtiskajiem jautājumiem, kas saistīti ar netiešās darbības pārvaldību. |
| --- | --- |

46.

Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijai nav uzdevuma tieši iesaistīties atsevišķu netiešu darbību pārvaldībā. Šāda Komisijas uzdevumu interpretēšana vērā ņemami veicina apgrūtinošo birokrātiju, par ko sūdzas daudzas PTA pamatprogrammās ieinteresētās puses. Katra konsorcija atbildībai jābūt noteikt tā lēmumu pieņemšanas struktūru saskaņā ar tā īpašajām vajadzībām, un katra atsevišķa dalībnieka atbildība ir vienoties savā starpā par visiem būtiskajiem jautājumiem, kas saistīti ar netiešās darbības pārvaldību.

| 47. | Revīzijas palāta tādēļ iesaka vienkāršotu vadības struktūru konsorcijiem, kas veic netiešu darbību saskaņā ar iepriekšējiem priekšlikumiem (44). Revīzijas palāta uzskata, ka katra atsevišķa konsorcija dalībnieka īpašās tiesības un pienākumi jādefinē konsorcija nolīgumā vai – vajadzības gadījumā – jebkurā citā rakstiskā nolīgumā. Turklāt attiecībā uz dotāciju piešķiršanu Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijai jāslēdz dotāciju nolīgums ar koordinatoru, kas darbojas citu dalībnieku vārdā (sk. 23. pantu). |
| --- | --- |

47.

Revīzijas palāta tādēļ iesaka vienkāršotu vadības struktūru konsorcijiem, kas veic netiešu darbību saskaņā ar iepriekšējiem priekšlikumiem (44). Revīzijas palāta uzskata, ka katra atsevišķa konsorcija dalībnieka īpašās tiesības un pienākumi jādefinē konsorcija nolīgumā vai – vajadzības gadījumā – jebkurā citā rakstiskā nolīgumā. Turklāt attiecībā uz dotāciju piešķiršanu Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijai jāslēdz dotāciju nolīgums ar koordinatoru, kas darbojas citu dalībnieku vārdā (sk. 23. pantu).

| 48. | Pašreizējam Komisijas priekšlikumam ir liels trūkums tajā, ka informācija, kas ir dotāciju nolīgumā, ir raksturīga atsevišķiem dalībniekiem, līdz ar to nevajadzīgi sarežģījot dotāciju pārvaldīšanu un vairojot vajadzību pēc grozījumiem, līdzdalības izmaiņu gadījumā. Turklāt saskaņā ar Komisijas priekšlikumu visi dalībnieki ir puses dotāciju nolīgumā, kas noslēgts ar Komisiju, tādējādi dodot katram līdzdalībniekam faktiskas veto tiesības. |
| --- | --- |

48.

Pašreizējam Komisijas priekšlikumam ir liels trūkums tajā, ka informācija, kas ir dotāciju nolīgumā, ir raksturīga atsevišķiem dalībniekiem, līdz ar to nevajadzīgi sarežģījot dotāciju pārvaldīšanu un vairojot vajadzību pēc grozījumiem, līdzdalības izmaiņu gadījumā. Turklāt saskaņā ar Komisijas priekšlikumu visi dalībnieki ir puses dotāciju nolīgumā, kas noslēgts ar Komisiju, tādējādi dodot katram līdzdalībniekam faktiskas veto tiesības.

| 49. | Tādēļ Revīzijas palāta iesaka grozīt 19. pantu tā, ka tikai tie elementi, kas ir būtiski netiešajai darbībai, kopumā tiek segti dotāciju nolīgumā, piemēram:






  — | ilgums; |
| --- | --- | --- |

49.

Tādēļ Revīzijas palāta iesaka grozīt 19. pantu tā, ka tikai tie elementi, kas ir būtiski netiešajai darbībai, kopumā tiek segti dotāciju nolīgumā, piemēram:

—

ilgums;

| — | zinātniskās un tehniskās saistības; |
| --- | --- |

—

zinātniskās un tehniskās saistības;

| — | kopējo paredzamo izmaksu budžets; |
| --- | --- |

—

kopējo paredzamo izmaksu budžets;

| — | maksimālais Kopienas atbalsts. |
| --- | --- |

—

maksimālais Kopienas atbalsts.

Visiem citiem aspektiem, tai skaitā finansiālajiem aspektiem, kas raksturīgi atsevišķiem dalībniekiem, jābūt definētiem konsorcija nolīgumā. Līdz ar to, konsorcija nolīgumam būtu jābūt noslēgtam pēc atlasītā priekšlikuma pārrunāšanas, bet pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas un dotāciju piešķiršanas ar Komisijas lēmumu (sk. 23. pantu un 24. panta 2. punktu).

| 50. | Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu nav skaidrs kā, no juridiskā viedokļa, dalībnieki pievienojas dotāciju nolīgumam. Konkrētāk, nav skaidrs, kā dotāciju nolīgums var stāties spēkā, ja visi līdzdalībnieki nav pilnvarojuši koordinatoru pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Alternatīvajā struktūrā, ko iesaka Revīzijas palāta, šo nolīgumu starp koordinatoru un dalībniekiem (koordinatora pilnvarošana darboties kā likumīgam citu dalībnieku pārstāvim un noslēgt juridiski saistošu dotāciju nolīgumu viņu vārdā) noteiks konsorcija nolīgumā. |
| --- | --- |

50.

Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu nav skaidrs kā, no juridiskā viedokļa, dalībnieki pievienojas dotāciju nolīgumam. Konkrētāk, nav skaidrs, kā dotāciju nolīgums var stāties spēkā, ja visi līdzdalībnieki nav pilnvarojuši koordinatoru pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Alternatīvajā struktūrā, ko iesaka Revīzijas palāta, šo nolīgumu starp koordinatoru un dalībniekiem (koordinatora pilnvarošana darboties kā likumīgam citu dalībnieku pārstāvim un noslēgt juridiski saistošu dotāciju nolīgumu viņu vārdā) noteiks konsorcija nolīgumā.

Tiesības un pienākumi dalībnieku starpā saskaņā ar dotāciju nolīgumu, kas jānosaka konsorcija nolīgumā

| 51. | Saskaņā ar iepriekš minēto Līdzdalības noteikumos jāizskaidro, ka dotāciju nolīgums nav vienīgais tiesību un pienākumu avots attiecībā uz dalībniekiem, bet, ka konsorcija nolīgumā var pievienot tiesības un pienākumus, kas saistīti ar attiecībām dalībnieku pašu starpā (sk. 24. pantu). Konkrētāk, saskaņā ar dotāciju nolīguma paraugu, konsorciju nolīgumiem jānosaka:






  — | noteikumi, kas attiecas uz tiesisku pārstāvību, iekšēju konsorcija struktūru, konfidencialitātes nolīgumiem un iekšējo strīdu izšķiršanu, to skaitā līdzdalībnieku izstāšanās, atcelšana un apmaiņa; |
| --- | --- | --- |

51.

Saskaņā ar iepriekš minēto Līdzdalības noteikumos jāizskaidro, ka dotāciju nolīgums nav vienīgais tiesību un pienākumu avots attiecībā uz dalībniekiem, bet, ka konsorcija nolīgumā var pievienot tiesības un pienākumus, kas saistīti ar attiecībām dalībnieku pašu starpā (sk. 24. pantu). Konkrētāk, saskaņā ar dotāciju nolīguma paraugu, konsorciju nolīgumiem jānosaka:

—

noteikumi, kas attiecas uz tiesisku pārstāvību, iekšēju konsorcija struktūru, konfidencialitātes nolīgumiem un iekšējo strīdu izšķiršanu, to skaitā līdzdalībnieku izstāšanās, atcelšana un apmaiņa;

| — | visi sīki izstrādāti finansiālie aspekti, kas raksturīgi atsevišķiem dalībniekiem, ieskaitot paredzamo izmaksu budžeta sadali, maksimālā kopienas finansiālā atbalsta sadale, izmantoto dotāciju veidi un noteikumi, kas attiecas uz katra dalībnieka izmaksu paziņošanu un aprēķināšanu; |
| --- | --- |

—

visi sīki izstrādāti finansiālie aspekti, kas raksturīgi atsevišķiem dalībniekiem, ieskaitot paredzamo izmaksu budžeta sadali, maksimālā kopienas finansiālā atbalsta sadale, izmantoto dotāciju veidi un noteikumi, kas attiecas uz katra dalībnieka izmaksu paziņošanu un aprēķināšanu;

| — | papildu noteikumi par netiešās darbības radītā priekšplāna īpašumtiesībām, šādu īpašumtiesību tālāknodošanu, piekļuves tiesībām un izplatīšanu, un izmantošanu, tai skaitā intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanu. |
| --- | --- |

—

papildu noteikumi par netiešās darbības radītā priekšplāna īpašumtiesībām, šādu īpašumtiesību tālāknodošanu, piekļuves tiesībām un izplatīšanu, un izmantošanu, tai skaitā intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanu.

| 52. | Revīzijas palāta iesaka Komisijai noteikt īpašus konsorcija nolīguma paraugus, šādi dodot kopēju standartu. Taču konsorcijiem jāspēj brīvi pielāgot šo paraugu savām vajadzībām. Salīdzinājumā ar dotāciju nolīgumu paraugu netiek uzskatīts, ka Komisiju konsorciju nolīgumu paraugiem ir nepieciešama oficiāla pieņemšana (sk. 24. panta 3. punktu). Taču komisijai, iespējams, pārrunu fāzē, jāsniedz informācija, atbalsts un sagatavošana par to, kā izveidot šādus konsorciju nolīgumus. |
| --- | --- |

52.

Revīzijas palāta iesaka Komisijai noteikt īpašus konsorcija nolīguma paraugus, šādi dodot kopēju standartu. Taču konsorcijiem jāspēj brīvi pielāgot šo paraugu savām vajadzībām. Salīdzinājumā ar dotāciju nolīgumu paraugu netiek uzskatīts, ka Komisiju konsorciju nolīgumu paraugiem ir nepieciešama oficiāla pieņemšana (sk. 24. panta 3. punktu). Taču komisijai, iespējams, pārrunu fāzē, jāsniedz informācija, atbalsts un sagatavošana par to, kā izveidot šādus konsorciju nolīgumus.

Koordinatoriem jābūt iespējai nodot savas administratīvās un vadības darbības

| 53. | Ņemot vērā PTA pamatprogrammu administratīvo noteikumu sarežģītību, dažas juridiskas personas (to skaitā tās, kuras ir galvenie dalībnieki no zinātnes viedokļa) nevēlas uzņemties koordinatora pienākumus. Tas īpaši attiecas uz valsts universitātēm un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem bieži trūkst vajadzīgās administratīvā atbalsta struktūrvienības. Revīzijas palāta uzskata, ka koordinatoram tādēļ jābūt iespējai nodot savus administratīvos un vadības uzdevumus ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, saskaņā ar citiem līdzdalībniekiem, kas piekrīt šādiem ārpakalpojumiem konsorcija nolīgumā (sk. 25. panta 3. punktu) (45). |
| --- | --- |

53.

Ņemot vērā PTA pamatprogrammu administratīvo noteikumu sarežģītību, dažas juridiskas personas (to skaitā tās, kuras ir galvenie dalībnieki no zinātnes viedokļa) nevēlas uzņemties koordinatora pienākumus. Tas īpaši attiecas uz valsts universitātēm un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem bieži trūkst vajadzīgās administratīvā atbalsta struktūrvienības. Revīzijas palāta uzskata, ka koordinatoram tādēļ jābūt iespējai nodot savus administratīvos un vadības uzdevumus ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, saskaņā ar citiem līdzdalībniekiem, kas piekrīt šādiem ārpakalpojumiem konsorcija nolīgumā (sk. 25. panta 3. punktu) (45).

Konsorcija sastāva izmaiņas jāveic godīgā, pārskatāmā un konkursa veidā

| 54. | Revīzijas palāta uzskata, ka, kamēr tiek atzīts, ka juridiskās personas, kas iesaistās ilgstošā darbībā, jāizraugās godīgā, pārskatāmā un konkursa veidā, prasības publicēt “konkursa aicinājumus” (46) izpilde būs gan pārāk dārga, gan laikietilpīga. Praksē lielākajai daļai konsorciju būs grūti vadāmi veikt sastāva izmaiņas, piemērojot šo kārtību. Revīzijas palāta tādēļ iesaka svītrot 26. panta 3. punktu. Tomēr Revīzijas palāta uzskata, ka pienākums izvēlēties juridiskas personas, kas iesaistās ilgstošā darbībā godīgā, pārskatāmā un konkursa veidā, jānosaka dotāciju nolīgumu paraugā (sk. 19. panta 1. punktu). |
| --- | --- |

54.

Revīzijas palāta uzskata, ka, kamēr tiek atzīts, ka juridiskās personas, kas iesaistās ilgstošā darbībā, jāizraugās godīgā, pārskatāmā un konkursa veidā, prasības publicēt “konkursa aicinājumus” (46) izpilde būs gan pārāk dārga, gan laikietilpīga. Praksē lielākajai daļai konsorciju būs grūti vadāmi veikt sastāva izmaiņas, piemērojot šo kārtību. Revīzijas palāta tādēļ iesaka svītrot 26. panta 3. punktu. Tomēr Revīzijas palāta uzskata, ka pienākums izvēlēties juridiskas personas, kas iesaistās ilgstošā darbībā godīgā, pārskatāmā un konkursa veidā, jānosaka dotāciju nolīgumu paraugā (sk. 19. panta 1. punktu).

| 55. | Tikai tajos gadījumos, kad zinātniskā joma un likumīgi nepieciešamā europeiskā darbības būtība tiek pakļauta riskam, veicot izmaiņas konsorcija sastāvā, Komisijai jābūt tiesībām iebilst pret šādām izmaiņām. Visos citos gadījumos tam jāpaliek juridisko personu, kas piedalās netiešajā darbībā, atbildībai (sk. 26. panta 4. punktu). |
| --- | --- |

55.

Tikai tajos gadījumos, kad zinātniskā joma un likumīgi nepieciešamā europeiskā darbības būtība tiek pakļauta riskam, veicot izmaiņas konsorcija sastāvā, Komisijai jābūt tiesībām iebilst pret šādām izmaiņām. Visos citos gadījumos tam jāpaliek juridisko personu, kas piedalās netiešajā darbībā, atbildībai (sk. 26. panta 4. punktu).

Novērtējumu izmantošanai par netiešo darbību uzraudzības līdzekli jābūt skaidri noteiktai Līdzdalības noteikumos

| 56. | Revīzijas palāta iesaka izskaidrot Komisijas juridiskās saistības uzraudzīt netiešās darbības un programmas īstenošanu, arī ņemot vērā iepriekšējās PTA pamatprogrammas (sk. arī Lēmuma 7. pantu) (47). Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijas uzraudzības darbībai skaidri jānosaka izvērtēšanas (vai intervijas) kā alternatīvas uzraudzības pieejas (sk. 19. panta 4. punktu un 27. panta 2. punktu). Turklāt šādas izvērtēšana varētu būt izmantojama, kad jānovērtē darbības vai noteiktas juridiskas personas dalības iespējama pārtraukšana (sk. 18. panta 5. punktu). Attiecībā uz ekspertu iecelšanu priekšlikumu novērtēšanai (sk. 40. punktu), Revīzijas palāta uzskata, ka pētnieku ierosinātu “jaunu jomu” pētniecības darbību, ko finansē PTA ietvaros, uzraudzībai jābūt tās “Zinātniskās padomes” vai tās kompetento apakškomiteju atbildībai (sk. 27. panta 6. punktu). |
| --- | --- |

56.

Revīzijas palāta iesaka izskaidrot Komisijas juridiskās saistības uzraudzīt netiešās darbības un programmas īstenošanu, arī ņemot vērā iepriekšējās PTA pamatprogrammas (sk. arī Lēmuma 7. pantu) (47). Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijas uzraudzības darbībai skaidri jānosaka izvērtēšanas (vai intervijas) kā alternatīvas uzraudzības pieejas (sk. 19. panta 4. punktu un 27. panta 2. punktu). Turklāt šādas izvērtēšana varētu būt izmantojama, kad jānovērtē darbības vai noteiktas juridiskas personas dalības iespējama pārtraukšana (sk. 18. panta 5. punktu). Attiecībā uz ekspertu iecelšanu priekšlikumu novērtēšanai (sk. 40. punktu), Revīzijas palāta uzskata, ka pētnieku ierosinātu “jaunu jomu” pētniecības darbību, ko finansē PTA ietvaros, uzraudzībai jābūt tās “Zinātniskās padomes” vai tās kompetento apakškomiteju atbildībai (sk. 27. panta 6. punktu).

Programmu uzraudzības darbību rezultāti jāiesniedz programmas komitejai, ko veido dalībvalstu pārstāvji

| 57. | Kā pierādījušas Revīzijas palātas revīzijas, Programmu komitejām ir svarīgs pienākums uzraudzīt PTA pamatprogrammas. Tādēļ Revīzijas palāta uzskata, ka Līdzdalības noteikumos būtu jānosaka, ka Komisijas programmu uzraudzīšanas darbības, ieskaitot tās, kas attiecas uz iepriekšējām PTA pamatprogrammām, jāiesniedz programmu komitejai, ko veido dalībvalstu pārstāvji, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 202. pantu (sk. 17. apsvērumu un 27. pantu). |
| --- | --- |

57.

Kā pierādījušas Revīzijas palātas revīzijas, Programmu komitejām ir svarīgs pienākums uzraudzīt PTA pamatprogrammas. Tādēļ Revīzijas palāta uzskata, ka Līdzdalības noteikumos būtu jānosaka, ka Komisijas programmu uzraudzīšanas darbības, ieskaitot tās, kas attiecas uz iepriekšējām PTA pamatprogrammām, jāiesniedz programmu komitejai, ko veido dalībvalstu pārstāvji, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 202. pantu (sk. 17. apsvērumu un 27. pantu).

3. iedaļa: Kopienas finansiālais atbalsts ( 29.–38. pants)

Revīzijas palāta gaida priekšlikumus finansēšanas sistēmu vienkāršošanai

| 58. | Revīzijas palāta gaida priekšlikumus finansēšanas sistēmu vienkāršošanai (48). Tomēr Komisijai Līdzdalības noteikumos būtu jāizskaidro, kuriem darbību veidiem, dotāciju veidiem, īpašo darbību un izmaksu veidiem (t.i., tiešajām vai netiešajām), piemēros bāzes likmju finansējumu, ieskaitot vienības izmaksu apjomus vai vienreizēju maksājumu finansēšanu. Revīzijas palāta uzskata, ka tiesiskajam pamatam šajā ziņā jābūt skaidram, šādi nosakot tiesisko noteiktību dalībniekiem saskaņā ar finanšu noteikumiem no Septītās pamatprogrammas sākuma (sk. 30. pantu). |
| --- | --- |

58.

Revīzijas palāta gaida priekšlikumus finansēšanas sistēmu vienkāršošanai (48). Tomēr Komisijai Līdzdalības noteikumos būtu jāizskaidro, kuriem darbību veidiem, dotāciju veidiem, īpašo darbību un izmaksu veidiem (t.i., tiešajām vai netiešajām), piemēros bāzes likmju finansējumu, ieskaitot vienības izmaksu apjomus vai vienreizēju maksājumu finansēšanu. Revīzijas palāta uzskata, ka tiesiskajam pamatam šajā ziņā jābūt skaidram, šādi nosakot tiesisko noteiktību dalībniekiem saskaņā ar finanšu noteikumiem no Septītās pamatprogrammas sākuma (sk. 30. pantu).

Vienreizēji maksājumi veselām darbībām ir izmantojami tikai vajadzības gadījumā

| 59. | Ņemot vērā lielākās daļas netiešo darbību mērogu, Revīzijas palāta uzskata, ka vienreizējie maksājumi ir piemēroti skaidri definētiem darba uzdevumiem katrā projektā, kas iespējams saistīti ar konkrētu pagrieziena punktu sasniegšanu. Šādiem vienreizējiem maksājumiem arī jābūt noteiktiem, pamatojoties uz pilnīgu pārrunu procedūru. Ar vienreizēju maksājumu izmantošanu saistītas praktiskas problēmas rodas maksājuma brīdī, kad Komisijai būs jānovērtē apmērs, kādā šie darba uzdevumi ir izpildīti saskaņā ar vienošanos. Konkrēti, grūtības ar šādas shēmas īstenošanu var rasties situācijā, kad darba uzdevumi aizkavējas, ir tikai daļēji izpildīti, vai aizstāti ar citām darbībām. Attiecībā uz vienreizējiem maksājumiem par veselām darbībām, ieskaitot tās, kuras ierosinātas “izcilības tīkliem” 35. pantā, Revīzijas palāta iesaka daudz piesardzīgāku pieeju (sk. arī 78. un 79. punktu). |
| --- | --- |

59.

Ņemot vērā lielākās daļas netiešo darbību mērogu, Revīzijas palāta uzskata, ka vienreizējie maksājumi ir piemēroti skaidri definētiem darba uzdevumiem katrā projektā, kas iespējams saistīti ar konkrētu pagrieziena punktu sasniegšanu. Šādiem vienreizējiem maksājumiem arī jābūt noteiktiem, pamatojoties uz pilnīgu pārrunu procedūru. Ar vienreizēju maksājumu izmantošanu saistītas praktiskas problēmas rodas maksājuma brīdī, kad Komisijai būs jānovērtē apmērs, kādā šie darba uzdevumi ir izpildīti saskaņā ar vienošanos. Konkrēti, grūtības ar šādas shēmas īstenošanu var rasties situācijā, kad darba uzdevumi aizkavējas, ir tikai daļēji izpildīti, vai aizstāti ar citām darbībām. Attiecībā uz vienreizējiem maksājumiem par veselām darbībām, ieskaitot tās, kuras ierosinātas “izcilības tīkliem” 35. pantā, Revīzijas palāta iesaka daudz piesardzīgāku pieeju (sk. arī 78. un 79. punktu).

| 60. | Sīkāk izstrādāta Komisijas priekšlikuma neesamības dēļ Revīzijas palāta iesaka vienreizējo maksājumu par veselām darbībām ierobežošanu “Koordinēšanas un atbalsta pasākumiem” un “darbībām pētnieku sagatavošanai un karjeras attīstībai”, kas noteiktas Lēmuma III pielikuma a) daļā (sk. Līdzdalības noteikumu 30. panta 1. punktu). Revīzijas palāta mudina Komisiju turpināt pārdomas par plašāku vienreizējo maksājumu izmantošanu veselām darbībām. Tas varētu tikt iekļauts tiesiskajā pamatā pēc Līdzdalības noteikumu starpposma novērtējuma (sk. 54. pantu). |
| --- | --- |

60.

Sīkāk izstrādāta Komisijas priekšlikuma neesamības dēļ Revīzijas palāta iesaka vienreizējo maksājumu par veselām darbībām ierobežošanu “Koordinēšanas un atbalsta pasākumiem” un “darbībām pētnieku sagatavošanai un karjeras attīstībai”, kas noteiktas Lēmuma III pielikuma a) daļā (sk. Līdzdalības noteikumu 30. panta 1. punktu). Revīzijas palāta mudina Komisiju turpināt pārdomas par plašāku vienreizējo maksājumu izmantošanu veselām darbībām. Tas varētu tikt iekļauts tiesiskajā pamatā pēc Līdzdalības noteikumu starpposma novērtējuma (sk. 54. pantu).

| 61. | Turklāt Komisijas ieteikums 30. panta 2. punktā par to, kā aprēķināt Kopienas finansiālo atbalstu, ir pretrunīgs un būtu jāizskaidro, izmantojot precīzu terminoloģiju (t.i., “Kopienas maksimālais finansiālais atbalsts”, kas ir noteikts. pamatojoties uz “paredzamo izmaksu budžetu”) (49). |
| --- | --- |

61.

Turklāt Komisijas ieteikums 30. panta 2. punktā par to, kā aprēķināt Kopienas finansiālo atbalstu, ir pretrunīgs un būtu jāizskaidro, izmantojot precīzu terminoloģiju (t.i., “Kopienas maksimālais finansiālais atbalsts”, kas ir noteikts. pamatojoties uz “paredzamo izmaksu budžetu”) (49).

Jānodrošina atbilstība “bezpeļņas” principam

| 62. | Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par grozītu Finanšu regulu, būs iespējams “netiešu darbību” kā kopumu uzskatīt par dotāciju saņēmēju, ar to principā dodot iespēju atsevišķiem daudzpartneru darbību dalībniekiem gūt peļņu (50). Tādēļ Līdzdalības noteikumu 31. pantā jāizskaidro “bezpeļņas” principa piemērotība katram netiešas darbības dalībniekam. |
| --- | --- |

62.

Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par grozītu Finanšu regulu, būs iespējams “netiešu darbību” kā kopumu uzskatīt par dotāciju saņēmēju, ar to principā dodot iespēju atsevišķiem daudzpartneru darbību dalībniekiem gūt peļņu (50). Tādēļ Līdzdalības noteikumu 31. pantā jāizskaidro “bezpeļņas” principa piemērotība katram netiešas darbības dalībniekam.

Noteikumiem, kas attiecas uz izmaksu atlīdzināšanu, jāpamatojas uz dalībnieku grāmatvedības principiem un izmaksu uzskaites praksi

| 63. | Revīzijas palāta iesaka, ka 31. panta 3. punkta c) apakšpunktam jānorāda uz juridiskās personas dibināšanas valsts grāmatvedības principiem un dalībnieka parasto “izmaksu uzskaites praksi”. Turklāt Revīzijas palāta uzskata, ka atskaite “par vienīgo mērķi sasniegt netiešo darbību mērķus un plānotos rezultātus” ir pietiekama, lai pārliecinātos, ka tikai darbības veikšanas izmaksas tiek atlīdzinātas. |
| --- | --- |

63.

Revīzijas palāta iesaka, ka 31. panta 3. punkta c) apakšpunktam jānorāda uz juridiskās personas dibināšanas valsts grāmatvedības principiem un dalībnieka parasto “izmaksu uzskaites praksi”. Turklāt Revīzijas palāta uzskata, ka atskaite “par vienīgo mērķi sasniegt netiešo darbību mērķus un plānotos rezultātus” ir pietiekama, lai pārliecinātos, ka tikai darbības veikšanas izmaksas tiek atlīdzinātas.

| 64. | Revīzijas palāta uzskata, ka tikai atgūstamie netiešie nodokļi jāuzskata par neattaisnojamām izmaksām. Praksē dažiem juridisko personu, kas darbojas, veidiem (piemēram, nevalstiskās organizācijas, fondi, apvienības) un fiziskām personām nav iespējas atgūt netiešos nodokļus, piemēram, pievienotās vērtības nodokli (PVN) (51). Tādēļ tās dalībniekiem rada izmaksas, un šādos gadījumos neatgūstamie netiešie nodokļi jāatlīdzina (sk. 31. panta 3. punkta e) apakšpunktu). |
| --- | --- |

64.

Revīzijas palāta uzskata, ka tikai atgūstamie netiešie nodokļi jāuzskata par neattaisnojamām izmaksām. Praksē dažiem juridisko personu, kas darbojas, veidiem (piemēram, nevalstiskās organizācijas, fondi, apvienības) un fiziskām personām nav iespējas atgūt netiešos nodokļus, piemēram, pievienotās vērtības nodokli (PVN) (51). Tādēļ tās dalībniekiem rada izmaksas, un šādos gadījumos neatgūstamie netiešie nodokļi jāatlīdzina (sk. 31. panta 3. punkta e) apakšpunktu).

| 65. | “Pareizas finanšu vadības” principiem no Finanšu regulas tomēr ne vienmēr ir jābūt no dalībnieka grāmatvedības principu un izmaksu uzskaites prakses daļai. Tādēļ Revīzijas palāta iesaka svītrot 31. panta 3. punkta c) apakšpunkta pēdējo teikuma daļu. |
| --- | --- |

65.

“Pareizas finanšu vadības” principiem no Finanšu regulas tomēr ne vienmēr ir jābūt no dalībnieka grāmatvedības principu un izmaksu uzskaites prakses daļai. Tādēļ Revīzijas palāta iesaka svītrot 31. panta 3. punkta c) apakšpunkta pēdējo teikuma daļu.

Alternatīvs priekšlikums par to, kā noteikt Kopienas finansiālo atbalstu pārskatāmā, noturīgā un viegli piemērojamā veidā

| 66. | Vairākos gadījumos Revīzijas palāta ir ierosinājusi vienkāršotu attaisnotu izmaksu atlīdzināšanas sistēmu PTA pamatprogrammās (52). Revīzijas palāta uzskata, ka izmaksu aprēķināšanas un paziņošanas un Kopienas finansiālā atbalsta noteikšanas sistēmai jābalstās uz vienotu izmaksu sistēmu (sk. 94. punktu), jāpiemērojas visām finansēšanas shēmām un jābūt pietiekami elastīgi izmantojamai visiem juridisko personu, ka piedalās netiešajās darbībās, veidiem. Turklāt, lai sistēma būtu pārskatāma, noturīga un viegli piemērojama, dalībnieku parastajai (izmaksu) uzskaites praksei jāpiemērojas cik vien iespējams, paziņojot radušās izmaksas. |
| --- | --- |

66.

Vairākos gadījumos Revīzijas palāta ir ierosinājusi vienkāršotu attaisnotu izmaksu atlīdzināšanas sistēmu PTA pamatprogrammās (52). Revīzijas palāta uzskata, ka izmaksu aprēķināšanas un paziņošanas un Kopienas finansiālā atbalsta noteikšanas sistēmai jābalstās uz vienotu izmaksu sistēmu (sk. 94. punktu), jāpiemērojas visām finansēšanas shēmām un jābūt pietiekami elastīgi izmantojamai visiem juridisko personu, ka piedalās netiešajās darbībās, veidiem. Turklāt, lai sistēma būtu pārskatāma, noturīga un viegli piemērojama, dalībnieku parastajai (izmaksu) uzskaites praksei jāpiemērojas cik vien iespējams, paziņojot radušās izmaksas.

Trīs tiešo izmaksu kategorijas

| 67. | Šādai vienkāršotai sistēmai jāatbilst trīs tiešo izmaksu kategorijām (“personāla izmaksas”, “komandējumu un uzturēšanās izmaksas” un “citas īpašas izmaksas”), kas ir viegli identificējamas un atrodamas jebkura dalībnieka (izmaksu) uzskaites sistēmas.






  — | “Personāla izmaksas” ir galvenā tiešo izmaksu kategorija, kas rodas, veicot netiešas darbības. Šai izmaksu kategorijai ir jāsedz atlīdzība un saistītie izdevumi par personālu, ko tieši nolīgusi juridiskā persona, kas piedalās, saskaņā ar darba nolīgumos izklāstītajiem ierobežojumiem un noteikumiem. Sistēmai, kas balstīta uz faktisko izmaksu atlīdzināšanu, ir būtiski, ka personāla, kas darbojas netiešajā darbībā, darba laikam jābūt pamatotam, lai attiecīgā personāla izmaksas varētu pareizi sadalīt. Attiecībā uz darba laika uzskaiti, Komisijai jādefinē minimālās prasības, kas piemērojamas visiem dalībniekiem. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu Revīzijas palāta arī iesaka, kompensēšanu padarīt par vienkāršotu aprēķinu metodi, piemēram, izmantojot budžeta izmaksas, vidējās izmaksas vai vienas vienības apmēru, kategorijām specifiskas likmes, ja tās ir saskaņā ar dalībnieku parasto izmaksu uzskaites praksi un, ja tās ievērojami neatšķiras no faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- | --- |

67.

Šādai vienkāršotai sistēmai jāatbilst trīs tiešo izmaksu kategorijām (“personāla izmaksas”, “komandējumu un uzturēšanās izmaksas” un “citas īpašas izmaksas”), kas ir viegli identificējamas un atrodamas jebkura dalībnieka (izmaksu) uzskaites sistēmas.

—

“Personāla izmaksas” ir galvenā tiešo izmaksu kategorija, kas rodas, veicot netiešas darbības. Šai izmaksu kategorijai ir jāsedz atlīdzība un saistītie izdevumi par personālu, ko tieši nolīgusi juridiskā persona, kas piedalās, saskaņā ar darba nolīgumos izklāstītajiem ierobežojumiem un noteikumiem. Sistēmai, kas balstīta uz faktisko izmaksu atlīdzināšanu, ir būtiski, ka personāla, kas darbojas netiešajā darbībā, darba laikam jābūt pamatotam, lai attiecīgā personāla izmaksas varētu pareizi sadalīt. Attiecībā uz darba laika uzskaiti, Komisijai jādefinē minimālās prasības, kas piemērojamas visiem dalībniekiem. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu Revīzijas palāta arī iesaka, kompensēšanu padarīt par vienkāršotu aprēķinu metodi, piemēram, izmantojot budžeta izmaksas, vidējās izmaksas vai vienas vienības apmēru, kategorijām specifiskas likmes, ja tās ir saskaņā ar dalībnieku parasto izmaksu uzskaites praksi un, ja tās ievērojami neatšķiras no faktiskajām izmaksām.

| — | “Komandējumu un uzturēšanās izmaksas” ir ieteiktas kā otrā kategorija, īpaši tādēļ, ka šādas izmaksas var veidot lielu dažu noteiktu darbību kopējo izmaksu daļu. Revīzijas palāta atkal iesaka vienkāršotu aprēķinu metodi, izmantojot vienas vienības apmēru, ja tie ir noteikti saskaņā ar dalībnieku parasto izmaksu uzskaites praksi un, ja tās ievērojami neatšķiras no faktiskajām izmaksām, vai, alternatīvi, ja šādus vienas vienības apmērus ir noteikusi Komisija. |
| --- | --- |

—

“Komandējumu un uzturēšanās izmaksas” ir ieteiktas kā otrā kategorija, īpaši tādēļ, ka šādas izmaksas var veidot lielu dažu noteiktu darbību kopējo izmaksu daļu. Revīzijas palāta atkal iesaka vienkāršotu aprēķinu metodi, izmantojot vienas vienības apmēru, ja tie ir noteikti saskaņā ar dalībnieku parasto izmaksu uzskaites praksi un, ja tās ievērojami neatšķiras no faktiskajām izmaksām, vai, alternatīvi, ja šādus vienas vienības apmērus ir noteikusi Komisija.

| — | Revīzijas palāta iesaka ieviest trešo kategoriju “citas īpašas izmaksas” citām tiešajām izmaksām. Šo kategoriju varētu izmantot izņēmuma izdevumiem, piemēram, ilglietojamam aprīkojumam, dārgiem palīgmateriāliem, apakšuzņēmumu nolīgšanai un arī lietotāja maksām, kas jāiemaksā, ja paredzamo atlīdzināmo izmaksu budžets šādiem posteņiem ir ticis noteikts dotāciju nolīgumā. Šajā ziņā minētajā kategorijā novērtēto izmaksu pieņemamību vajadzību un saprātīgumu novērtēs priekšlikumu novērtēšanas un pārrunāšanas laikā, un vienošanās par tām ar Komisiju būs dotāciju nolīgumā. Rezultātā līdzdalībniekiem ir juridiskā drošība, ka izmaksas tiks atlīdzinātas tik ilgi, kamēr tās nepārsniedz paredzamo izmaksu budžetu. Alternatīvi, vienreizējie maksājumi arī var tikt izmantoti šajā izmaksu kategorijā sedzamo lietu finansēšanai. |
| --- | --- |

—

Revīzijas palāta iesaka ieviest trešo kategoriju “citas īpašas izmaksas” citām tiešajām izmaksām. Šo kategoriju varētu izmantot izņēmuma izdevumiem, piemēram, ilglietojamam aprīkojumam, dārgiem palīgmateriāliem, apakšuzņēmumu nolīgšanai un arī lietotāja maksām, kas jāiemaksā, ja paredzamo atlīdzināmo izmaksu budžets šādiem posteņiem ir ticis noteikts dotāciju nolīgumā. Šajā ziņā minētajā kategorijā novērtēto izmaksu pieņemamību vajadzību un saprātīgumu novērtēs priekšlikumu novērtēšanas un pārrunāšanas laikā, un vienošanās par tām ar Komisiju būs dotāciju nolīgumā. Rezultātā līdzdalībniekiem ir juridiskā drošība, ka izmaksas tiks atlīdzinātas tik ilgi, kamēr tās nepārsniedz paredzamo izmaksu budžetu. Alternatīvi, vienreizējie maksājumi arī var tikt izmantoti šajā izmaksu kategorijā sedzamo lietu finansēšanai.

Netiešās izmaksas, kuru pamatā ir pārrunātas bāzes likmes

| 68. | Komisijas priekšlikums ir neskaidrs tajā ziņā, kāda vienota likme tiks piemērota netiešu attaisnojamu izmaksu segšanai (t.i., vai šī bāzes likme atbilst 20 % likmei pilno izmaksu bāzes likmju (FCF, Full Cost Flat Rate) modelim Sestajā pamatprogrammā, vai 7 % likmei, kas noteikta Finanšu regulā par pamatrežīma). Ir arī neskaidrs par apstākļiem, kādos dalībnieki var izvēlēties šādu vienoto likmju sistēmu. |
| --- | --- |

68.

Komisijas priekšlikums ir neskaidrs tajā ziņā, kāda vienota likme tiks piemērota netiešu attaisnojamu izmaksu segšanai (t.i., vai šī bāzes likme atbilst 20 % likmei pilno izmaksu bāzes likmju (FCF, Full Cost Flat Rate) modelim Sestajā pamatprogrammā, vai 7 % likmei, kas noteikta Finanšu regulā par pamatrežīma). Ir arī neskaidrs par apstākļiem, kādos dalībnieki var izvēlēties šādu vienoto likmju sistēmu.

| 69. | Salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu Revīzijas palāta uzskata, ka dalībniekiem jāspēj maksāt bāzes likmes, kas noteiktas saskaņā ar to parasto izmaksu uzskaites praksi (sk. 38. punktu). Šo likmju “saprātīgums” būtu jāparāda priekšlikuma pārrunāšanas laikā, pamatojoties uz līdzdalībnieka grāmatvedības informāciju, un jāapstiprina pieaicinātam revidentam, sniedzot revīzijas apstiprinājumu (sk. 34. panta a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

69.

Salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu Revīzijas palāta uzskata, ka dalībniekiem jāspēj maksāt bāzes likmes, kas noteiktas saskaņā ar to parasto izmaksu uzskaites praksi (sk. 38. punktu). Šo likmju “saprātīgums” būtu jāparāda priekšlikuma pārrunāšanas laikā, pamatojoties uz līdzdalībnieka grāmatvedības informāciju, un jāapstiprina pieaicinātam revidentam, sniedzot revīzijas apstiprinājumu (sk. 34. panta a) apakšpunktu).

| 70. | Revīzijas palāta uzskata, ka šādas pārrunātas bāzes likmes pamatīgi vienkāršos izmaksu paziņošanu Komisijai. Tikai ļaujot dalībniekiem izmantot pašu izdevumu uzskaites sistēmu, lai aprēķinātu un paziņotu patiesās radušās izmaksas, tie būs spējīgi piedalīties pilnā atbilstībā gan pašu iekšējiem noteikumiem, gan Līdzdalības noteikumiem. Praksē tas var nozīmēt, ka dalībnieki var noteikt likmes par netiešajām izmaksām, kas ir ievērojami virs 20 % netiešo izmaksu saskaņā ar iepriekšējām PTA pamatprogrammām (53). |
| --- | --- |

70.

Revīzijas palāta uzskata, ka šādas pārrunātas bāzes likmes pamatīgi vienkāršos izmaksu paziņošanu Komisijai. Tikai ļaujot dalībniekiem izmantot pašu izdevumu uzskaites sistēmu, lai aprēķinātu un paziņotu patiesās radušās izmaksas, tie būs spējīgi piedalīties pilnā atbilstībā gan pašu iekšējiem noteikumiem, gan Līdzdalības noteikumiem. Praksē tas var nozīmēt, ka dalībnieki var noteikt likmes par netiešajām izmaksām, kas ir ievērojami virs 20 % netiešo izmaksu saskaņā ar iepriekšējām PTA pamatprogrammām (53).

Augstāko finansējuma robežu palielināšanu attaisno tikai vienotu izmaksu sistēmas noteikšana

| 71. | Salīdzinājumā ar iepriekšējām PTA pamatprogrammām Komisija 33. pantā ierosina paaugstināt augstāko finansējuma robežu (t.i., atmaksu likmes) no 50 % uz 75 % valsts organizācijām, vidējās un augstākās izglītības iestādēm, pētniecības organizācijām un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un reizē noteikt vienotu izmaksu atlīdzināšanas sistēmu Septītajai pamatprogrammai. Praksē tas nozīmē, ka papildu izmaksu (AC – Additional Cost) sistēma, ko pamatā izmantos valsts organizācijas un augstākās izglītības iestādes, pilnu izmaksu (FC – Full Cost) sistēma tiks pārtraukta. Revīzijas palāta ir iepriekš kritizējusi AC sistēmu, jo tā neļauj dalībnieku līdzfinansēšanas daļu apstiprināšanu un tās praktiskajā īstenošanā bieži diskriminē tās juridiskās personas, kas izmanto FC sistēmu (54). |
| --- | --- |

71.

Salīdzinājumā ar iepriekšējām PTA pamatprogrammām Komisija 33. pantā ierosina paaugstināt augstāko finansējuma robežu (t.i., atmaksu likmes) no 50 % uz 75 % valsts organizācijām, vidējās un augstākās izglītības iestādēm, pētniecības organizācijām un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un reizē noteikt vienotu izmaksu atlīdzināšanas sistēmu Septītajai pamatprogrammai. Praksē tas nozīmē, ka papildu izmaksu (AC – Additional Cost) sistēma, ko pamatā izmantos valsts organizācijas un augstākās izglītības iestādes, pilnu izmaksu (FC – Full Cost) sistēma tiks pārtraukta. Revīzijas palāta ir iepriekš kritizējusi AC sistēmu, jo tā neļauj dalībnieku līdzfinansēšanas daļu apstiprināšanu un tās praktiskajā īstenošanā bieži diskriminē tās juridiskās personas, kas izmanto FC sistēmu (54).

| 72. | Revīzijas palāta tādēļ pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu, jo:






  — | galīgie finansēšanas līmeņi paliek noteikumos par valsts atbalstu noteiktajās robežās (sk. 15. punktu); |
| --- | --- | --- |

72.

Revīzijas palāta tādēļ pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu, jo:

—

galīgie finansēšanas līmeņi paliek noteikumos par valsts atbalstu noteiktajās robežās (sk. 15. punktu);

| — | vispārējam iespaidam uz dalībnieku finansēšanu jābūt neitrālam vai pat izdevīgam tām juridiskajām personām, kuras ievēroja AC sistēmas noteikumus iepriekšējās PTA pamatprogrammās. |
| --- | --- |

—

vispārējam iespaidam uz dalībnieku finansēšanu jābūt neitrālam vai pat izdevīgam tām juridiskajām personām, kuras ievēroja AC sistēmas noteikumus iepriekšējās PTA pamatprogrammās.

Tradicionālās AC sistēmas atcelšanas ietekmi uz dalībnieku finansēšanu kompensēs pieaugošie galīgie finansējuma līmeņi. Šādā veidā Komisijas priekšlikums novērš stāvokli, kurā Septītā pamatprogramma vienkārši sniegtu lielāku finansējumu salīdzinājumā ar iepriekšējām PTA pamatprogrammām par tādiem pašiem pētniecības centieniem.

| 73. | Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu par finansēšanas likmi līdz 100 % no attaisnojamām izmaksām dažām darbībām netiešu darbību ietvaros, Revīzijas palāta uzskata, ka šāda likme var tikt pamatota tikai vadības un apmācības darbībām un ka Līdzdalības noteikumos skaidri jānosaka, ka šādu likmi nekādos apstākļos nedrīkst vispārināt (sk. 33. panta 4. punktu). |
| --- | --- |

73.

Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu par finansēšanas likmi līdz 100 % no attaisnojamām izmaksām dažām darbībām netiešu darbību ietvaros, Revīzijas palāta uzskata, ka šāda likme var tikt pamatota tikai vadības un apmācības darbībām un ka Līdzdalības noteikumos skaidri jānosaka, ka šādu likmi nekādos apstākļos nedrīkst vispārināt (sk. 33. panta 4. punktu).

Noteikumi, kas attiecas uz izmaksu paziņošanu un revīzijas apstiprinājumiem, nav pietiekami skaidri

| 74. | Revīzijas palāta uzskata, ka visas izmaksas jāpaziņo par katru periodu, šādi nodrošinot, ka Komisijai ir efektīvas netiešas darbības līdzfinansēšanas pārbaudīšanas līdzekļi (sk. 34. pantu). |
| --- | --- |

74.

Revīzijas palāta uzskata, ka visas izmaksas jāpaziņo par katru periodu, šādi nodrošinot, ka Komisijai ir efektīvas netiešas darbības līdzfinansēšanas pārbaudīšanas līdzekļi (sk. 34. pantu).

| 75. | Revīzijas palāta uzskata, ka Līdzdalības noteikumos jānorāda revīzijas apstiprinājumu joma un saturs (sk. 34. panta a) apakšpunktu) (55). Saskaņā ar Finanšu regulu (56) un Līdzdalības noteikumiem revīzijas sertifikātiem jeb apstiprinājumiem jāgarantē, ka:






  — | dalībnieka uzrādītās izmaksas ir attaisnotas; |
| --- | --- | --- |

75.

Revīzijas palāta uzskata, ka Līdzdalības noteikumos jānorāda revīzijas apstiprinājumu joma un saturs (sk. 34. panta a) apakšpunktu) (55). Saskaņā ar Finanšu regulu (56) un Līdzdalības noteikumiem revīzijas sertifikātiem jeb apstiprinājumiem jāgarantē, ka:

—

dalībnieka uzrādītās izmaksas ir attaisnotas;

| — | izmaksas, iepriekšējo finansējumu procenti un saņemšana ir pareizi noteikta un pamatota ar atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem. |
| --- | --- |

—

izmaksas, iepriekšējo finansējumu procenti un saņemšana ir pareizi noteikta un pamatota ar atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem.

| 76. | Revīzijas apstiprinājumus jāsniedz pieaicinātam revidentam vai – valsts organizāciju gadījumā – kompetentam valsts ierēdnim. Pieaicinātam revidentam jāatbilst Padomes prasībām, kas noteiktas atbilstoši 8. Padomes 1984. gada 10. aprīļa Direktīvai 84/253/EEK (57). Valsts ierēdņu kompetences jānosaka valsts tiesību aktiem un attiecīgajām iestādēm. Pieaicinātajam revidentam, vai, valsts iestāžu gadījumos, kompetentajam valsts ierēdnim, kas sniedz revīzijas apstiprinājumu, jābūt neatkarīgam no dalībnieka, kurš ir atbildīgs par revidenta atlasi. |
| --- | --- |

76.

Revīzijas apstiprinājumus jāsniedz pieaicinātam revidentam vai – valsts organizāciju gadījumā – kompetentam valsts ierēdnim. Pieaicinātam revidentam jāatbilst Padomes prasībām, kas noteiktas atbilstoši 8. Padomes 1984. gada 10. aprīļa Direktīvai 84/253/EEK (57). Valsts ierēdņu kompetences jānosaka valsts tiesību aktiem un attiecīgajām iestādēm. Pieaicinātajam revidentam, vai, valsts iestāžu gadījumos, kompetentajam valsts ierēdnim, kas sniedz revīzijas apstiprinājumu, jābūt neatkarīgam no dalībnieka, kurš ir atbildīgs par revidenta atlasi.

| 77. | Revīziju apstiprinājumi ir būtiski Komisijas iekšējās kontroles elementi. Revīzijas palāta uzskata, ka tas prasa, lai Komisijai ir pieeja pieaicināto revidentu dokumentācijai un darba dokumentiem. Šāds pienākums nodrošināt pieeju jāiekļauj dotāciju nolīgumu paraugos un pieaicināto revidentu darbā pieņemšanas noteikumos. |
| --- | --- |

77.

Revīziju apstiprinājumi ir būtiski Komisijas iekšējās kontroles elementi. Revīzijas palāta uzskata, ka tas prasa, lai Komisijai ir pieeja pieaicināto revidentu dokumentācijai un darba dokumentiem. Šāds pienākums nodrošināt pieeju jāiekļauj dotāciju nolīgumu paraugos un pieaicināto revidentu darbā pieņemšanas noteikumos.

“Izcilību tīklam” nav jāpiemēro nekādi īpaši finansēšanas noteikumi

| 78. | Revīzijas palāta uzskata, ka nav jābūt “izcilību tīklam” piemērojamiem īpašiem noteikumiem, un tādēļ 35. pants jāsvītro (sk. arī 59. punktu). Ir arī neskaidrs kā Komisija ir fiksējusi vienreizējo maksājumu 23 500 euro apmērā katram pētniekam. Nav norādījumu, ka šādas likmes noteikšana ir tikusi veikta, izmantojot faktoloģisku pastāvīgu “izcilību tīklu” galveno izmaksu struktūras novērtējumu saskaņā ar Sesto pamatprogrammu. Turklāt mākslīgi fiksētu summu noteikšana diskriminē tās juridiskās personas, kas ir dibinātas dalībvalstīs vai asociētajās valstīs ar augstu nominālās darba algas līmeni. |
| --- | --- |

78.

Revīzijas palāta uzskata, ka nav jābūt “izcilību tīklam” piemērojamiem īpašiem noteikumiem, un tādēļ 35. pants jāsvītro (sk. arī 59. punktu). Ir arī neskaidrs kā Komisija ir fiksējusi vienreizējo maksājumu 23 500 euro apmērā katram pētniekam. Nav norādījumu, ka šādas likmes noteikšana ir tikusi veikta, izmantojot faktoloģisku pastāvīgu “izcilību tīklu” galveno izmaksu struktūras novērtējumu saskaņā ar Sesto pamatprogrammu. Turklāt mākslīgi fiksētu summu noteikšana diskriminē tās juridiskās personas, kas ir dibinātas dalībvalstīs vai asociētajās valstīs ar augstu nominālās darba algas līmeni.

| 79. | Turklāt ierosinātais finansēšanas mehānisms ir pretrunā ar mērķi atbalstīt tīklā darbojošās struktūras, kā noteikts Lēmuma III pielikuma a) daļas 2. punktā “izcilību tīkli”. Kā pašlaik ierosināts Līdzdalības noteikumos, mehānisms netieši paredz pētniecības darbību līdzfinansēšanu, un nevis darbību, kas veicina ilgtermiņa sadarbības ietvarā veikto darbību integrāciju, |
| --- | --- |

79.

Turklāt ierosinātais finansēšanas mehānisms ir pretrunā ar mērķi atbalstīt tīklā darbojošās struktūras, kā noteikts Lēmuma III pielikuma a) daļas 2. punktā “izcilību tīkli”. Kā pašlaik ierosināts Līdzdalības noteikumos, mehānisms netieši paredz pētniecības darbību līdzfinansēšanu, un nevis darbību, kas veicina ilgtermiņa sadarbības ietvarā veikto darbību integrāciju,

“Garantiju fonds” neatrisinās grūtības, ar kurām saskarsies saņēmēji

| 80. | Pēc Revīzijas palātas pieredzes, galvenās administratīvās problēmas dalībniekiem to darījumos ar Komisiju ir nestandartizētās Komisijas dienestu prasības, kad jāpārbauda dalībnieku tiesisko un finansiālo dzīvotspēju, un pārliekā, un bieži atkārtotā, informācijas pieprasīšana (sk. no 34. līdz 36. punktam). |
| --- | --- |

80.

Pēc Revīzijas palātas pieredzes, galvenās administratīvās problēmas dalībniekiem to darījumos ar Komisiju ir nestandartizētās Komisijas dienestu prasības, kad jāpārbauda dalībnieku tiesisko un finansiālo dzīvotspēju, un pārliekā, un bieži atkārtotā, informācijas pieprasīšana (sk. no 34. līdz 36. punktam).

| 81. | “Garantiju fonda” noteikšana tomēr neatrisinās šīs dalībnieku problēmas un, turklāt tā rentablums ir maz ticams (sk. 20. apsvērumu un 38. pantu) (58).






  — | Pirmkārt, banku galvojumu saistības, saskaņā ar Finanšu regulas 118. pantu (Līdzdalības noteikumu 182. pants), nevar tikt atceltas, nosakot šādu mehānismu (59). Tā pamatā notiek Kopienas piešķirtā iepriekšējā finansējuma dēļ (parasti 80 % apmērā no gada maksas). |
| --- | --- | --- |

81.

“Garantiju fonda” noteikšana tomēr neatrisinās šīs dalībnieku problēmas un, turklāt tā rentablums ir maz ticams (sk. 20. apsvērumu un 38. pantu) (58).

—

Pirmkārt, banku galvojumu saistības, saskaņā ar Finanšu regulas 118. pantu (Līdzdalības noteikumu 182. pants), nevar tikt atceltas, nosakot šādu mehānismu (59). Tā pamatā notiek Kopienas piešķirtā iepriekšējā finansējuma dēļ (parasti 80 % apmērā no gada maksas).

| — | Otrkārt, garantiju fonds kā “apdrošināšanas” veida mehānisms, finansiāli stabiliem dalībniekiem segs risku, ko rada iespējami saistības neizpildījuši dalībnieki, lielākoties mazie un vidējie uzņēmumi. Šis risks var izplatīties visās PTA pamatprogrammās finansētajās darbības un pat ārpus darbībām, kurās piedalās fondā iemaksājošie. |
| --- | --- |

—

Otrkārt, garantiju fonds kā “apdrošināšanas” veida mehānisms, finansiāli stabiliem dalībniekiem segs risku, ko rada iespējami saistības neizpildījuši dalībnieki, lielākoties mazie un vidējie uzņēmumi. Šis risks var izplatīties visās PTA pamatprogrammās finansētajās darbības un pat ārpus darbībām, kurās piedalās fondā iemaksājošie.

| — | Treškārt, Komisijas priekšlikums stipri diskriminē dažādu juridisku personu starpā, šādi neiedrošinot nevalstisku struktūru dalību PTA pamatprogrammās (60) . Tas arī samazina pētniecībai pieejamo finansējuma apjomu. |
| --- | --- |

—

Treškārt, Komisijas priekšlikums stipri diskriminē dažādu juridisku personu starpā, šādi neiedrošinot nevalstisku struktūru dalību PTA pamatprogrammās (60) . Tas arī samazina pētniecībai pieejamo finansējuma apjomu.

| — | Ceturtkārt, faktisko gadījumu skaits, kur juridiskās personas nepilda savus pienākumus pret kopienu, iepriekšējās pamatprogrammās ir ļoti mazs. |
| --- | --- |

—

Ceturtkārt, faktisko gadījumu skaits, kur juridiskās personas nepilda savus pienākumus pret kopienu, iepriekšējās pamatprogrammās ir ļoti mazs.

| — | Piektkārt, “garantiju fonds” segs trešās puses finanšu risku, Kopienas budžetā novirzot līdzekļus no zinātnes. |
| --- | --- |

—

Piektkārt, “garantiju fonds” segs trešās puses finanšu risku, Kopienas budžetā novirzot līdzekļus no zinātnes.

| — | Visbeidzot, Komisijas priekšlikums neizskaidro, kas notiek ar līdzekļiem, kas nav vajadzīgi, lai segtu saistības neizpildījušo dalībnieku radītos zaudējumus. Revīzijas palāta uzskata, ka saskaņā ar budžeta gada pārskata un universāluma principiem, kas ir Finanšu regulas pamatā, rezerves līdzekļi, kas nevar tikt noteikti kā pamatprogrammas ieņēmumi, faktiski arī būs nepieejami pētniecībai (61). |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, Komisijas priekšlikums neizskaidro, kas notiek ar līdzekļiem, kas nav vajadzīgi, lai segtu saistības neizpildījušo dalībnieku radītos zaudējumus. Revīzijas palāta uzskata, ka saskaņā ar budžeta gada pārskata un universāluma principiem, kas ir Finanšu regulas pamatā, rezerves līdzekļi, kas nevar tikt noteikti kā pamatprogrammas ieņēmumi, faktiski arī būs nepieejami pētniecībai (61).

Tādēļ Revīzijas palāta iesaka svītrot 20. apsvērumu un 38. pantu.

III nodaļa: Izplatīšana, izmantošana un piekļuves tiesības (39.–52. pants)

Saistīto struktūru tiesību noteikšana piekļuvei priekšplānam

| 82. | Rūpniecības dalībnieku gadījumā attiecīgais netiešās darbības pamats bieži nepieder juridiskām personām, kas tajā darbojas, bet citai struktūrai, kas ir rūpniecības grupā. Revīzijas palāta uzskata, ka, saskaņā ar pienākumu izmantot priekšplānu, kas noteikts 46. panta 1. punktu, pieejas tiesības priekšplānam jādod netiešo darbību līdzdalībnieku saistītajām struktūrām saskaņā ar noteiktiem apstākļiem (sk. 42. pantu un 49.-50. pantu). Konkrēti, saistītajiem uzņēmumiem ir:






  — | jābūt dibinātiem dalībvalstī vai asociētajā valstī; |
| --- | --- | --- |

82.

Rūpniecības dalībnieku gadījumā attiecīgais netiešās darbības pamats bieži nepieder juridiskām personām, kas tajā darbojas, bet citai struktūrai, kas ir rūpniecības grupā. Revīzijas palāta uzskata, ka, saskaņā ar pienākumu izmantot priekšplānu, kas noteikts 46. panta 1. punktu, pieejas tiesības priekšplānam jādod netiešo darbību līdzdalībnieku saistītajām struktūrām saskaņā ar noteiktiem apstākļiem (sk. 42. pantu un 49.-50. pantu). Konkrēti, saistītajiem uzņēmumiem ir:

—

jābūt dibinātiem dalībvalstī vai asociētajā valstī;

| — | jānodrošina savstarpējas piekļuves tiesības attiecībā uz pamatu, kas tam ir un kas ir nepieciešams priekšplāna izmantošanai; |
| --- | --- |

—

jānodrošina savstarpējas piekļuves tiesības attiecībā uz pamatu, kas tam ir un kas ir nepieciešams priekšplāna izmantošanai;

| — | jāievēro pienākumi, kas saistīti ar konfidencialitāti saskaņā ar 3. pantu. |
| --- | --- |

—

jāievēro pienākumi, kas saistīti ar konfidencialitāti saskaņā ar 3. pantu.

Revīzijas palāta priekšlikums par savstarpējām piekļuves tiesībām saistītajām struktūrām likvidēs šo konkrēto šķērsli un tādēļ varētu attīstīt rūpniecības līdzdalību PTA pamatprogrammās.

Kopēja priekšplāna izmantošanas veicināšana

| 83. | Revīzijas palāta uzskata, ka noteikums, ka līdzīpašnieki spēj izmantot kopēju priekšplānu, ir konstruktīvs, jo tas neveicina situācijas, kurās kopējas zināšanas var vispār netikt izmantotas, ja konkrēti konsorcija locekļi nevēlas apstiprināt zināšanu aizsardzību. Tomēr Komisijas priekšlikums var palielināt risku, ka, ja netiek noslēgts iepriekšējs nolīgums, dalībnieki strukturēs savu darbu tā, lai pēc iespējas vairāk izvairītos no kopējām īpašumtiesībām, kas savukārt nozīmē, ka dalībnieki mazāk vēlēsies sadarboties. Revīzijas palāta uzskata, ka tas, kā pārvarēt kopējas īpašumtiesības saskaņā ar šo regulu, dotāciju nolīgumu un konsorcija nolīgumu, jāizlemj konsorcijam. Tādēļ Revīzijas palāta iesaka 40. panta 1. punktā pievienot pienākumu noslēgt kopēju īpašumtiesību nolīgumu un svītrot 40. panta 2. punkta b) apakšpunktu, līdz ar to radot dalībniekiem stimulu noslēgt kopēju īpašumtiesību nolīgumu. |
| --- | --- |

83.

Revīzijas palāta uzskata, ka noteikums, ka līdzīpašnieki spēj izmantot kopēju priekšplānu, ir konstruktīvs, jo tas neveicina situācijas, kurās kopējas zināšanas var vispār netikt izmantotas, ja konkrēti konsorcija locekļi nevēlas apstiprināt zināšanu aizsardzību. Tomēr Komisijas priekšlikums var palielināt risku, ka, ja netiek noslēgts iepriekšējs nolīgums, dalībnieki strukturēs savu darbu tā, lai pēc iespējas vairāk izvairītos no kopējām īpašumtiesībām, kas savukārt nozīmē, ka dalībnieki mazāk vēlēsies sadarboties. Revīzijas palāta uzskata, ka tas, kā pārvarēt kopējas īpašumtiesības saskaņā ar šo regulu, dotāciju nolīgumu un konsorcija nolīgumu, jāizlemj konsorcijam. Tādēļ Revīzijas palāta iesaka 40. panta 1. punktā pievienot pienākumu noslēgt kopēju īpašumtiesību nolīgumu un svītrot 40. panta 2. punkta b) apakšpunktu, līdz ar to radot dalībniekiem stimulu noslēgt kopēju īpašumtiesību nolīgumu.

Komisijas paziņojums par īpašumtiesību nodošanu jāpieprasa tikai īpašos apstākļos

| 84. | Revīzijas palāta uzskata, ka nav vispārējas vajadzības informēt Komisiju par īpašumtiesību nodošanu. Taču, ja nodošana ir pretrunā ar Eiropas ekonomikas konkurētspēju vai ar ētikas principiem, Komisijai jāsaņem iepriekšējs paziņojums. Revīzijas palāta iesaka Komisijai izstrādāt noteikumus, kas sniegtu vadlīnijas par šādiem gadījumiem. Visos citos gadījumos pasākumi, kas saistīti ar īpašumtiesību nodošanu, jāpārvar dalībniekiem (sk. 42. un 43. pantu). |
| --- | --- |

84.

Revīzijas palāta uzskata, ka nav vispārējas vajadzības informēt Komisiju par īpašumtiesību nodošanu. Taču, ja nodošana ir pretrunā ar Eiropas ekonomikas konkurētspēju vai ar ētikas principiem, Komisijai jāsaņem iepriekšējs paziņojums. Revīzijas palāta iesaka Komisijai izstrādāt noteikumus, kas sniegtu vadlīnijas par šādiem gadījumiem. Visos citos gadījumos pasākumi, kas saistīti ar īpašumtiesību nodošanu, jāpārvar dalībniekiem (sk. 42. un 43. pantu).

Piekļuves tiesības pēc dotācijas piešķiršanas nedrīkst ierobežot vai izslēgt

| 85. | Revīzijas palāta uzskata, ka ir pretrunīgi un nevajadzīgi ļaut, lai pamatu (t.i., intelektuālā īpašuma tiesības, kas vajadzīgas netiešo darbību īstenošanai vai rezultātu izmantošanai), kas ir saskaņā ar piekļuves tiesībām, ierobežo vai izslēdz (sk. 48. pantu). Šāda konkrētā pamata ierobežošana vai izslēgšana var nozīmēt, ka netiešās darbības nevar veikt kā sākotnēji ierosināts vai ka iegūto priekšplānu nevar izplatīt. |
| --- | --- |

85.

Revīzijas palāta uzskata, ka ir pretrunīgi un nevajadzīgi ļaut, lai pamatu (t.i., intelektuālā īpašuma tiesības, kas vajadzīgas netiešo darbību īstenošanai vai rezultātu izmantošanai), kas ir saskaņā ar piekļuves tiesībām, ierobežo vai izslēdz (sk. 48. pantu). Šāda konkrētā pamata ierobežošana vai izslēgšana var nozīmēt, ka netiešās darbības nevar veikt kā sākotnēji ierosināts vai ka iegūto priekšplānu nevar izplatīt.

| 86. | Turklāt, piekļuves tiesības jāgarantē visiem netiešās darbības dalībniekiem (sk. 49. pantu). Tikai tad, ja šādām piekļuves tiesībām ir vajadzīgi papildu noteikumi, ir vajadzīgi skaidri pieprasījumi un papildu vienošanās starp iesaistītajām pusēm. Revīzijas palāta uzskata, ka piekļuves tiesības jānodrošina saistītajām struktūrām uz savstarpēja pamata, kā iepriekš aprakstīts (sk. 82. punktu). |
| --- | --- |

86.

Turklāt, piekļuves tiesības jāgarantē visiem netiešās darbības dalībniekiem (sk. 49. pantu). Tikai tad, ja šādām piekļuves tiesībām ir vajadzīgi papildu noteikumi, ir vajadzīgi skaidri pieprasījumi un papildu vienošanās starp iesaistītajām pusēm. Revīzijas palāta uzskata, ka piekļuves tiesības jānodrošina saistītajām struktūrām uz savstarpēja pamata, kā iepriekš aprakstīts (sk. 82. punktu).

IV nodaļa: Eiropas Investīciju banka (53. pants)

Vajadzīgs skaidrojums saistībā ar “riska dalīšanas finanšu mehānismu”

| 87. | Komisija ierosināja Lēmuma III pielikuma b) daļā, ka “riska dalīšanas finanšu mēhānisma” finansēšanas ietilpst dotācijā Eiropas Investīciju bankai (EIB). Revīzijas palāta tomēr uzskata, ka ir vajadzīga papildu skaidrojums par EIB aizdevumu un garantiju finansēšanu (62) (sk. 23. apsvērumu un 53. pantu). |
| --- | --- |

87.

Komisija ierosināja Lēmuma III pielikuma b) daļā, ka “riska dalīšanas finanšu mēhānisma” finansēšanas ietilpst dotācijā Eiropas Investīciju bankai (EIB). Revīzijas palāta tomēr uzskata, ka ir vajadzīga papildu skaidrojums par EIB aizdevumu un garantiju finansēšanu (62) (sk. 23. apsvērumu un 53. pantu).

| 88. | Attiecībā uz “riska dalīšanas finanšu mehānismu” Revīzijas palāta arī iesaka izskaidrot, vai Līdzdalības noteikumu visas daļas piemēro dotācijām EIB (tostarp III nodaļa “Izplatīšana un izmantošana un piekļuves tiesības”). |
| --- | --- |

88.

Attiecībā uz “riska dalīšanas finanšu mehānismu” Revīzijas palāta arī iesaka izskaidrot, vai Līdzdalības noteikumu visas daļas piemēro dotācijām EIB (tostarp III nodaļa “Izplatīšana un izmantošana un piekļuves tiesības”).

| 89. | Turklāt saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, Kopienas finansiālais atbalsts EIB tiks sniegts, pamatojieties tikai uz Finanšu regulas noteikumiem. Tomēr ir vajadzīga papildu izskaidrošana par to, kā un saskaņā ar kādiem noteikumiem EIB piešķirs finansējumu tās izsniegtajiem aizdevumiem un garantijām. Revīzijas palāta uzskata, ka to jāsniedz un jāpiemēro EIB, saskaņā ar EIB iekšējiem noteikumiem, ņemot vērā vispārējo orientāciju un dotāciju nolīgumā Komisijas noteiktos principus (sk. 53. panta 2. un 3. punktu). |
| --- | --- |

89.

Turklāt saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, Kopienas finansiālais atbalsts EIB tiks sniegts, pamatojieties tikai uz Finanšu regulas noteikumiem. Tomēr ir vajadzīga papildu izskaidrošana par to, kā un saskaņā ar kādiem noteikumiem EIB piešķirs finansējumu tās izsniegtajiem aizdevumiem un garantijām. Revīzijas palāta uzskata, ka to jāsniedz un jāpiemēro EIB, saskaņā ar EIB iekšējiem noteikumiem, ņemot vērā vispārējo orientāciju un dotāciju nolīgumā Komisijas noteiktos principus (sk. 53. panta 2. un 3. punktu).

V nodaļa: Nobeiguma noteikumi (54. pants)

| 90. | Ņemot vērā Septītās pamatprogrammas septiņu gadu programmas laikposmu, Līdzdalības noteikumiem jānodrošina izvērtēšanu un pārskatīšanu pēc noteikta laikposma. Ierosinātajam starpposma novērtējumam jānovērtē tas, vai paredzētā administratīvo un finansiālo aspektu vienkāršošana ir tikusi panākta, un, ja vajadzīgs, jāierosina, kādi papildu pasākumi jāveic (sk. 54. pantu). |
| --- | --- |

90.

Ņemot vērā Septītās pamatprogrammas septiņu gadu programmas laikposmu, Līdzdalības noteikumiem jānodrošina izvērtēšanu un pārskatīšanu pēc noteikta laikposma. Ierosinātajam starpposma novērtējumam jānovērtē tas, vai paredzētā administratīvo un finansiālo aspektu vienkāršošana ir tikusi panākta, un, ja vajadzīgs, jāierosina, kādi papildu pasākumi jāveic (sk. 54. pantu).

SECINĀJUMS

| 91. | Revīzijas palāta uzskata, ka daudzās jomās Komisijas priekšlikums ir nozīmīgs solis uz vienkāršošanu un elastību, kas vajadzīga ekonomiskai un efektīvai Septītās pamatprogrammas īstenošanai. |
| --- | --- |

91.

Revīzijas palāta uzskata, ka daudzās jomās Komisijas priekšlikums ir nozīmīgs solis uz vienkāršošanu un elastību, kas vajadzīga ekonomiskai un efektīvai Septītās pamatprogrammas īstenošanai.

| 92. | Tomēr iepriekš minēto iemeslu dēļ, principi un kritēriji, kam jābūt šo izmaiņu pamatā, ne vienmēr tiek ievēroti, un līdz ar to Komisija ir nav izmantojusi izdevību sasniegt vajadzīgo vienkāršošanu. Proti, Revīzijas palāta uzskata, ka daži no Komisijas priekšlikumiem nav pamatoti un risks sarežģīt Septītās pamatprogrammas pārvaldību ir nevajadzīgs. |
| --- | --- |

92.

Tomēr iepriekš minēto iemeslu dēļ, principi un kritēriji, kam jābūt šo izmaiņu pamatā, ne vienmēr tiek ievēroti, un līdz ar to Komisija ir nav izmantojusi izdevību sasniegt vajadzīgo vienkāršošanu. Proti, Revīzijas palāta uzskata, ka daži no Komisijas priekšlikumiem nav pamatoti un risks sarežģīt Septītās pamatprogrammas pārvaldību ir nevajadzīgs.

| 93. | Citās jomās, kurās vajadzīga papildu vienkāršošana un elastība, Revīzijas palāta iesaka papildu izmaiņas, piemēram:






  — | centralizētu un iepriekšēju juridisku personu pārbaužu un sertifikācijas organizēšana (sk. 34. līdz 36. punktu); |
| --- | --- | --- |

93.

Citās jomās, kurās vajadzīga papildu vienkāršošana un elastība, Revīzijas palāta iesaka papildu izmaiņas, piemēram:

—

centralizētu un iepriekšēju juridisku personu pārbaužu un sertifikācijas organizēšana (sk. 34. līdz 36. punktu);

| — | Komisijas dienestu vajadzība, lai izmantotu kopējās datubāzes un elektroniski apmainītos ar datiem (sk. 41. un 42. punktu); |
| --- | --- |

—

Komisijas dienestu vajadzība, lai izmantotu kopējās datubāzes un elektroniski apmainītos ar datiem (sk. 41. un 42. punktu);

| — | piemērot elastīgākas netiešo darbību vadības struktūras (sk. 45. līdz 55. punktu); |
| --- | --- |

—

piemērot elastīgākas netiešo darbību vadības struktūras (sk. 45. līdz 55. punktu);

| — | izmantot novērtējumus (vai nopratināšanas), ideālā gadījumā – lietpratēju, par netiešo darbību uzraudzības līdzekli (sk. 56. punktu); |
| --- | --- |

—

izmantot novērtējumus (vai nopratināšanas), ideālā gadījumā – lietpratēju, par netiešo darbību uzraudzības līdzekli (sk. 56. punktu);

| — | nodrošināt vienotu izmaksu atlīdzības sistēmu, kas ļauj dalībniekiem noteikt Kopienas finansiālo ieguldījumu skaidrā, noturīgā un viegli piemērojamā veidā (sk. 63. līdz 70. punktu); |
| --- | --- |

—

nodrošināt vienotu izmaksu atlīdzības sistēmu, kas ļauj dalībniekiem noteikt Kopienas finansiālo ieguldījumu skaidrā, noturīgā un viegli piemērojamā veidā (sk. 63. līdz 70. punktu);

| — | veicināt netiešo darbību rezultātu izplatīšanu un īpašumtiesību tālāknodošanu (sk. 82. līdz 84. punktu); |
| --- | --- |

—

veicināt netiešo darbību rezultātu izplatīšanu un īpašumtiesību tālāknodošanu (sk. 82. līdz 84. punktu);

| 94. | Komisijas priekšlikums par Līdzdalības noteikumiem sniedz dažus šādas vienkāršotas sistēmas elementus, konkrēti, vienotu izmaksu sistēmas ieviešana, lai aprēķinātu un paziņotu izmaksas un noteiktu Kopienas finansiālo atbalstu. Ierosinātā izmaksu atmaksāšanas sistēma radīs sistēmu, kura ir pārāk sarežģīta un Komisijai būtībā grūti pārbaudāma. Turklāt nav pietiekamas atbilstības starp ierosināto izmaksu atmaksāšanas sistēmu un (izmaksu) uzskaites informāciju dalībnieku līmenī. Rezultātā, ja vien likumdevējs neveic nozīmīgas izmaņas, būs dalībnieku neapmierinātība un pārāk augstu izmaksu paziņošana turpinās būt Septītās pamatprogrammas problēmjautājums. |
| --- | --- |

94.

Komisijas priekšlikums par Līdzdalības noteikumiem sniedz dažus šādas vienkāršotas sistēmas elementus, konkrēti, vienotu izmaksu sistēmas ieviešana, lai aprēķinātu un paziņotu izmaksas un noteiktu Kopienas finansiālo atbalstu. Ierosinātā izmaksu atmaksāšanas sistēma radīs sistēmu, kura ir pārāk sarežģīta un Komisijai būtībā grūti pārbaudāma. Turklāt nav pietiekamas atbilstības starp ierosināto izmaksu atmaksāšanas sistēmu un (izmaksu) uzskaites informāciju dalībnieku līmenī. Rezultātā, ja vien likumdevējs neveic nozīmīgas izmaņas, būs dalībnieku neapmierinātība un pārāk augstu izmaksu paziņošana turpinās būt Septītās pamatprogrammas problēmjautājums.

Šo atzinumu Revīzijas Palāta pieņēma 2006. gada 5. aprīļa sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002. (kurā izdarīti papildinājumi ar OV L 25, 30.1.2003.).

1

(2)  OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.

2

(3)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp.

4

(5)  OV L 336, 23.12.1994., 156. lpp.

5

(6)  COM(2005) 705 galīgā redakcija.

6

(7)  OV C 107, 30.4.2004., 1. lpp., sk. arī Komisijas darbības plānu par integrētu iekšējas kontroles sistēmu, COM(2006) 9 galīgā redakcija 2006. gada 17. janvāris (jo īpaši darbību Nr. 1 I pielikumā).

7

(8)   OV C 99, 23.4.2004., 1. lpp.

8

(9)  Sk. Komisijas priekšlikuma COM(2005) 119 galīgo redakciju.

9

(10)  Sk. Komisijas priekšlikuma COM(2005) 439 galīgo redakciju, COM(2005) 440 galīgo redakciju, COM(2005) 441 galīgo redakciju, COM(2005) 442 galīgo redakciju, COM(2005) 443 galīgo redakciju, COM(2005) 444 galīgo redakciju, COM(2005) 445 galīgo redakciju, 2005. gada 21. septembris.

10

(11)  Komisijas priekšlikumā sadarbības pētniecība ir iedalīta deviņās apakšprogrammās: “Veselība”, “Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”, “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, “Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”, “Enerģija”, “Vide un klimata izmaiņas”, “Transports, ieskaitot gaisa transportu”, “Sociālekonomiskās un humanitārās zinātnes” un “Drošība un kosmoss”.

11

(12)  Komisijas personāla darba dokuments, “Pēcpārbaude par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu : Padomes ieteikumi Nr. 5665/05” (COM(2005) 448 galīgajā redakcijā, 19.09.2005.) un Eiropas Parlamenta ieteikumos – Wynn ziņojums (COM(2005) 449 galīgajā redakcijā, 2005. gada 19. septembris).

12

Wynn

(13)  Savā 740. grozījumā, Eiropas Parlaments budžeta atsauces 02 01 02 11 rindiņā “Pārējie pārvaldības izdevumi”, noteica rezervi 10 % apmērā no apropriācijām, kura jāatbrīvo, kad Komisija ir parādījusi apmierinošus centienus vienkāršot un padarīt efektīvākas savas procedūras saskaņā ar ieteikumiem Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2004 .

13

(14)  OV C 13, 18.1.2006., sk. 12. punktu.

14

(15)  COM(2006) 42 galīgā redakcija, 2006. gada 7. februāris.

15

(16)  Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004, 74., 78. un 79. punktu.

16

(17)  Komisijas priekšlikumā vairākas definīcijas ir dotas “līdzdalības noteikumu” citos pantos (piem., “izplatīšanas”, “piekļuves tiesību” vai “izmantošanas” definīcija 1. pantā vai “juridiskas personas”–4. pantā), dažas no kurām tomēr pilnībā neatbilst to lietojumam citās tiesiskā pamata daļās (piem., 1. pantā ierosinātā “netiešās darbības” definīcija). Citos gadījumos termini ir izmantoti tiesiskajā pamatā, bet definīcijas nav (piemēram, “pētnieku ierosināti” jauni “pētniecības projekti” 9. pantā, “koordinators” 23. un 25. pantā vai “ieņēmumi” 31. pantā.).

17

(18)  Ja piedalās struktūras no kandidātvalstīm, III pielikums nosaka, ka var tikt sniegts papildu atbalsts no pirmspievienošanās finanšu instrumentiem saskaņā ar līdzīgiem noteikumiem.

18

(19)  Sk. Revīzijas palātas Atzinuma Nr. 2/2005, 10. un 11. punktu.

19

(20)  Sk. Revīzijas palātas Atzinuma Nr. 10/2005, 46. un 47. punktu.

20

(21)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

21

(22)  Sk. Lēmuma III pielikuma a) daļas 4. punktu “Atsevišķi projekti”.

22

(23)  Ja Komisija, uztic EPP izpildaģentūrai savu EK līgumos noteikto izpildvaru, jāpiemēro Finanšu regulas 54. panta noteikumi. Konkrētāk, deleģētajiem īstenošanas uzdevumiem ir jābūt skaidri definētiem un pilnībā uzraudzītiem (sk. arī 40. punktu).

23

(24)  Dažādus ārējas revīzijas un iekšējas kontroles uzdevumus skatīt arī Revīzijas palātas priekšlikumos par integrētu iekšējas kontroles sistēmu Palātas Atzinumā Nr. 2/2004.

24

(25)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

25

(26)  OV L 292, 15.11.1996., 1. lpp.

26

(27)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

27

(28)  OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp.

28

(29)  Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004, 18. un 78. punktu.

29

(30)  Sk. Finanšu regulas 160. pantu (Īstenošanas noteikumu 229. panta 3. punktu).

30

(31)  Pēdējais teikums a) iedaļas 3. apakšiedaļā “Koordinācija un atbalsta darbības” ir šāds: “Šīs darbības var arī īstenot citos veidos bez aicinājuma iesniegt priekšlikumus”. To vajadzētu aizstāt ar: “papildu mērķfinansējumiem un saskaņā ar Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumos piemērojamiem noteikumiem, šīs darbības var arī īstenot: valsts preču vai pakalpojumu iepirkumi noteikti ar līgumu un atlasīti, pamatojoties uz aicinājumu uz konkursu; mācību, pētniecības vai mācību stipendijas un godalgas pēc konkursiem; dalības maksas organizācijās; neatkarīgo ekspertu honorāri”).

31

(32)  Sk. arī Revīzijas palātas priekšlikumu par vienkāršotu pārvaldības struktūru konsorcijiem, kas veic daudzpartneru netiešas darbības (sk. 45. līdz 52. punktu).

32

(33)  Tomēr Komisijas 14. panta priekšlikumā trūkst īpaši noteikumi par stipendijām un godalgām (sk. arī 30. panta 1. punktu).

33

(34)  Sk. priekšlikumu Padomes lēmumam, kas saistīts ar īpašo programmu “Sadarbība” (COM(2005) 440 galīgā redakcija, 2005. gada 21. septembris, 6. panta 3. punktu): “darba programma norādīs kritērijus pēc kādiem tiks novērtēti netiešo darbību priekšlikumi finansēšanas shēmās un izraudzīti projekti. Tie būs pārākuma, ieguvuma un īstenošanas kritēriji un šajā sistēmā papildu prasības, mērījumi un robežlielumi var tikt vēlāk noteikti vai papildināti darba programmā.”

34

(35)  Sk. arī Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004 88., 92. un 128. punktu.

35

(36)  Ņemiet vērā, ka termins “atlase” attiecas uz darbību, kad Komisija, pamatojoties uz novērtēšanas rezultātiem, sagatavo priekšlikumu sarakstu, kas ir pārsnieguši zemākā novērtējuma robežslieksni (iespējams, ar rezerves sarakstu, ja pārrunu periodā kļūst pieejams papildu finansējums) un noraidāmo priekšlikumu sarakstu (neatbilstīgi, tie, kuri nav pārsnieguši zemākā novērtējuma robežlielumu un tie,kurus nevar finansēt budžeta ierobežojumu dēļ).

36

(37)  Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004 92. un 122. punkts.

37

(38)  Ņemiet vērā, ka sākumā Komisija var noteikt pirmo apliecinošo dokumentu kopumu, izmantojot savu šādu dokumentu arhīvu, kas pieprasīti no visām juridiskajām personām, kas ir piedalījušās iepriekšējās PTA pamatprogrammās.

38

(39)  Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004 66. punkts.

39

(40)  Sk. Finanšu regulas 117. pantu (Īstenošanas noteikumu 181. pantu).

40

(41)  Šie posmi jo īpaši ietver: elektronisko priekšlikumu iesniegšanu, ekspertu noteikšanu un atlasi, priekšlikumu vērtēšanu un atlasi, priekšlikumu pārrunas, dotāciju piešķiršanu un pārvaldību, projektu rezultātu pieņemšanu (piemēram, ziņojumi un finanšu pārskati) un saziņu ar dalībniekiem.

41

(42)  Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004 86. un 138. punkts; Revīzijas palātas Gada pārskata par 2004. finanšu gadu 6.10. punkts.

42

(43)  Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004 111. punkts.

43

(44)  Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004 115. punkts.

44

(45)  Šie nodotie pakalpojumi jāatlīdzina Komisijai saskaņā ar likmēm, kas noteiktas “vadības un apmācības” darbībām, kā noteikts 33. panta 4. punktā.

45

(46)  Termins “konkursa aicinājums” jau ir izmantots Sestajā pamatprogrammā, bet nebija likumīgi definēts. Kopš tā laika Komisija ir sniegusi neoficiālas pamatnostādnes par to, kā veikt šādu “konkursa uzaicinājumu” (vispārēji runājot, līdzīga kārtība kā “aicinājumam iesniegt priekšlikumus”). Komisija līdz šim nav sniegusi nekādu informāciju par to gadījumu skaitu, kādos šī kārtība ir veikta.

46

(47)  Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004 62. punkts.

47

(48)  Revīzijas palātas Gada pārskata par 2004. finanšu gadu 6. 47. punkts; Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004 36. līdz 39. punkts un 139. punkts.

48

(49)  Jāņem vērā, ka šie aprēķini ir jāveic, ņemot vērā dažādās darbības, ko veic atsevišķi dalībnieki (piem., pārvaldības un mācību darbības, kam ir atšķirīgas līdzfinansējuma likmes), vai nu vienreizēju maksājumu, vai vienotas likmes izmantošana atkarībā no konkrētām, juridisko vienību, kas piedalās, īpašo izmaksu struktūrām un dažādajiem augstākajiem finansēšanas līmeņiem, kas noteikti 33. pantā. Protams, šo pamatā esošo principu piemēro arī atbilstīgo izmaksu atmaksāšanai, kā noteikts 31. pantā.

49

(50)  Palātas Atzinuma Nr. 10/2005 44. punkts.

50

(51)  Komisijas priekšlikums tikai “identificējamus” netiešos nodokļus noteikt par netiesīgiem var pamudināt līdzdalībniekus savos izmaksu ziņojumos noklusēt PVN.

51

(52)  Revīzijas palātas Gada pārskata par 2001. finanšu gadu 4.47. punktā ; Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004 36. līdz 40. punktam un 115. punktā un Atzinuma Nr. 3/2005 13. punktā.

52

(53)  Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004, 30. līdz 33. punkts.

53

(54)  Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004, 23. līdz 26. punkts.

54

(55)   Atzinums Nr. 2/2004; V punkts : Iekšējās kontroles sistēmu pamatā jābūt kontroles procedūru ķēdei, ar katrā līmenī noteiktiem uzdevumiem kas ņem vērā citu darbu. Izdevumu vai izmaksu pieprasījumam par noteiktu slieksni jāpievieno neatkarīgas revīzijas apstiprinājums un ziņojums, kas balstās uz kopējiem pieejas un satura standartiem.

55

(56)  Sk. Finanšu Regulas 117. pantu (Īstenošanas noteikumu 180. panta 2. punktu).

56

(57)  OV L 126, 12.5.1984., 20. lpp.

57

(58)  Atzinums Nr. 2/2004; VIII punkts : “Iekšējās kontroles sistēmas prasa attiecīgu līdzsvaru starp konkrētas budžeta jomas kontroles izmaksām un ieguvumi, ko pārbaudes dod zaudējumu riska ierobežošanas un pieņemama līmeņa pārkāpumu ziņā.”

58

(59)  Revīzijas palātas ierosinātie grozījumiem, lai palielinātu konsorciju autonomiju (sk. 18. un 19. pantu un 23. līdz 26. pantu), un Komisijas dalībnieku esamības, juridiskā statusa un finansiālās un darbības iespējas pārbaudēm (sk. 16. panta a) apakšpunktu), jāsamazina iespējamais risks Kopienas budžetam tādā apjomā, ka, lielākajā daļā gadījumu, kredītrīkotājam nav jālūdz trešās personas solidāru galvojumu vai neatsaucamu un beznosacījuma kopīgu nodrošinājumu (kas, saskaņā ar Finanšu regulas Īstenošanas noteikumu 182. panta 3. punktu, ir obligāts ja iepriekšējais finansējums ir augstāks par 80 % no mērķfinansējuma).

59

(60)  Ņemiet vērā, ka Komisijas 38. panta 2. punktā ierosina, ka “Garantijas fondā” nav jāiemaksā: valsts iestādēm, juridiskajām personām, kuru līdzdalību netiešajā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, augstākajām un vidējām mācību iestādēm, pētnieku sagatavošanas un karjeras attīstības atbalsta darbību līdzdalībniekiem, “jaunu jomu” pētniecību darbībām, un darbībām konkrētu grupu labā, izņemot darbībām mazo un vidējo uzņēmumu labā.

60

(61)  Sk. arī Atzinuma Nr. 10/2005, 20. un 22. punktu.

61

(62)  Proti, jāizskaidro, vai pamatojoties uz formulējumu Lēmuma III pielikumā, tas attiecas uz darbībām, kas ir ārpus Septītās pamatprogrammas jomas, piemēram, Eureka projektiem, vai arī vai darbības, kuras nav noteiktas III pielikumā (t.i., kopīgas tehnoloģiju ierosmes, lieli projekti, tai skaitā Eureka projekti, un jaunas pētniecības iestādes) var būt EIB aizdevumu un garantiju finansēšanas darbību saņēmējas.

62

Eureka

Eureka

---

PIELIKUMS

LĪDZDALĪBAS NOTEIKUMI

COM(2005) 705 galīgā redakcija – REGULA

| Priekšlikums


  EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI,


  ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007-2013)


  (Dokuments attiecas uz EEZ) | Grozījumus ierosina


  REVĪZIJAS PALĀTA


  Atzinums Nr. 1/2006 | (sk. Atzinuma Nr. 1/2006 punktu) |
| --- | --- | --- |
| EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, | | |
| ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu un 172. panta otro daļu, | | |
| ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), | | |
| ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), | | |
| ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (3), | | |
| saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru (4), | | |
| TĀ KĀ: | | |
| (1) | Septīto pamatprogrammu pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Lēmumu Nr. [.../.../EK] par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007-2013) (5). |

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI,

ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007-2013)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Grozījumus ierosina

REVĪZIJAS PALĀTA

Atzinums Nr. 1/2006

(sk. Atzinuma Nr. 1/2006 punktu)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu un 172. panta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (3),

saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru (4),

TĀ KĀ:

(1)

Septīto pamatprogrammu pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Lēmumu Nr. [.../.../EK] par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007-2013) (5).

5.

| | Komisija ir atbildīga par pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu, ieskaitot ar tām saistītos finanšu aspektus. |
| --- | --- |

Komisija ir atbildīga par pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu, ieskaitot ar tām saistītos finanšu aspektus.

6.

| (2) | Septīto pamatprogrammu īsteno saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), (še turpmāk “Finanšu regula”), un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai (7), (še turpmāk “īstenošanas noteikumi”). |
| --- | --- |

(2)

Septīto pamatprogrammu īsteno saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), (še turpmāk “Finanšu regula”), un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai (7), (še turpmāk “īstenošanas noteikumi”).

| (2) | Septītā pamatprogramma
  īstenojama
  īsteno saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), (še turpmāk “Finanšu regula”), un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai (7), (še turpmāk “īstenošanas noteikumi”). |
| --- | --- |

(2)

Septītā pamatprogramma
  īstenojama
  īsteno saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), (še turpmāk “Finanšu regula”), un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai (7), (še turpmāk “īstenošanas noteikumi”).

| (3) | Septīto pamatprogrammu īsteno arī saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu, jo īpaši – saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (8). |
| --- | --- |

(3)

Septīto pamatprogrammu īsteno arī saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu, jo īpaši – saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (8).

| (3) | Septītā pamatprogramma
  īstenojama
  arī saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu, jo īpaši – saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (8). |
| --- | --- |

(3)

Septītā pamatprogramma
  īstenojama
  arī saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu, jo īpaši – saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (8).

15., 16.

| (4) | Uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalības noteikumiem jāizveido saskaņots un pārredzams satvars, lai nodrošinātu Septītās pamatprogrammas efektīvu īstenošanu un vieglu pieejamību visiem tās dalībniekiem |
| --- | --- |

(4)

Uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalības noteikumiem jāizveido saskaņots un pārredzams satvars, lai nodrošinātu Septītās pamatprogrammas efektīvu īstenošanu un vieglu pieejamību visiem tās dalībniekiem

[jauns 4.a apsvērums]
  šo regulu piemēro arī Eiropas pētniecības padomes finansētajām darbībām.

2., 17.

| (5) | Septītajai pamatprogrammai jāpiesaista dalībnieki no Kopienas attālākajiem reģioniem, kā arī jāveicina plaša uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalība. |
| --- | --- |

(5)

Septītajai pamatprogrammai jāpiesaista dalībnieki no Kopienas attālākajiem reģioniem, kā arī jāveicina plaša uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalība.

| (6) | Saskaņotības un pārredzamības labad jāpiemēro Komisijas Ieteikumā Nr. 2003/361/EK (9) iekļautās mikro, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) definīcijas. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņotības un pārredzamības labad jāpiemēro Komisijas Ieteikumā Nr. 2003/361/EK (9) iekļautās mikro, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) definīcijas.

| (7) | Tādēļ ir lietderīgi atļaut ne tikai juridisku personu līdzdalību, ar nosacījumu, ka tās ir tiesīgas izmantot tiesības un uzņemties saistības, bet arī fizisku personu līdzdalību. Fizisku personu līdzdalība nodrošinās, ka zinātniskās izcilības un spēju radīšana un attīstīšana neaprobežosies tikai ar Kopienas finansējuma piešķiršanu projektiem, kuros iesaistītas vienīgi juridiskās personas, nodrošinot arī tādu MVU līdzdalību, kas nav juridiskas personas. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ ir lietderīgi atļaut ne tikai juridisku personu līdzdalību, ar nosacījumu, ka tās ir tiesīgas izmantot tiesības un uzņemties saistības, bet arī fizisku personu līdzdalību. Fizisku personu līdzdalība nodrošinās, ka zinātniskās izcilības un spēju radīšana un attīstīšana neaprobežosies tikai ar Kopienas finansējuma piešķiršanu projektiem, kuros iesaistītas vienīgi juridiskās personas, nodrošinot arī tādu MVU līdzdalību, kas nav juridiskas personas.

| (7) | Tādēļ ir lietderīgi atļaut ne tikai juridisku vienību, bet arī fizisku personu līdzdalību, ar nosacījumu, ka tās ir tiesīgas izmantot tiesības un uzņemties saistības, bet arī fizisku personu līdzdalību.
  Fizisku personu līdzdalība nodrošinās, ka zinātniskās izcilības un spēju radīšana un attīstīšana neaprobežosies tikai ar Kopienas finansējuma piešķiršanu projektiem, kuros iesaistītas vienīgi juridiskās personas, nodrošinot arī tādu MVU līdzdalību, kas nav juridiskas personas. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ ir lietderīgi atļaut ne tikai juridisku vienību, bet arī fizisku personu līdzdalību, ar nosacījumu, ka tās ir tiesīgas izmantot tiesības un uzņemties saistības, bet arī fizisku personu līdzdalību.
  Fizisku personu līdzdalība nodrošinās, ka zinātniskās izcilības un spēju radīšana un attīstīšana neaprobežosies tikai ar Kopienas finansējuma piešķiršanu projektiem, kuros iesaistītas vienīgi juridiskās personas, nodrošinot arī tādu MVU līdzdalību, kas nav juridiskas personas.

| (8) | Jānosaka obligātie līdzdalības nosacījumi, gan vispārīgu noteikumu veidā, gan arī attiecinot tos uz konkrētam netiešām darbībām Septītajā pamatprogrammā. Īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus attiecībā uz dalībnieku skaitu un to reģistrācijas vietu. |
| --- | --- |

(8)

Jānosaka obligātie līdzdalības nosacījumi, gan vispārīgu noteikumu veidā, gan arī attiecinot tos uz konkrētam netiešām darbībām Septītajā pamatprogrammā. Īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus attiecībā uz dalībnieku skaitu un to reģistrācijas vietu.

| (9) | Ir lietderīgi paredzēt, ka pamatprogrammā var piedalīties jebkura juridiska vienība, kas izpildījusi obligātos nosacījumus. Līdzdalībai, kas pārsniedz obligātos nosacījumus, jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīva īstenošana. |
| --- | --- |

(9)

Ir lietderīgi paredzēt, ka pamatprogrammā var piedalīties jebkura juridiska vienība, kas izpildījusi obligātos nosacījumus. Līdzdalībai, kas pārsniedz obligātos nosacījumus, jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīva īstenošana.

| (9) | Ir lietderīgi paredzēt, ka pamatprogrammā var piedalīties jebkura juridiska vienība, kas izpildījusi obligātos nosacījumus. Līdzdalība, kas pārsniedz obligātos juridiskos nosacījumus, nedrīkst kaitēt
  jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīvai
  īstenošanai. |
| --- | --- |

(9)

Ir lietderīgi paredzēt, ka pamatprogrammā var piedalīties jebkura juridiska vienība, kas izpildījusi obligātos nosacījumus. Līdzdalība, kas pārsniedz obligātos juridiskos nosacījumus, nedrīkst kaitēt
  jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīvai
  īstenošanai.

22., 23., 24.

| (10) | Septītajā pamatprogrammā jārosina iesaistīties starptautiskās organizācijas, kuru uzdevums ir attīstīt sadarbību pētniecības jomā Eiropā un kuru locekļi galvenokārt ir dalībvalstis vai asociētās valstis. |
| --- | --- |

(10)

Septītajā pamatprogrammā jārosina iesaistīties starptautiskās organizācijas, kuru uzdevums ir attīstīt sadarbību pētniecības jomā Eiropā un kuru locekļi galvenokārt ir dalībvalstis vai asociētās valstis.

| (11) | Saskaņā ar starptautiskās sadarbības mērķiem, kas noteikti Līguma 164. un 170. pantā, ir jāparedz gan trešās valstīs dibinātu juridisku vienību, gan starptautisku organizāciju līdzdalība. Tomēr ir lietderīgi izvirzīt nosacījumu, ka šāda līdzdalība jāattaisno ar minēto organizāciju lielāku devumu Septītajā pamatprogramma izvirzīto mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar starptautiskās sadarbības mērķiem, kas noteikti Līguma 164. un 170. pantā, ir jāparedz gan trešās valstīs dibinātu juridisku vienību, gan starptautisku organizāciju līdzdalība. Tomēr ir lietderīgi izvirzīt nosacījumu, ka šāda līdzdalība jāattaisno ar minēto organizāciju lielāku devumu Septītajā pamatprogramma izvirzīto mērķu sasniegšanā.

[jauns 11.a apsvērums]
  Komisijai jāīsteno Septītā pamatprogramma saskaņā ar vienotas iekšējās kontroles sistēmas principiem.

| (12) | Saskaņā ar iepriekšminētajiem mērķiem jāparedz noteikumi un nosacījumi Kopienas finansējuma piešķiršanai netiešu darbību dalībniekiem. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar iepriekšminētajiem mērķiem jāparedz noteikumi un nosacījumi Kopienas finansējuma piešķiršanai netiešu darbību dalībniekiem.

| (12) | Saskaņā ar iepriekšminētajiem mērķiem jāparedz noteikumi un nosacījumi Kopienas finansējuma piešķiršanai, kā noteikts III pielikuma a) daļā Lēmumā [.../...],[.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu, netiešu darbību dalībniekiem |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar iepriekšminētajiem mērķiem jāparedz noteikumi un nosacījumi Kopienas finansējuma piešķiršanai, kā noteikts III pielikuma a) daļā Lēmumā [.../...],[.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu, netiešu darbību dalībniekiem

| (13) | Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu, atlasi un dotāciju piešķiršanu, Komisijai jāparedz sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos. Jo īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu. |
| --- | --- |

(13)

Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu, atlasi un dotāciju piešķiršanu, Komisijai jāparedz sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos. Jo īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu.

| (13) | Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu, atlasi, pārrunas un dotāciju piešķiršanu, Komisijai jāparedz un jāpieņem sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā, tās īstenošanas noteikumos un šajā regulā. Jo īpaši svarīgi ir
  paredzēt
  ir jāiekļauj noteikumi, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu. |
| --- | --- |

(13)

Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu, atlasi, pārrunas un dotāciju piešķiršanu, Komisijai jāparedz un jāpieņem sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā, tās īstenošanas noteikumos un šajā regulā. Jo īpaši svarīgi ir
  paredzēt
  ir jāiekļauj noteikumi, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu.

32., 33.

| (14) | Lai reglamentētu Septītās pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku finansiālās dzīvotspējas un tiesiskās stabilitātes novērtēšanu, Komisijai ir lietderīgi arī paredzēt sīkākus noteikumus un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos. |
| --- | --- |

(14)

Lai reglamentētu Septītās pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku finansiālās dzīvotspējas un tiesiskās stabilitātes novērtēšanu, Komisijai ir lietderīgi arī paredzēt sīkākus noteikumus un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos.

| (14) | Lai reglamentētu Septītās pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku eksistences, tiesiskā statusa, darbības un finanšu spējas pārbaudi
  finansiālās dzīvotspējas un tiesiskās stabilitātes novērtēšanu, Komisijai ir lietderīgi arī
  ir jāparedz un jāpieņem sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos. |
| --- | --- |

(14)

Lai reglamentētu Septītās pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku eksistences, tiesiskā statusa, darbības un finanšu spējas pārbaudi
  finansiālās dzīvotspējas un tiesiskās stabilitātes novērtēšanu, Komisijai ir lietderīgi arī
  ir jāparedz un jāpieņem sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos.

34., 35., 36.

| (15) | Šajā kontekstā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem cita starpā reglamentēs Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un dotāciju piešķiršanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 248. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(15)

Šajā kontekstā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem cita starpā reglamentēs Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un dotāciju piešķiršanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 248. panta 2. punktu.

| (15) | Šajā kontekstā ar Finanšu regulu, un
  tās īstenošanas noteikumiem un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/1995
   (10) cita starpā reglamentē Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un dotāciju piešķiršanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 248. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(15)

Šajā kontekstā ar Finanšu regulu, un
  tās īstenošanas noteikumiem un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/1995
   (10) cita starpā reglamentē Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un dotāciju piešķiršanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 248. panta 2. punktu.

19.

| (16) | Nolīgumos, kas noslēgti par katru darbību, jāparedz uzraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, pārbaudes uz vietas, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), saskaņā ar Padomes Regulā Nr. 2185/96 noteikto kārtību. |
| --- | --- |

(16)

Nolīgumos, kas noslēgti par katru darbību, jāparedz uzraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, pārbaudes uz vietas, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), saskaņā ar Padomes Regulā Nr. 2185/96 noteikto kārtību.

| (16) | Nolīgumos, kas noslēgti par katru darbību, jāparedz uzraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī revīzijas, ko veic Revīzijas palātapārbaudes uz vietas, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), saskaņā ar Padomes Regulās Nr. 2185/96, Nr. 1073/99 un Nr. 1074/99 noteikto kārtību.
  Līdzīgi, jāparedz nolīgumi par revīzijām, ko veic Revīzijas palāta, kura saskaņā ar Līguma 248. panta 2. punktu var veikt revīziju pēc saviem noteikumiem. |
| --- | --- |

(16)

Nolīgumos, kas noslēgti par katru darbību, jāparedz uzraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī revīzijas, ko veic Revīzijas palātapārbaudes uz vietas, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), saskaņā ar Padomes Regulās Nr. 2185/96, Nr. 1073/99 un Nr. 1074/99 noteikto kārtību.

18., 19.

| (17) | Komisijai jāuzrauga gan netiešās darbības, ko veic Septītās pamatprogrammas ietvaros, gan tās, ko veic Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu ietvaros. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai jāuzrauga gan netiešās darbības, ko veic Septītās pamatprogrammas ietvaros, gan tās, ko veic Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu ietvaros.

| (17) | Komisijai ir jāuzrauga
  gan
  netiešās darbības, ko veic Septītās pamatprogrammas īstenošana,
  ietvaros, gan tās, ko veic
  Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu un iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana
  ietvaros.
  Komisijai iesniedz veiktās uzraudzības rezultātus komitejai, ko veido dalībvalstu pārstāvji un ko vada Komisija. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai ir jāuzrauga
  gan
  netiešās darbības, ko veic Septītās pamatprogrammas īstenošana,
  ietvaros, gan tās, ko veic
  Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu un iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana
  ietvaros.

57.

| (18) | Ar pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem jānodrošina, ka dalībnieki attiecīgā gadījumā aizsargā darbībās radīto intelektuālo īpašumu, kā arī izmanto un izplata minētos rezultātus. |
| --- | --- |

(18)

Ar pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem jānodrošina, ka dalībnieki attiecīgā gadījumā aizsargā darbībās radīto intelektuālo īpašumu, kā arī izmanto un izplata minētos rezultātus.

| (18) | Ar pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem jānodrošina, ka dalībnieki un ar tiem saistītās vienības attiecīgā gadījumā aizsargā darbībās radīto intelektuālo īpašumu, kā arī izmanto un izplata minētos rezultātus. |
| --- | --- |

(18)

Ar pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem jānodrošina, ka dalībnieki un ar tiem saistītās vienības attiecīgā gadījumā aizsargā darbībās radīto intelektuālo īpašumu, kā arī izmanto un izplata minētos rezultātus.

| (19) | Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, šie noteikumi jāizstrādā tā, lai nodrošinātu dalībnieku piekļuvi informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas rodas projekta ietvaros veiktajos pētījumos, tādā mērā, kas nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas. |
| --- | --- |

(19)

Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, šie noteikumi jāizstrādā tā, lai nodrošinātu dalībnieku piekļuvi informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas rodas projekta ietvaros veiktajos pētījumos, tādā mērā, kas nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas.

| (19) | Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, šie noteikumi jāizstrādā tā, lai nodrošinātu dalībnieku un ar tiem saistīto vienību piekļuvi informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas rodas projekta ietvaros veiktajos pētījumos, tādā mērā, kas nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas. |
| --- | --- |

(19)

Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, šie noteikumi jāizstrādā tā, lai nodrošinātu dalībnieku un ar tiem saistīto vienību piekļuvi informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas rodas projekta ietvaros veiktajos pētījumos, tādā mērā, kas nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas.

| (20) | Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros. Atkarībā no tā, cik liels ir risks, kas saistīts ar iespēju neatgūt naudas summas, daļu no Kopienas finanšu ieguldījuma var paredzēt, lai segtu Komisijai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības. Dalībnieki, kuriem būtu bijis jāuzņemas citu dalībnieku finansiālās saistības, tagad dos ieguldījumu riska novēršanā, Komisijai ieturot konkrētas summas no maksājumiem. |
| --- | --- |

(20)

Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros. Atkarībā no tā, cik liels ir risks, kas saistīts ar iespēju neatgūt naudas summas, daļu no Kopienas finanšu ieguldījuma var paredzēt, lai segtu Komisijai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības. Dalībnieki, kuriem būtu bijis jāuzņemas citu dalībnieku finansiālās saistības, tagad dos ieguldījumu riska novēršanā, Komisijai ieturot konkrētas summas no maksājumiem.

| (20) | Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros. Atkarībā no tā, cik liels ir risks, kas saistīts ar iespēju neatgūt naudas summas, daļu no Kopienas finanšu ieguldījuma var paredzēt, lai segtu Komisijai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības. Dalībnieki, kuriem būtu bijis jāuzņemas citu dalībnieku finansiālās saistības, tagad dos ieguldījumu riska novēršanā, Komisijai ieturot konkrētas summas no maksājumiem. |
| --- | --- |

(20)

Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros. Atkarībā no tā, cik liels ir risks, kas saistīts ar iespēju neatgūt naudas summas, daļu no Kopienas finanšu ieguldījuma var paredzēt, lai segtu Komisijai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības. Dalībnieki, kuriem būtu bijis jāuzņemas citu dalībnieku finansiālās saistības, tagad dos ieguldījumu riska novēršanā, Komisijai ieturot konkrētas summas no maksājumiem.

34., 35., 36., 80., 81.

| (21) | Šīs regulas darbības joma neietver Kopienas ieguldījumus kopuzņēmumā vai citā struktūrā, kas izveidota saskaņā ar Līguma 171. pantu vai Līguma 169. pantu. |
| --- | --- |

(21)

Šīs regulas darbības joma neietver Kopienas ieguldījumus kopuzņēmumā vai citā struktūrā, kas izveidota saskaņā ar Līguma 171. pantu vai Līguma 169. pantu.

| (21) | Šīs regulas darbības joma neietver Kopienas ieguldījumus kopuzņēmumā vai citā struktūrā, kas izveidota saskaņā ar Līguma 171. pantu vai Līguma 169. pantu. |
| --- | --- |

(21)

Šīs regulas darbības joma neietver Kopienas ieguldījumus kopuzņēmumā vai citā struktūrā, kas izveidota saskaņā ar Līguma 171. pantu vai Līguma 169. pantu.

| (22) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(22)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (22) | Jebkurā darbībā, uz ko attiecas šī regula, ir jāievēro
  tas pamattiesības un principi, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(22)

Jebkurā darbībā, uz ko attiecas šī regula, ir jāievēro
  tas pamattiesības un principi, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (23) | Kopiena var piešķirt dotācijas Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai veicinātu privātā sektora ieguldījumus plašās PTA darbībās, kas ir tiesīgas pretendēt uz Kopienas finansējumu, lai palielinātu bankas riska pārvaldības iespējas, tādējādi panākot (i) lielāku EIB aizdevumu apjomu zināmam riska līmenim un (ii) riskantāku PTA darbību finansēšanu Eiropā, kas nebūtu iespējams bez Kopienas atbalsta. |
| --- | --- |

(23)

Kopiena var piešķirt dotācijas Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai veicinātu privātā sektora ieguldījumus plašās PTA darbībās, kas ir tiesīgas pretendēt uz Kopienas finansējumu, lai palielinātu bankas riska pārvaldības iespējas, tādējādi panākot (i) lielāku EIB aizdevumu apjomu zināmam riska līmenim un (ii) riskantāku PTA darbību finansēšanu Eiropā, kas nebūtu iespējams bez Kopienas atbalsta.

| (23) | Kopiena var piešķirt dotācijas Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai veicinātu privātā sektora ieguldījumus plašās PTA darbībās, kuras minētas III pielikuma b) daļā Lēmumā [.../...],[.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu, un kuras ir tiesīgas pretendēt uz Kopienas finansējumu, lai palielinātu bankas riska pārvaldības iespējas, tādējādi panākot (i) lielāku EIB aizdevumu apjomu zināmam riska līmenim un (ii) riskantāku PTA darbību finansēšanu Eiropā, kas nebūtu iespējams bez Kopienas atbalsta. |
| --- | --- |

(23)

Kopiena var piešķirt dotācijas Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai veicinātu privātā sektora ieguldījumus plašās PTA darbībās, kuras minētas III pielikuma b) daļā Lēmumā [.../...],[.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu, un kuras ir tiesīgas pretendēt uz Kopienas finansējumu, lai palielinātu bankas riska pārvaldības iespējas, tādējādi panākot (i) lielāku EIB aizdevumu apjomu zināmam riska līmenim un (ii) riskantāku PTA darbību finansēšanu Eiropā, kas nebūtu iespējams bez Kopienas atbalsta.

2.

| (24) | Kopiena var sniegt finanšu atbalstu, kā paredzēts Finanšu regulā, cita starpā izmantojot: |
| --- | --- |

(24)

Kopiena var sniegt finanšu atbalstu, kā paredzēts Finanšu regulā, cita starpā izmantojot:

| (24) | Kopiena var sniegt finanšu atbalstu, kā paredzēts Finanšu regulā, cita starpā izmantojot: |
| --- | --- |

(24)

Kopiena var sniegt finanšu atbalstu, kā paredzēts Finanšu regulā, cita starpā izmantojot:

| a) | valsts iepirkumus, līgumā nosakot cenu precēm vai pakalpojumiem, kas izraudzīti, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

valsts iepirkumus, līgumā nosakot cenu precēm vai pakalpojumiem, kas izraudzīti, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| (a) | valsts iepirkumus, līgumā nosakot cenu precēm vai pakalpojumiem, kas izraudzīti, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

(a)

valsts iepirkumus, līgumā nosakot cenu precēm vai pakalpojumiem, kas izraudzīti, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| b) | dotācijas; |
| --- | --- |

b)

dotācijas;

| (b) | dotācijas; |
| --- | --- |

(b)

dotācijas;

| c) | dalību organizācijā, maksājot biedru naudu; |
| --- | --- |

c)

dalību organizācijā, maksājot biedru naudu;

| (c) | dalību organizācijā, maksājot biedru naudu; |
| --- | --- |

(c)

dalību organizācijā, maksājot biedru naudu;

| d) | honorārus neatkarīgiem ekspertiem, kā norādīts šīs regulas 17. pantā. |
| --- | --- |

d)

honorārus neatkarīgiem ekspertiem, kā norādīts šīs regulas 17. pantā.

| (d) | honorārus neatkarīgiem ekspertiem, kā norādīts šīs regulas 17. pantā, |
| --- | --- |

(d)

honorārus neatkarīgiem ekspertiem, kā norādīts šīs regulas 17. pantā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:

I NODAĻA

Ievada noteikumi

1. pants

1. pants

Priekšmets

Priekšmets

  un joma

Ar šo regulu paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu, kā arī citu juridisku vienību līdzdalībai darbībās, ko viens vai vairāki dalībnieki veic, izmantojot finansēšanas shēmas, kas norādītas III pielikuma a) daļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu, še turpmāk “netiešas darbības”.

[1.]
  Ar šo regulu paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu, kā arī citu juridisku vienību līdzdalībai darbībās, ko viens vai vairāki dalībnieki veic, izmantojot finansēšanas shēmas, kas norādītas III pielikumā a) daļā Lēmumam [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu, še turpmāk “netiešas darbības”
  ar izņēmumu, kas minēts šā panta 8. punktā.

20., 21.

Atbilstīgi noteikumiem, kas iekļauti Regulā (EK/Euratom) Nr. 1605/2002, še turpmāk “Finanšu regula”, un Regulā (EK/Euratom) Nr. 2342/2002, še turpmāk “īstenošanas noteikumi”, tajā paredzēti arī nosacījumi attiecībā uz Kopienas finanšu ieguldījumu Septītās pamatprogrammas netiešās darbībās.

[2.]
  Atbilstīgi noteikumiem, kas iekļauti Regulā (EK/Euratom) Nr. 1605/2002, še turpmāk “Finanšu regula”, un Regulā (EK/Euratom) Nr. 2342/2002, še turpmāk “īstenošanas noteikumi”, tajā paredzēti arī nosacījumi attiecībā uz Kopienas finanšu ieguldījumu Septītās pamatprogrammas netiešās darbībās.

Kas attiecas uz Septītajā pamatprogrammā veikto pētījumu rezultātiem, šajā regulā paredzēti noteikumi jaunu zināšanu izpaušanai ar jebkādiem piemērotiem līdzekļiem, izņemot tos, kas saistīti ar minēto jauno zināšanu aizsardzības formalitātēm, bet ietverot jaunu zināšanu publicēšanu jebkuros datu nesējos, še turpmāk “izplatīšana”.

[

  3.]

  Kas attiecas uz Septītajā pamatprogrammā veikto pētījumu rezultātiem, šajā regulā paredzēti noteikumi jaunu zināšanu izpaušanai ar jebkādiem piemērotiem līdzekļiem, izņemot tos, kas saistīti ar minēto jauno zināšanu aizsardzības formalitātēm, bet ietverot jaunu zināšanu publicēšanu jebkuros datu nesējos, še turpmāk “izplatīšana”.

Papildus ir paredzēti noteikumi tiešai vai netiešai jauno zināšanu lietošanai turpmākos pētījumos, izņemot tajos, ko veic attiecīgās netiešās darbības ietvaros, vai kāda produkta vai metodes izstrādē, izveidē un pārdošanā, vai pakalpojuma izveidē un sniegšanā, še turpmāk “izmantošana”.

[4.]

  Papildus ir paredzēti noteikumi tiešai vai netiešai jauno zināšanu lietošanai turpmākos pētījumos, izņemot tajos, ko veic attiecīgās netiešās darbības ietvaros, vai kāda produkta vai metodes izstrādē, izveidē un pārdošanā, vai pakalpojuma izveidē un sniegšanā, še turpmāk “izmantošana”.

Attiecībā gan uz jaunām, gan iepriekš uzkrātām zināšanām šajā regulā paredzēti noteikumi saistībā ar atļaujām un lietotāju tiesībām izmantot minētās zināšanas, še turpmāk “piekļuves tiesības”.

[5.]

  Attiecībā gan uz jaunām, gan iepriekš uzkrātām zināšanām šajā regulā paredzēti noteikumi saistībā ar atļaujām un lietotāju tiesībām izmantot minētās zināšanas, še turpmāk “piekļuves tiesības”.

[6.] Šo regulu piemēro darbībām, kuras finansē Eiropas Pētniecības padome.

2., 17.

[7.] Šo regulu piemēro dotācijām Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai sekmētu uzkrājumu veidošanu un kapitāla piešķiršanu aizdevumu un garantiju finansēšanai darbībām, kas minētas III pielikuma a) daļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu.

[8. pārcelts no 21. apsvēruma]
  Šīs regulas darbības joma nedrīkst ietvert Kopienas ieguldījumus kopuzņēmumā vai citā struktūrā, kas izveidota saskaņā ar Līguma 171. pantu vai Līguma 169. pantu, un kas minēta III pielikuma b) daļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu.

2. pants

14.

Definīcijas

Papildus Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos iekļautajām definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “jaunas zināšanas” ir darbībās iegūti rezultāti, tostarp informācija, neatkarīgi no iespējas tos aizsargāt. Šie rezultāti ietver arī autortiesības, dizaina tiesības, patenta tiesības, augu šķirņu aizsardzības tiesības vai līdzīgus aizsardzības veidus; |
| --- | --- |

1)

“jaunas zināšanas” ir darbībās iegūti rezultāti, tostarp informācija, neatkarīgi no iespējas tos aizsargāt. Šie rezultāti ietver arī autortiesības, dizaina tiesības, patenta tiesības, augu šķirņu aizsardzības tiesības vai līdzīgus aizsardzības veidus;

| 2) | “iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, kā arī autortiesības un ar šādu informāciju saistītās tiesības uz citu intelektuālo īpašumu, par kurām pieteikumi to aizsardzībai saņemti pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, un kas ir nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus; |
| --- | --- |

2)

“iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, kā arī autortiesības un ar šādu informāciju saistītās tiesības uz citu intelektuālo īpašumu, par kurām pieteikumi to aizsardzībai saņemti pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, un kas ir nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus;

| 2) | “iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās dotāciju nolīguma noslēgšanas, kā arī autortiesības un ar šādu informāciju saistītās tiesības vai tiesību pieteikumi uz citu intelektuālo īpašumu, par kurām
  pieteikumi to aizsardzībai saņemti pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, un kas ir nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus netiešās darbības jaunas zināšanas; |
| --- | --- |

2)

“iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās dotāciju nolīguma noslēgšanas, kā arī autortiesības un ar šādu informāciju saistītās tiesības vai tiesību pieteikumi uz citu intelektuālo īpašumu, par kurām
  pieteikumi to aizsardzībai saņemti pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, un kas ir nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus netiešās darbības jaunas zināšanas;

| 3) | “pētniecības organizācija” ir bezpeļņas organizācija, kuras darbības pamatmērķis ir veikt zinātniskus vai tehniskus pētījumus; |
| --- | --- |

3)

“pētniecības organizācija” ir bezpeļņas organizācija, kuras darbības pamatmērķis ir veikt zinātniskus vai tehniskus pētījumus;

| 3) | “pētniecības organizācija” ir juridiska vienība, kas ir reģistrēta kā bezpeļņas organizācija, kuras darbības pamatmērķis ir veikt zinātniskus vai tehniskus pētījumus; |
| --- | --- |

3)

“pētniecības organizācija” ir juridiska vienība, kas ir reģistrēta kā bezpeļņas organizācija, kuras darbības pamatmērķis ir veikt zinātniskus vai tehniskus pētījumus;

| 4) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav dalībvalsts; |
| --- | --- |

4)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav dalībvalsts;

| 5) | “asociētā valsts” ir trešā valsts, kas ar Kopienu noslēgusi starptautisku nolīgumu, saskaņā ar kura noteikumiem tā veic finanšu ieguldījumus Septītajā pamatprogrammā vai kādā tās daļā, vai kurš ir pamatā šādiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

5)

“asociētā valsts” ir trešā valsts, kas ar Kopienu noslēgusi starptautisku nolīgumu, saskaņā ar kura noteikumiem tā veic finanšu ieguldījumus Septītajā pamatprogrammā vai kādā tās daļā, vai kurš ir pamatā šādiem ieguldījumiem;

| 6) | “starptautiska organizācija” ir starpvaldību organizācija, kas nav Eiropas Kopiena, kurai saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām ir juridiskas personas statuss, kā arī tāda specializēta aģentūra, ko nodibinājušas šādas starptautiskas organizācijas; |
| --- | --- |

6)

“starptautiska organizācija” ir starpvaldību organizācija, kas nav Eiropas Kopiena, kurai saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām ir juridiskas personas statuss, kā arī tāda specializēta aģentūra, ko nodibinājušas šādas starptautiskas organizācijas;

| 7) | “starptautiska Eiropas interešu organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu lielākā daļa ir dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā; |
| --- | --- |

7)

“starptautiska Eiropas interešu organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu lielākā daļa ir dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā;

| 7) | “starptautiska Eiropas interešu organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu lielākā daļa ir dalībvalstis vai asociētās valstis, vai valsts pētniecības organizācijas, vai šo valstu un zemju finansēšanas iestādes, un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā; |
| --- | --- |

7)

“starptautiska Eiropas interešu organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu lielākā daļa ir dalībvalstis vai asociētās valstis, vai valsts pētniecības organizācijas, vai šo valstu un zemju finansēšanas iestādes, un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā;

| 8) | “starptautiskās sadarbības partnervalsts” ir trešā valsts, ko Eiropas Komisija klasificē kā valsti, kurā ir zemi ienākumi, vidēji zemi ienākumi vai vidēji augsti ienākumi, un kas attiecīgi raksturota darba programmās; |
| --- | --- |

8)

“starptautiskās sadarbības partnervalsts” ir trešā valsts, ko Eiropas Komisija klasificē kā valsti, kurā ir zemi ienākumi, vidēji zemi ienākumi vai vidēji augsti ienākumi, un kas attiecīgi raksturota darba programmās;

| 9) | “sabiedriska organizācija” ir jebkura juridiska vienība, kas šādā statusā reģistrēta atbilstīgi valsts tiesību aktiem, vai starptautiska organizācija; |
| --- | --- |

9)

“sabiedriska organizācija” ir jebkura juridiska vienība, kas šādā statusā reģistrēta atbilstīgi valsts tiesību aktiem, vai starptautiska organizācija;

| 10) | “MVU” ir mikro, mazie un vidējie uzņēmumi Ieteikuma Nr. 2003/361/EK 2003. gada 6. maija redakcijas nozīmē; |
| --- | --- |

10)

“MVU” ir mikro, mazie un vidējie uzņēmumi Ieteikuma Nr. 2003/361/EK 2003. gada 6. maija redakcijas nozīmē;

| 11) | “Darba programma” ir plāns, ko Komisija pieņēmusi īpašas programmas īstenošanai, kā norādīts Lēmuma [.../...] 3. pantā; |
| --- | --- |

11)

“Darba programma” ir plāns, ko Komisija pieņēmusi īpašas programmas īstenošanai, kā norādīts Lēmuma [.../...] 3. pantā;

| 12) | “Finansēšanas shēmas” ir Kopienas mehānismi netiešu darbību finansēšanai, kas paredzēti Lēmuma [.../...] III pielikumā a) daļā; |
| --- | --- |

12)

“Finansēšanas shēmas” ir Kopienas mehānismi netiešu darbību finansēšanai, kas paredzēti Lēmuma [.../...] III pielikumā a) daļā;

| 12) | “Finansēšanas shēmas” ir Kopienas mehānismi netiešu darbību finansēšanai, kas paredzēti Lēmuma [.../...] III pielikumā a) daļā; |
| --- | --- |

12)

“Finansēšanas shēmas” ir Kopienas mehānismi netiešu darbību finansēšanai, kas paredzēti Lēmuma [.../...] III pielikumā a) daļā;

20., 21.

| 13) | “PTA darbību veicējs” ir juridiska vienība, kas, īstenojot pētniecības projektus konkrētu grupu vajadzībām, veic pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumus šo grupu labā. |
| --- | --- |

13)

“PTA darbību veicējs” ir juridiska vienība, kas, īstenojot pētniecības projektus konkrētu grupu vajadzībām, veic pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumus šo grupu labā.

| 13) | “PTA darbību veicējs” ir juridiska vienība, kas īstenojot pētniecības projektus konkrētu grupu vajadzībām, veic pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumus konkrētu grupu vajadzībām šo grupu labā, kā tas ir minēts III pielikuma a) daļas 6. iedaļā Lēmumā [.../...]. |
| --- | --- |

13)

“PTA darbību veicējs” ir juridiska vienība, kas īstenojot pētniecības projektus konkrētu grupu vajadzībām, veic pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumus konkrētu grupu vajadzībām šo grupu labā, kā tas ir minēts III pielikuma a) daļas 6. iedaļā Lēmumā [.../...].

3. pants

Konfidencialitāte

Atbilstoši nosacījumiem, kas iekļauti dotāciju nolīgumā, apstiprinājuma vēstulē vai līgumā, Komisija un dalībnieki tur slepenībā datus, zināšanas un dokumentus, par kuriem saņemta informācija, ka tie ir konfidenciāli.

II NODAĻA

Līdzdalība

1. IEDAĻA

OBLIGĀTIE NOSACĪJUMI

4. pants

Vispārīgie principi

| 1. | Ikviens uzņēmums, universitāte vai pētniecības centrs, vai arī kāda cita juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī, asociētā valstī vai trešā valstī, var piedalīties netiešā darbībā, ja ir izpildīti šajā nodaļā paredzētie obligātie nosacījumi, tostarp nosacījumi, kas izvirzīti saskaņā ar 12. pantu. |
| --- | --- |

1.

Ikviens uzņēmums, universitāte vai pētniecības centrs, vai arī kāda cita juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī, asociētā valstī vai trešā valstī, var piedalīties netiešā darbībā, ja ir izpildīti šajā nodaļā paredzētie obligātie nosacījumi, tostarp nosacījumi, kas izvirzīti saskaņā ar 12. pantu.

Tomēr attiecībā uz 5. panta 1. punktā, 7., 8. vai 9. pantā minētajām netiešām darbībām, kuru obligātos līdzdalības nosacījumus var izpildīt arī tad, ja tajās nepiedalās dalībvalstī dibināta juridiska vienība, šādai līdzdalībai noteikti jāveicina Līguma 163. un 164. pantā noteikto mērķu sasniegšana.

Tomēr attiecībā uz 5. panta 1. punktā, 7., 8. vai 9. pantā minētajām netiešām darbībām, kuru obligātos līdzdalības nosacījumus var izpildīt arī tad, ja tajās nepiedalās dalībvalstī dibināta juridiska vienība, šādai līdzdalībai noteikti jāveicina Līguma 163. un 164. pantā noteikto mērķu sasniegšana.

Juridiska vienība ir fiziska persona vai saskaņā ar reģistrācijas valsts tiesību aktiem, Kopienas tiesību aktiem vai starptautiskajiem tiesību aktiem izveidota juridiska persona, kam ir juridiskas personas statuss un kas ir tiesīga savā vārdā īstenot tiesības un uzņemties pienākumus.

[
  Juridiska vienība ir fiziska persona vai saskaņā ar reģistrācijas valsts tiesību aktiem, Kopienas tiesību aktiem vai starptautiskajiem tiesību aktiem izveidota juridiska persona, kam ir juridiskas personas statuss un kas ir tiesīga savā vārdā īstenot tiesības un uzņemties pienākumus.
  ]

Tomēr attiecībā uz 5. panta 1. punktā, 7., 8. vai 9. pantā minētajām netiešām darbībām, kuru obligātos līdzdalības nosacījumus var izpildīt arī tad, ja tajās nepiedalās dalībvalstī dibināta juridiska vienība, šādai līdzdalībai noteikti jāveicina Līguma 163. un 164. pantā noteikto mērķu sasniegšana.

| 2. | Attiecībā uz fiziskām personām atsauces uz reģistrācijas vietu uzskata par atsaucēm uz pastāvīgo dzīvesvietu. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz fiziskām personām atsauces uz reģistrācijas vietu uzskata par atsaucēm uz pastāvīgo dzīvesvietu.

| [
  2. | Attiecībā uz fiziskām personām atsauces uz reģistrācijas vietu uzskata par atsaucēm uz pastāvīgo dzīvesvietu. ] |
| --- | --- |

[
  2.

| 3. | Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs, še turpmāk “KPC”, var piedalīties netiešās darbībās, pamatojoties uz tiem pašiem nosacījumiem un ar tām pašām tiesībām un pienākumiem kā dalībvalstī reģistrēta juridiska vienība. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs, še turpmāk “KPC”, var piedalīties netiešās darbībās, pamatojoties uz tiem pašiem nosacījumiem un ar tām pašām tiesībām un pienākumiem kā dalībvalstī reģistrēta juridiska vienība.

5. pants

22., 23., 24.

Obligātie nosacījumi

| 1. | Netiešo darbību obligātie nosacījumi ir šādi: |
| --- | --- |

1.

Netiešo darbību obligātie nosacījumi ir šādi:

| 1. | Lai piedalītos netiešajās darbībās, obligātie nosacījumi ir šādi: |
| --- | --- |

1.

Lai piedalītos netiešajās darbībās, obligātie nosacījumi ir šādi:

| a) | tajās jāpiedalās vismaz trim juridiskām vienībām, kuras reģistrētas kādā dalībvalstī vai asociētā valstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī; |
| --- | --- |

a)

tajās jāpiedalās vismaz trim juridiskām vienībām, kuras reģistrētas kādā dalībvalstī vai asociētā valstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī;

| a) | tajās jāpiedalās vismaz trim juridiskām vienībām, kuras reģistrētas kādā dalībvalstī vai asociētā valstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī; |
| --- | --- |

a)

tajās jāpiedalās vismaz trim juridiskām vienībām, kuras reģistrētas kādā dalībvalstī vai asociētā valstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī;

| b) | valstīs, kurās šīs juridiskās vienības ir reģistrētas, ir jābūt iekļautām vismaz trim dažādām dalībvalstīm vai asociētām valstīm; |
| --- | --- |

b)

valstīs, kurās šīs juridiskās vienības ir reģistrētas, ir jābūt iekļautām vismaz trim dažādām dalībvalstīm vai asociētām valstīm;

| b) | visām trim juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

b)

visām trim juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu.

| b
  c) | vismaz
  Visām trim juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

b
  c)

vismaz
  Visām trim juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu.

| 2. | Ja viens no dalībniekiem ir KPC vai starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai saskaņā ar Kopienas tiesībām reģistrēta juridiska vienība, šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkā uzskata, ka minētās organizācijas reģistrētas dalībvalstī vai asociētā valstī, kas nav dalībvalsts vai asociēta valsts, kurā reģistrēti citi tās pašas darbības dalībnieki. |
| --- | --- |

2.

Ja viens no dalībniekiem ir KPC vai starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai saskaņā ar Kopienas tiesībām reģistrēta juridiska vienība, šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkā uzskata, ka minētās organizācijas reģistrētas dalībvalstī vai asociētā valstī, kas nav dalībvalsts vai asociēta valsts, kurā reģistrēti citi tās pašas darbības dalībnieki.

6. pants

Neatkarība

| 1. | Divas juridiskas vienības uzskata par neatkarīgām vienai no otras, ja neviena no tām nav pakļauta tiešai vai netiešai otras vienības kontrolei, vai arī tai pašai tiešai vai netiešai kontrolei, kam pakļauta otra vienība. |
| --- | --- |

1.

Divas juridiskas vienības uzskata par neatkarīgām vienai no otras, ja neviena no tām nav pakļauta tiešai vai netiešai otras vienības kontrolei, vai arī tai pašai tiešai vai netiešai kontrolei, kam pakļauta otra vienība.

| 2. | Šā panta 1. punkta nolūkā kontrole var izpausties šādi: |
| --- | --- |

2.

Šā panta 1. punkta nolūkā kontrole var izpausties šādi:

| a) | tiešā vai netiešā veidā turot īpašumā vairāk nekā 50 % no attiecīgās juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai pārvaldot šīs vienības dalībnieku vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu; |
| --- | --- |

a)

tiešā vai netiešā veidā turot īpašumā vairāk nekā 50 % no attiecīgās juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai pārvaldot šīs vienības dalībnieku vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu;

| b) | tiešā vai netiešā veidā faktiski vai juridiski pārvaldot attiecīgās juridiskās vienības lēmumu pieņemšanas pilnvaras. |
| --- | --- |

b)

tiešā vai netiešā veidā faktiski vai juridiski pārvaldot attiecīgās juridiskās vienības lēmumu pieņemšanas pilnvaras.

| 3. | Tomēr par kontroles attiecībām neuzskata šādas attiecības starp juridiskām vienībām: |
| --- | --- |

3.

Tomēr par kontroles attiecībām neuzskata šādas attiecības starp juridiskām vienībām:

| a) | tā pati atklāta ieguldījumu sabiedrība, ieguldītājinstitūcija vai riska kapitāla sabiedrība tieši vai netieši pārvalda vairāk nekā 50 % no katras attiecīgās juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai tās dalībnieku vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu; |
| --- | --- |

a)

tā pati atklāta ieguldījumu sabiedrība, ieguldītājinstitūcija vai riska kapitāla sabiedrība tieši vai netieši pārvalda vairāk nekā 50 % no katras attiecīgās juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai tās dalībnieku vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu;

| b) | attiecīgās juridiskās vienības ir tās pašas sabiedriskās iestādes īpašumā vai pārraudzībā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās juridiskās vienības ir tās pašas sabiedriskās iestādes īpašumā vai pārraudzībā.

7. pants

22., 23., 24.

Netiešas darbības, kas saistītas ar starptautiskās sadarbības partnervalstīm

Obligātie nosacījumi sadarbības projektiem, kas saistīti ar starptautiskās sadarbības partnervalstu līdzdalību, piemērojot tām vienlīdzīgus noteikumus ar dalībvalstīm vai asociētām valstīm, kā norādīts darba programmā, ir šādi:

Obligātie nosacījumi sadarbības projektiem, kas paredzēti III pielikuma a) daļas 1. iedaļā Lēmumā [.../...] un kas saistīti ar starptautiskās sadarbības partnervalstu līdzdalību, piemērojot tām vienlīdzīgus noteikumus ar dalībvalstīm vai asociētām valstīm, kā norādīts darba programmā, ir šādi:

| a) | tajos jāpiedalās vismaz četrām juridiskām vienībām; |
| --- | --- |

a)

tajos jāpiedalās vismaz četrām juridiskām vienībām;

| a) | tajos jāpiedalās vismaz četrām juridiskām vienībām; |
| --- | --- |

a)

tajos jāpiedalās vismaz četrām juridiskām vienībām;

| b) | vismaz divām no a) apakšpunktā minētajām juridiskajām vienībām jābūt reģistrētām dalībvalstī vai asociētā valstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī; |
| --- | --- |

b)

vismaz divām no a) apakšpunktā minētajām juridiskajām vienībām jābūt reģistrētām dalībvalstī vai asociētā valstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī;

| b) | valstīm, kurās
  vismaz divām no reģistrētas a) apakšpunktā minētās ajām
  iesaistītās juridiskās ajām vienības, ām
  ir
  jābūt
  ām
  jāietver vismaz divas dalībvalstis vai asociētās valstis
  pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī; |
| --- | --- |

b)

valstīm, kurās
  vismaz divām no reģistrētas a) apakšpunktā minētās ajām
  iesaistītās juridiskās ajām vienības, ām
  ir
  jābūt
  ām
  jāietver vismaz divas dalībvalstis vai asociētās valstis
  pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī;

| c) | vismaz divām no a) apakšpunktā minētajām juridiskajām vienībām jābūt reģistrētām starptautiskās sadarbības partnervalstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā starptautiskās sadarbības partnervalstī; |
| --- | --- |

c)

vismaz divām no a) apakšpunktā minētajām juridiskajām vienībām jābūt reģistrētām starptautiskās sadarbības partnervalstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā starptautiskās sadarbības partnervalstī;

| c) | valstīm, kurās
  vismaz divām no reģistrētas a) apakšpunktā minētās ajām
  iesaistītās juridiskās ajām vienības, ir jāietver vismaz divas starptautiskās sadarbības partnervalstispie kam katrai no tām jābūt reģistrētai starptautiskās sadarbības partnervalstī;; |
| --- | --- |

c)

valstīm, kurās
  vismaz divām no reģistrētas a) apakšpunktā minētās ajām
  iesaistītās juridiskās ajām vienības, ir jāietver vismaz divas starptautiskās sadarbības partnervalstispie kam katrai no tām jābūt reģistrētai starptautiskās sadarbības partnervalstī;;

| d) | visām četrām a) apakšpunktā minētajām juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

d)

visām četrām a) apakšpunktā minētajām juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu.

| d) | visām
  vismaz četrām a) apakšpunktā minētajām un iesaistītajām juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

d)

visām
  vismaz četrām a) apakšpunktā minētajām un iesaistītajām juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu.

8. pants

Koordinācijas un atbalsta pasākumi, kā arī pētnieku sagatavošana un profesionālā izaugsme

Vienas juridiskas vienības līdzdalība ir obligātais nosacījums koordinācijas un atbalsta pasākumiem, kā arī darbībām, kas paredzētas pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

Šā panta pirmo daļu nepiemēro, ja veiktā darbība ir pētniecības projekta koordinēšana.

9. pants

2.

Pētnieku ierosināti“progresīvās”pētniecības projekti

Vienas dalībvalstī vai asociētā valstī reģistrētas juridiskas vienības līdzdalība ir obligātais nosacījums darbībām pētnieku ierosinātu “progresīvās” pētniecības projektu atbalstam, ko finansē ar Eiropas Pētniecības padomes palīdzību.

[1.]
  Vienas dalībvalstī vai asociētā valstī reģistrētas juridiskas vienības līdzdalība ir obligātais nosacījums darbībām pētnieku ierosinātu “progresīvās” pētniecības projektu atbalstam, ko finansē ar Eiropas Pētniecības padomes palīdzību, kā tas ir noteikts III pielikuma a) daļas 4. iedaļā Lēmumā [.../...].

[2.] Komisijai ir jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu subsīdiju pārvietojamību starp dalībvalstīs vai asociētajās valstīs reģistrētajām juridiskajām vienībām, kuras ir paredzētas pētnieku ierosinātu “progresīvās” pētniecības projektu atbalstam Eiropas Pētniecības padomē.

25., 26.

10. pants

24.

Vienīgie dalībnieki

Ja netiešās darbības obligātos nosacījumus izpilda vairākas juridiskas vienības, kas visas kopā veido vienu juridisku vienību, pēdējā var būt vienīgais netiešas darbības dalībnieks, ja vien tā ir reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī.

Ja netiešās darbības obligātos nosacījumus izpilda vairākas juridiskas vienības, kas visas kopā izveido vienu juridisku vienību, tādu kā Eiropas ekonomisko interešu grupa (EEIG) vai starptautiska Eiropas interešu organizācija, pēdējā var būt vienīgais netiešas darbības dalībnieks, ja vien tā ir reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī.

11. pants

Trešās valstīs reģistrētas starptautiskas organizācijas un juridiskas vienības

Netiešās darbībās var piedalīties trešās valstīs reģistrētas starptautiskas organizācijas un juridiskas vienības, ja tās atbilst šajā nodaļā izklāstītajiem obligātajiem nosacījumiem, kā arī visiem nosacījumiem, kas norādīti īpašajās programmās vai attiecīgajās darba programmās.

12. pants

Papildu nosacījumi

Papildus šajā nodaļā izklāstītajiem obligātajiem nosacījumiem īpašajās programmās vai darba programmās var iekļaut nosacījumus attiecībā uz minimālo dalībnieku skaitu.

Atbilstīgi netiešās darbības veidam un mērķiem tajās var iekļaut arī papildu nosacījumus attiecībā uz dalībnieku veidu un attiecīgā gadījumā – to reģistrācijas vietu.

2. IEDAĻA

KĀRTĪBA

1. APAKŠIEDAĻA

UZAICINĀJUMI IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS

13. pants

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus

| 1. | Komisija aicina iesniegt priekšlikumus netiešām darbībām saskaņā ar attiecīgajās īpašajās programmās un darba programmās noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

1.

Komisija aicina iesniegt priekšlikumus netiešām darbībām saskaņā ar attiecīgajās īpašajās programmās un darba programmās noteiktajām prasībām.

| 1. | Komisija aicina iesniegt priekšlikumus netiešām darbībām saskaņā ar attiecīgajās īpašajās programmās un darba programmās noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

1.

Komisija aicina iesniegt priekšlikumus netiešām darbībām saskaņā ar attiecīgajās īpašajās programmās un darba programmās noteiktajām prasībām.

20., 21.

Papildus publicēšanai, kas norādīta īstenošanas noteikumos, Komisija publisko uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus Septītās pamatprogrammas tīmekļa vietnēs, izmantojot īpašus informācijas kanālus, kā arī dalībvalstu un asociēto valstu izveidotajos kontaktpunktos.

| 2. | Attiecīgā gadījumā Komisija uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus norāda, ka dalībniekiem nav jānoslēdz konsorcija nolīgums. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgā gadījumā Komisija uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus norāda, ka dalībniekiem nav jānoslēdz konsorcija nolīgums.

14. pants

20., 21., 27., 28.

Izņēmumi

Komisija neaicina iesniegt priekšlikumus attiecībā uz:

Saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem Komisija neaicina iesniegt priekšlikumus attiecībā uz:

| a) | koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko jāveic īpašajā programmā vai darba programmās norādītām juridiskām personām, ja īpašajā programmā saskaņā ar īstenošanas noteikumiem ir atļauts atbalsta saņēmējus norādīt darba programmās; |
| --- | --- |

a)

koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko jāveic īpašajā programmā vai darba programmās norādītām juridiskām personām, ja īpašajā programmā saskaņā ar īstenošanas noteikumiem ir atļauts atbalsta saņēmējus norādīt darba programmās;

| a) | koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko jāveic īpašajā programmā vai darba programmās norādītām juridiskām personām, ja īpašajā programmā saskaņā ar īstenošanas noteikumiem ir atļauts atbalsta saņēmējus norādīt darba programmās; |
| --- | --- |

a)

koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko jāveic īpašajā programmā vai darba programmās norādītām juridiskām personām, ja īpašajā programmā saskaņā ar īstenošanas noteikumiem ir atļauts atbalsta saņēmējus norādīt darba programmās;

| b) | koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko veido pirkums vai pakalpojums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu; |
| --- | --- |

b)

koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko veido pirkums vai pakalpojums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu;

| b) | koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko veido preces pirkums vai pakalpojums, kuru nosaka līgums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu; |
| --- | --- |

b)

koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko veido preces pirkums vai pakalpojums, kuru nosaka līgums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu;

| c) | koordinācijas un atbalsta pasākumiem saistībā ar izpētes, pētniecības vai mācību stipendijām un apbalvojumu piešķiršanu pēc konkursiem; |
| --- | --- |

c)

koordinācijas un atbalsta pasākumiem saistībā ar izpētes, pētniecības vai mācību stipendijām un apbalvojumu piešķiršanu pēc konkursiem;

| c) | koordinācijas un atbalsta pasākumiem saistībā ar neatkarīgu ekspertu iecelšanu; |
| --- | --- |

c)

koordinācijas un atbalsta pasākumiem saistībā ar neatkarīgu ekspertu iecelšanu;

| c
  d) | koordinācijas un atbalsta pasākumiem saistībā ar neatkarīgu ekspertu iecelšanu; |
| --- | --- |

c
  d)

koordinācijas un atbalsta pasākumiem saistībā ar neatkarīgu ekspertu iecelšanu;

| d) | citiem pasākumiem, kas paredzēti Finanšu regulā vai tās īstenošanas noteikumos. |
| --- | --- |

d)

citiem pasākumiem, kas paredzēti Finanšu regulā vai tās īstenošanas noteikumos.

| e
  d) | citiem pasākumiem, kuri īstenoti, pamatojoties uz Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumiem (vai Padomes lēmumiem, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu), kas minēti III pielikuma b) daļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu.
  paredzēti Finanšu regulā vai tās īstenošanas noteikumos. |
| --- | --- |

e
  d)

citiem pasākumiem, kuri īstenoti, pamatojoties uz Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumiem (vai Padomes lēmumiem, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu), kas minēti III pielikuma b) daļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu.
  paredzēti Finanšu regulā vai tās īstenošanas noteikumos.

2. APAKŠIEDAĻA

PRIEKŠLIKUMU NOVĒRTĒŠANA

2. APAKŠIEDAĻA

PRIEKŠLIKUMU NOVĒRTĒŠANA, ATLASE, PĀRRUNAS UN DOTĀCIJU PIEŠĶIRŠANA

15. pants

15 pants

30., 31.

Novērtēšana, atlase un dotāciju piešķiršana

Novērtēšanas

  principi

  un atlases un dotāciju piešķiršanas

  kritēriji

| 1. | Komisija novērtē visus priekšlikumus, kas iesniegti, atsaucoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz novērtēšanas principiem un atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijiem, kas izklāstīti īpašajā programmā un darba programmā. |
| --- | --- |

1.

Komisija novērtē visus priekšlikumus, kas iesniegti, atsaucoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz novērtēšanas principiem un atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijiem, kas izklāstīti īpašajā programmā un darba programmā.

| 1. | Komisija novērtē visus priekšlikumus netiešajām darbībām, kas iesniegti, atsaucoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz novērtēšanas principiem un atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijiem, kas izklāstīti šajā regulā, īpašajā programmā un darba programmā. |
| --- | --- |

1.

Komisija novērtē visus priekšlikumus netiešajām darbībām, kas iesniegti, atsaucoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz novērtēšanas principiem un atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijiem, kas izklāstīti šajā regulā, īpašajā programmā un darba programmā.

Darba programmā var paredzēt īpašus kritērijus vai sniegt sīkākus norādījumus par kritēriju piemērošanu.

[1.a] Var konkrēti definēt īpašus atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijus pētnieku ierosinātajai “progresīvajai” pētniecībai, ko finansē Eiropas Pētniecības padomes ietvaros.

31.

[1b.] Var izmantot arī novērtēšanu no attāluma, ja to nosaka darba programmas vai uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus.

4., 31.

| 2. | Neizvēlas tādus priekšlikumus, kas ir pretrunā ar ētikas pamatprincipiem vai kas neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti darba programmā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šādus priekšlikumus var jebkurā laikā izslēgt no novērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

2.

Neizvēlas tādus priekšlikumus, kas ir pretrunā ar ētikas pamatprincipiem vai kas neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti darba programmā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šādus priekšlikumus var jebkurā laikā izslēgt no novērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras.

| 2. | Neizvēlas tādus priekšlikumus, kas ir pretrunā ar ētikas pamatprincipiem vai kas neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti darba programmā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šādi priekšlikumi nav tiesīgi piedalīties, un tos var jebkurā laikā izslēgt. no novērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

2.

Neizvēlas tādus priekšlikumus, kas ir pretrunā ar ētikas pamatprincipiem vai kas neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti darba programmā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šādi priekšlikumi nav tiesīgi piedalīties, un tos var jebkurā laikā izslēgt. no novērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras.

31.

| 3. | Priekšlikumus atlasa, pamatojoties uz novērtēšanas rezultātiem. |
| --- | --- |

3.

Priekšlikumus atlasa, pamatojoties uz novērtēšanas rezultātiem.

| 3. | Priekšlikumus atlasa, pamatojoties uz novērtēšanas rezultātiem.. |
| --- | --- |

3.

16. pants

16. pants

32., 33.

Iesniegšanas, novērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras

Iesniegšanas, novērtēšanas, atlases,

  pārrunu

  un dotāciju piešķiršanas procedūras

| 1. | Komisija pieņem un publicē noteikumus, kas reglamentē priekšlikumu iesniegšanas, kā arī to novērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras. Jo īpaši tā paredz sīki izstrādātus noteikumus divpakāpju iesniegšanas procedūrai un divpakāpju novērtēšanas procedūrai. |
| --- | --- |

1.

Komisija pieņem un publicē noteikumus, kas reglamentē priekšlikumu iesniegšanas, kā arī to novērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras. Jo īpaši tā paredz sīki izstrādātus noteikumus divpakāpju iesniegšanas procedūrai un divpakāpju novērtēšanas procedūrai.

| 1. | Komisija pieņem un publicē noteikumus, kas reglamentē priekšlikumu iesniegšanas, kā arī to novērtēšanas, atlases, pārrunu un dotāciju piešķiršanas procedūras. Jo īpaši tā paredz sīki izstrādātus noteikumus divpakāpju iesniegšanas procedūrai un divpakāpju novērtēšanas procedūrai. |
| --- | --- |

1.

Komisija pieņem un publicē noteikumus, kas reglamentē priekšlikumu iesniegšanas, kā arī to novērtēšanas, atlases, pārrunu un dotāciju piešķiršanas procedūras. Jo īpaši tā paredz sīki izstrādātus noteikumus divpakāpju iesniegšanas procedūrai un divpakāpju novērtēšanas procedūrai.

| 2. | Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divpakāpju iesniegšanas procedūra, otrajā pakāpē pilnu priekšlikumu lūdz iesniegt vienīgi attiecībā uz tiem priekšlikumiem, kas atbilst visiem pirmās pakāpes novērtēšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

2.

Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divpakāpju iesniegšanas procedūra, otrajā pakāpē pilnu priekšlikumu lūdz iesniegt vienīgi attiecībā uz tiem priekšlikumiem, kas atbilst visiem pirmās pakāpes novērtēšanas kritērijiem.

| 3. | Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divpakāpju novērtēšanas procedūra, otrajā pakāpē vērtē tikai tos priekšlikumus, kas ir izturējuši pirmo pakāpi, kurā novērtēšanu veic, pamatojoties uz ierobežotu kritēriju kopumu. |
| --- | --- |

3.

Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divpakāpju novērtēšanas procedūra, otrajā pakāpē vērtē tikai tos priekšlikumus, kas ir izturējuši pirmo pakāpi, kurā novērtēšanu veic, pamatojoties uz ierobežotu kritēriju kopumu.

[3.a] Ja vien darba programmā nav noteikts citādi, pieteikumus netiešajām darbībām jāiesniedz elektroniski.

4.

| 4. | Komisija pieņem un publicē noteikumus, lai nodrošinātu netiešo darbību dalībnieku pastāvēšanas un juridiskā statusa, kā arī to finansiālā stāvokļa vienotu pārbaudi. |
| --- | --- |

4.

Komisija pieņem un publicē noteikumus, lai nodrošinātu netiešo darbību dalībnieku pastāvēšanas un juridiskā statusa, kā arī to finansiālā stāvokļa vienotu pārbaudi.

| 4. | Komisija pieņem un publicē noteikumus, lai nodrošinātu netiešo darbību dalībnieku pastāvēšanas un juridiskā statusa, kā arī to finansiālā stāvokļa vienotu pārbaudi. |
| --- | --- |

4.

[4.a pārcelts no 15. panta 3. punkta
  ]

  Priekšlikumus
  netiešajām darbībām
  atlasa, pamatojoties uz novērtēšanas rezultātu
  salīdzinošo analīzi.

[5.] Par novērtēšanas rezultātu dalībniekus jāinformē rakstiski.

Ja netiešās darbības piesaka konsorcijs, novērtēšanas rezultātu un informāciju par atlasi var paziņot tikai koordinatoram.

[

  6.] Vajadzības gadījumā Komisija var vienoties ar dalībniekiem par izmaiņām netiešo darbību zinātniskajos, darbības vai finanšu aspektus atbilstoši darba programmai un uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, kā arī ņemot vērā priekšlikuma novērtēšanas rezultātus.

[7.] Pielietojot pārbaudes procedūru, kas paredzēta 16.a pantā, Komisijai ir jāpārliecinās par to, ka dalībniekiem ir nepieciešamā darbības un finansiālā spēja, kas nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību, kā un kad tas ir nepieciešams.

[8.] Komisija piešķir dotācijas tiem priekšlikumiem, par kuriem sarunas ir sekmīgi pabeigtas.

Pārējos priekšlikumus noraida.

37., 38.

16.a pants

34., 35., 36., 42.

Netiešo darbību dalībnieku eksistences, tiesiskā statusa, darbības un finansiālās spējas pārbaude

Komisija ir atbildīga par netiešo darbību dalībnieku eksistences, tiesiskā statusa, darbības un finansiālās spējas pārbaudi.

Pārbaudei jābalstās uz atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem, ko iesniedz dalībnieks un kas ļauj novērtēt tā eksistenci, tiesisko statusu, darbības un finansiālo spēju.

Šie dokumenti ir jāatjauno periodiski vai pēc Komisijas pieprasījuma.

Lai izvairītos no dubultas pārbaudes, Komisijai jānodrošina sekmīga pārbaude, kas līdz turpmākam paziņojumam ir jāuzskata par pietiekamu visiem tā paša dalībnieka iesniegtajiem priekšlikumiem.

Šim nolūkam Komisija jāizveido vienota pārbaudes un sertifikācijas sistēma, kā arī jāpieņem un jāpublicē īpaši noteikumi.

17. pants

39.

Neatkarīgu ekspertu iecelšana

| 1. | Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz veikt Septītajā pamatprogrammā un īpašajās programmās paredzēto novērtēšanu. |
| --- | --- |

1.

Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz veikt Septītajā pamatprogrammā un īpašajās programmās paredzēto novērtēšanu.

| 1. | Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz veikt Septītajā pamatprogrammā un īpašajās programmās paredzēto netiešo darbību un pārraudzības darbību novērtēšanu. |
| --- | --- |

1.

Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz veikt Septītajā pamatprogrammā un īpašajās programmās paredzēto netiešo darbību un pārraudzības darbību novērtēšanu.

Koordinācijas un atbalsta pasākumiem, kas minēti 14. pantā, neatkarīgus ekspertus ieceļ tikai tad, ja Komisija to uzskata par lietderīgu.

Koordinācijas un atbalsta pasākumiem, kas minēti 14. pantā, neatkarīgus ekspertus ieceļ tikai tad, ja Komisija to uzskata par lietderīgu.

| 2. | Neatkarīgus ekspertus izvēlas, ņemot vērā viņu prasmju un zināšanu atbilstību uzticētajiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

2.

Neatkarīgus ekspertus izvēlas, ņemot vērā viņu prasmju un zināšanu atbilstību uzticētajiem uzdevumiem.

Lai izveidotu piemērotu kandidātu sarakstus, neatkarīgus ekspertus izraugās un atlasa, izsludinot konkursu fiziskām personām vai uzaicinājumu valsts pētniecības aģentūrām, pētniecības institūcijām vai uzņēmumiem.

Ja tas šķiet lietderīgi, Komisija izraugās tādas fiziskas personas ar atbilstošām prasmēm, kas nav iekļautas minētajos sarakstos.

Veidojot neatkarīgu ekspertu grupas, jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu saprātīgu dzimumu līdzsvaru.

[2.a] Lai veiktu pētnieku ierosinātas “progresīvās” izpētes novērtēšanu un pārraudzību, Komisija ieceļ ekspertus, pamatojoties uz Eiropas Pētniecības padomes Zinātniskās padomes ieteikumu.

40.

| 3. | Kad Komisija ieceļ neatkarīgu ekspertu, tā veic visus nepieciešamos pasākumus, lai minētais eksperts nenonāktu interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par ko viņam jāsniedz atzinums. |
| --- | --- |

3.

Kad Komisija ieceļ neatkarīgu ekspertu, tā veic visus nepieciešamos pasākumus, lai minētais eksperts nenonāktu interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par ko viņam jāsniedz atzinums.

| 3. | Kad Komisija ieceļ neatkarīgu ekspertu, Komisija veic atbilstošas darbības
  visas nepieciešamos pasākumus, lai minētais eksperts nenonāktu interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par ko viņam jāsniedz atzinums. |
| --- | --- |

3.

Kad Komisija ieceļ neatkarīgu ekspertu, Komisija veic atbilstošas darbības
  visas nepieciešamos pasākumus, lai minētais eksperts nenonāktu interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par ko viņam jāsniedz atzinums.

| 4. | Komisija pieņem apstiprinājuma vēstules paraugu, še turpmāk “apstiprinājuma vēstule”, kurā iekļauj apliecinājumu, ka neatkarīgais eksperts iecelšanas brīdī nav interešu konfliktā, un eksperta apņemšanos informēt Komisiju gadījumā, ja šāds konflikts rodas atzinuma sniegšanas vai pienākumu izpildes gaitā. Komisija sagatavo apstiprinājuma vēstuli, ko paraksta Kopiena un katrs neatkarīgais eksperts. |
| --- | --- |

4.

Komisija pieņem apstiprinājuma vēstules paraugu, še turpmāk “apstiprinājuma vēstule”, kurā iekļauj apliecinājumu, ka neatkarīgais eksperts iecelšanas brīdī nav interešu konfliktā, un eksperta apņemšanos informēt Komisiju gadījumā, ja šāds konflikts rodas atzinuma sniegšanas vai pienākumu izpildes gaitā. Komisija sagatavo apstiprinājuma vēstuli, ko paraksta Kopiena un katrs neatkarīgais eksperts.

44.

[

  4.a] Komisija pieņem un publicē noteikumus, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu iecelšanu un izmantošanu.

32., 33.

| 5. | Komisija periodiski publicē piemērotos plašsaziņas līdzekļos to neatkarīgo ekspertu sarakstu, kuri tai palīdzējuši katrā īpašajā programmā. |
| --- | --- |

5.

Komisija periodiski publicē piemērotos plašsaziņas līdzekļos to neatkarīgo ekspertu sarakstu, kuri tai palīdzējuši katrā īpašajā programmā.

| 5. | Komisija periodiski publicē piemērotos plašsaziņas līdzekļos to neatkarīgo ekspertu sarakstu un uzdevumu, kuri tai palīdzējuši katrā pamatprogrammā un tās īpašajās programmās. |
| --- | --- |

5.

Komisija periodiski publicē piemērotos plašsaziņas līdzekļos to neatkarīgo ekspertu sarakstu un uzdevumu, kuri tai palīdzējuši katrā pamatprogrammā un tās īpašajās programmās.

17.a punkts

4., 41., 42.

Datu bāzes un elektroniska datu apmaiņa

[1.] Komisija atbilstoši rīkojas, lai nodrošinātu to, ka dati, kas attiecas uz visām netiešajām darbībām, kuras finansē saskaņā ar Septīto pamatprogrammmu, tiek reģistrēti un apstrādāti vienotās datu bāzēs un vienotā datorizētā sistēmā.

[2.] Komisija veicina datu elektronisku apmaiņu visos aspektos, kas attiecas uz priekšlikumu un dotāciju pārvaldību.

3. APAKŠIEDAĻA

ĪSTENOŠANA UN DOTĀCIJU NOLĪGUMI

3. APAKŠIEDAĻA

NETIEŠU DARBĪBU ĪSTENOŠANA UN DOTĀCIJU NOLĪGUMI

18. pants

18. pants

Vispārīga informācija

Vispārīga informācija


  Noteikumi par dotāciju nolīgumu īstenošanu

| 1. | Dalībnieki īsteno netiešo darbību un tālab veic visus vajadzīgos un pamatotos pasākumus. Vienas un tās pašas netiešās darbības dalībnieki strādā solidāri Kopienas labā. |
| --- | --- |

1.

Dalībnieki īsteno netiešo darbību un tālab veic visus vajadzīgos un pamatotos pasākumus. Vienas un tās pašas netiešās darbības dalībnieki strādā solidāri Kopienas labā.

| 2. | Komisija izstrādā dotāciju nolīgumu starp Kopienu un dalībniekiem, pamatojoties uz 19. panta 7. punktā paredzēto paraugu un ņemot vērā attiecīgās finansēšanas shēmas īpatnības. |
| --- | --- |

2.

Komisija izstrādā dotāciju nolīgumu starp Kopienu un dalībniekiem, pamatojoties uz 19. panta 7. punktā paredzēto paraugu un ņemot vērā attiecīgās finansēšanas shēmas īpatnības.

| 2. | Komisija izstrādā dotāciju nolīgumu starp Kopienu un dalībniekiem, pamatojoties uz 19. panta 7. punktā paredzēto paraugu un ņemot vērā attiecīgās finansēšanas shēmas īpatnības. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dalībnieki neuzņemas saistības, kas neatbilst dotāciju nolīgumam. |
| --- | --- |

3.

Dalībnieki neuzņemas saistības, kas neatbilst dotāciju nolīgumam.

| 4. | Ja dalībnieks nepilda savas saistības, pārēji dalībnieki izpilda dotāciju nolīgumā paredzēto, nesaņemot Kopienas papildu ieguldījumu, ja vien Komisija viņus nepārprotami neatbrīvo no šīm saistībām. |
| --- | --- |

4.

Ja dalībnieks nepilda savas saistības, pārēji dalībnieki izpilda dotāciju nolīgumā paredzēto, nesaņemot Kopienas papildu ieguldījumu, ja vien Komisija viņus nepārprotami neatbrīvo no šīm saistībām.

| 5. | Ja darbības īstenošana kļūst neiespējama vai arī ja dalībniekiem neizdodas to īstenot, Komisija nodrošina darbības izbeigšanu. |
| --- | --- |

5.

Ja darbības īstenošana kļūst neiespējama vai arī ja dalībniekiem neizdodas to īstenot, Komisija nodrošina darbības izbeigšanu.

| 5. | Ja darbības īstenošana kļūst neiespējama vai arī ja dalībniekiem neizdodas to īstenot, Komisija nodrošina darbības izbeigšanu saskaņā ar 21. punktu. |
| --- | --- |

5.

Ja darbības īstenošana kļūst neiespējama vai arī ja dalībniekiem neizdodas to īstenot, Komisija nodrošina darbības izbeigšanu saskaņā ar 21. punktu.

56.

| 6. | Dalībnieki nodrošina, ka Komisija ir informēta par katru notikumu, kas varētu ietekmēt netiešās darbības īstenošanu vai skart Kopienas intereses. |
| --- | --- |

6.

Dalībnieki nodrošina, ka Komisija ir informēta par katru notikumu, kas varētu ietekmēt netiešās darbības īstenošanu vai skart Kopienas intereses.

19. pants

19. pants

43., 44., 45., 46., 47., 48., 49., 50.

Dotāciju nolīgumos iekļaujamie vispārīgie noteikumi

Dotāciju nolīgumu

  os


  iekļaujamie

  vispārīgie noteikumi

| 1. | Dotāciju nolīgumā nosaka dalībnieku tiesības un pienākumus attiecībā pret Kopienu saskaņā ar Lēmumu [.../...], šo regulu, Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem, kā arī saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārējiem principiem. |
| --- | --- |

1.

Dotāciju nolīgumā nosaka dalībnieku tiesības un pienākumus attiecībā pret Kopienu saskaņā ar Lēmumu [.../...], šo regulu, Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem, kā arī saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārējiem principiem.

Saskaņā ar jau minētajiem nosacījumiem tajā nosaka arī tādu juridisku vienību tiesības un pienākumus, kas kļūst par jau uzsāktas netiešas darbības dalībniekiem.

Saskaņā ar jau minētajiem nosacījumiem tajā nosaka arī tādu juridisku vienību tiesības un pienākumus, kas kļūst par jau uzsāktas netiešas darbības dalībniekiem.

[1.a pārcelts no 18. panta 2. punkta]
  Par katru netiešo darbību, izņemot tās, kuras minētas 14. pantā,
  Komisija izstrādā dotāciju nolīgumu starp Kopienu un koordinatoru, kurš rīkojas dalībnieku vārdā,
  pamatojoties uz, izmantojot
  19. panta 7. punktā minētos paraugus
  un ņemot vērā attiecīgās finansēšanas shēmas īpatnības.

| 2. | Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā paredz, kuru Kopienas finanšu ieguldījuma daļu piešķirs, pamatojoties uz attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu, un kuru – pamatojoties uz vienotām likmēm (tostarp uz vienības pašizmaksas skalu) vai vienreizējiem maksājumiem. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā paredz, kuru Kopienas finanšu ieguldījuma daļu piešķirs, pamatojoties uz attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu, un kuru – pamatojoties uz vienotām likmēm (tostarp uz vienības pašizmaksas skalu) vai vienreizējiem maksājumiem.

| 2. | Attiecīgā gadījumā Dotāciju nolīgumā norāda darbības ilgumu, veicamo zinātnisko un tehnisko darbu, kopējo aprēķināto izmaksu budžetu un maksimālo
  kuru Kopienas finanšu ieguldījumu daļu
  netiešajā darbībā. piešķirs, pamatojoties uz attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu, un kuru – pamatojoties uz vienotām likmēm (tostarp uz vienības pašizmaksas skalu) vai vienreizējiem maksājumiem. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgā gadījumā Dotāciju nolīgumā norāda darbības ilgumu, veicamo zinātnisko un tehnisko darbu, kopējo aprēķināto izmaksu budžetu un maksimālo
  kuru Kopienas finanšu ieguldījumu daļu
  netiešajā darbībā. piešķirs, pamatojoties uz attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu, un kuru – pamatojoties uz vienotām likmēm (tostarp uz vienības pašizmaksas skalu) vai vienreizējiem maksājumiem.

| 3. | Dotāciju nolīgumā norāda, kādu konsorcija dalībnieku sastāva izmaiņu gadījumā nepieciešams iepriekš izsludināt konkursu. |
| --- | --- |

3.

Dotāciju nolīgumā norāda, kādu konsorcija dalībnieku sastāva izmaiņu gadījumā nepieciešams iepriekš izsludināt konkursu.

| 3. | Dotāciju nolīgumā norāda, kādu konsorcija dalībnieku sastāva izmaiņu gadījumā nepieciešams iepriekš izsludināt konkursu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dotāciju nolīgumā paredz regulāri Komisijai iesniegt progresa ziņojumus par attiecīgās netiešās darbības īstenošanu. |
| --- | --- |

4.

Dotāciju nolīgumā paredz regulāri Komisijai iesniegt progresa ziņojumus par attiecīgās netiešās darbības īstenošanu.

| 4. | Dotāciju nolīgumā paredz regulāri Komisijai iesniegt progresa ziņojumus par attiecīgās netiešās darbības īstenošanu un vajadzības gadījumā var paredzēt arī pārskatus, lai novērtētu attiecīgās netiešās darbības īstenošanu. |
| --- | --- |

4.

Dotāciju nolīgumā paredz regulāri Komisijai iesniegt progresa ziņojumus par attiecīgās netiešās darbības īstenošanu un vajadzības gadījumā var paredzēt arī pārskatus, lai novērtētu attiecīgās netiešās darbības īstenošanu.

56.

| 5. | Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu jauno zināšanu īpašumtiesību nodošanu trešai personai. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu jauno zināšanu īpašumtiesību nodošanu trešai personai.

| 5. | Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu jauno zināšanu īpašumtiesību nodošanu trešajai personai. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ja dotāciju nolīgumā paredzēts, ka dalībniekiem jāveic darbības trešo personu labā, dalībnieki to dara zināmu plašai sabiedrībai un attiecīgo trešo personu noteikšanu, novērtēšanu un atlasi veic pārredzami, taisnīgi un objektīvi. Dotāciju nolīgumā nosaka kritērijus šādu trešo personu atlasei, ja tas paredzēts darba programmā. Komisija saglabā tiesības izteikt iebildumus pret trešo personu atlasi. |
| --- | --- |

6.

Ja dotāciju nolīgumā paredzēts, ka dalībniekiem jāveic darbības trešo personu labā, dalībnieki to dara zināmu plašai sabiedrībai un attiecīgo trešo personu noteikšanu, novērtēšanu un atlasi veic pārredzami, taisnīgi un objektīvi. Dotāciju nolīgumā nosaka kritērijus šādu trešo personu atlasei, ja tas paredzēts darba programmā. Komisija saglabā tiesības izteikt iebildumus pret trešo personu atlasi.

| 7. | Komisija saskaņā ar šo regulu izstrādā dotāciju nolīguma paraugu. |
| --- | --- |

7.

Komisija saskaņā ar šo regulu izstrādā dotāciju nolīguma paraugu.

| 7. | Komisija saskaņā ar šo regulu izstrādā un pieņem dotāciju nolīguma paraugus atbilstoši katrai finansēšanas shēmai, kas minēta III pielikuma a) daļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu. |
| --- | --- |

7.

Komisija saskaņā ar šo regulu izstrādā un pieņem dotāciju nolīguma paraugus atbilstoši katrai finansēšanas shēmai, kas minēta III pielikuma a) daļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu.

| 8. | Dotāciju nolīguma paraugā atspoguļo principus, kas izklāstīti Eiropas Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā (11). Tajā attiecīgi ietver sinerģiju ar izglītību visos līmeņos, gatavību un spēju sekmēt dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus pētnieku aprindām, darbības, kuru mērķis ir palielināt sieviešu lomu pētniecībā, un pasākumus, kuru pamatā ir pētījuma sociāli ekonomiskie aspekti. |
| --- | --- |

8.

Dotāciju nolīguma paraugā atspoguļo principus, kas izklāstīti Eiropas Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā (11). Tajā attiecīgi ietver sinerģiju ar izglītību visos līmeņos, gatavību un spēju sekmēt dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus pētnieku aprindām, darbības, kuru mērķis ir palielināt sieviešu lomu pētniecībā, un pasākumus, kuru pamatā ir pētījuma sociāli ekonomiskie aspekti.

| 8. | Dotāciju nolīgumu paraugā atspoguļo principus, kas izklāstīti Eiropas Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā (11). Tajā attiecīgi ietver sinerģiju ar izglītību visos līmeņos, gatavību un spēju sekmēt dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus pētnieku aprindām, darbības, kuru mērķis ir palielināt sieviešu lomu pētniecībā, un pasākumus, kuru pamatā ir pētījuma sociāli ekonomiskie aspekti. |
| --- | --- |

8.

Dotāciju nolīgumu paraugā atspoguļo principus, kas izklāstīti Eiropas Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā (11). Tajā attiecīgi ietver sinerģiju ar izglītību visos līmeņos, gatavību un spēju sekmēt dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus pētnieku aprindām, darbības, kuru mērķis ir palielināt sieviešu lomu pētniecībā, un pasākumus, kuru pamatā ir pētījuma sociāli ekonomiskie aspekti.

[8.a pārcelts no 16. apsvēruma] Dotāciju nolīgumu paraugos kas noslēgti par katru darbību, jāparedz uzraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, pārbaudes uz vietas, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), saskaņā ar Padomes Regulās Nr. 2185/96
  , Nr.1073/99 un Nr.1074/99
  noteikto kārtību

19.

20. pants

Noteikumi par piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu

| 1. | Dotāciju nolīgumā nosaka attiecīgos dalībnieku pienākumus saistībā ar piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, ciktāl minētie pienākumi nav noteikti šajā regulā. |
| --- | --- |

1.

Dotāciju nolīgumā nosaka attiecīgos dalībnieku pienākumus saistībā ar piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, ciktāl minētie pienākumi nav noteikti šajā regulā.

| 1. | Dotāciju nolīgumā nosaka attiecīgos dalībnieku tiesības un pienākumus saistībā ar piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, ciktāl minētās tiesības un pienākumi nav noteikti šajā regulā. |
| --- | --- |

1.

Dotāciju nolīgumā nosaka attiecīgos dalībnieku tiesības un pienākumus saistībā ar piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, ciktāl minētās tiesības un pienākumi nav noteikti šajā regulā.

Šim nolūkam tajā paredz iesniegt Komisijai jauno zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plānu.

| 2. | Dotāciju nolīgumā var paredzēt nosacījumus, ar kādiem dalībnieki var iebilst pret tādu tehniskās darbības pārbaudi attiecībā uz jauno zināšanu izmantošanu un izplatīšanu, ko veic konkrēti Komisijas pilnvaroti pārstāvji. |
| --- | --- |

2.

Dotāciju nolīgumā var paredzēt nosacījumus, ar kādiem dalībnieki var iebilst pret tādu tehniskās darbības pārbaudi attiecībā uz jauno zināšanu izmantošanu un izplatīšanu, ko veic konkrēti Komisijas pilnvaroti pārstāvji.

21. pants

Noteikumi par nolīguma darbības izbeigšanu

Dotāciju nolīgumā paredz iemeslu tā darbības daļējai vai pilnīgai izbeigšanai, jo īpaši sakarā ar neatbilstību šai regulai, saistību neizpildi vai nolīguma laušanu, kā arī sekas dalībniekiem, ja kāds cits dalībnieks neievēro nolīguma saistības.

22. pants

Īpaši noteikumi

| 1. | Ja netiešas darbības veic esošu pētniecības infrastruktūru atbalstam un attiecīgā gadījumā arī jaunu pētniecības infrastruktūru atbalstam, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz konfidencialitāti, publicitāti un piekļuves tiesībām, kā arī saistībām, kas varētu ietekmēt infrastruktūras lietotājus. |
| --- | --- |

1.

Ja netiešas darbības veic esošu pētniecības infrastruktūru atbalstam un attiecīgā gadījumā arī jaunu pētniecības infrastruktūru atbalstam, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz konfidencialitāti, publicitāti un piekļuves tiesībām, kā arī saistībām, kas varētu ietekmēt infrastruktūras lietotājus.

| 2. | Ja netiešas darbības veic pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes atbalstam, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz konfidencialitāti, piekļuves tiesībām un saistībām, kas attiecas uz pētniekiem, kuri gūst labumu no minētas darbības. |
| --- | --- |

2.

Ja netiešas darbības veic pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes atbalstam, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz konfidencialitāti, piekļuves tiesībām un saistībām, kas attiecas uz pētniekiem, kuri gūst labumu no minētas darbības.

| 3. | Ja netiešas darbības veic drošības un kosmosa izpētes jomā, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus nosacījumus attiecībā uz konfidencialitāti, informācijas klasificēšanu, piekļuves tiesībām, jauno zināšanu īpašumtiesību nodošanu un to izmantošanu. |
| --- | --- |

3.

Ja netiešas darbības veic drošības un kosmosa izpētes jomā, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus nosacījumus attiecībā uz konfidencialitāti, informācijas klasificēšanu, piekļuves tiesībām, jauno zināšanu īpašumtiesību nodošanu un to izmantošanu.

| 4. | Attiecīgā gadījumā šādus īpašus noteikumus var iekļaut arī dotāciju nolīgumā, ko noslēdz par netiešām darbībām, kuras saistītas ar 3. punktā neminētiem drošības jautājumiem. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgā gadījumā šādus īpašus noteikumus var iekļaut arī dotāciju nolīgumā, ko noslēdz par netiešām darbībām, kuras saistītas ar 3. punktā neminētiem drošības jautājumiem.

[5.; pārcelts no 47. panta

  ]

  Ja tiek veikti
  progresīvās pētniecības
  pasākumi,
  dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus par
  dalībnieki aktīvi nodrošina jauno zināšanu izplatīšanu, ņemot vērā vajadzību aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības, ātras izplatīšanas priekšrocības, konfidencialitāti un dalībnieku likumīgās intereses
  .

23. pants

23. pants

45., 46., 47., 48., 49., 50.

Parakstīšana un pievienošanās

Parakstīšana un pievienošanās

  gadījumā, ja netiešajās darbībās


  ir vairāki partneri

Dotāciju nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad to parakstījis koordinators un Komisija.

[1.] Dotāciju nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad to parakstījis koordinators, kurš darbojas citu dalībnieku vārdā, un Komisija.

To piemēro katram dalībniekam, kas tam oficiāli pievienojies.

To piemēro katram dalībniekam, kas tam oficiāli pievienojies konsorcija nolīgumam.

[2.]

  [Izmaiņas konsorcija sastāvā var veikt ar Komisijas rakstisku piekrišanu saskaņā ar 26. panta 4. punktu.]

4. APAKŠIEDAĻA

KONSORCIJI

24. pants

51., 52.

Konsorcija nolīgumi

Ja vien uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus nav noteikts citādi, visas juridiskās vienības, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, sagatavo nolīgumu, še turpmāk “konsorcija nolīgums”, ar ko reglamentē:

[1.] Ja vien uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus nav paredzēts citādi, visas juridiskās vienības, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, noslēdz
  sagatavo nolīgumu, še turpmāk “konsorcija nolīgums”, ar ko reglamentē.
  .

Tas var noteikt netiešās darbības dalībniekiem papildu tiesības un pienākumus saskaņā ar subsīdiju nolīguma nosacījumiem,
  ar ko reglamentē:

| a) | konsorcija iekšējo organizāciju; |
| --- | --- |

a)

konsorcija iekšējo organizāciju;

| a) | konsorcija tiesisko pārstāvību un iekšējo organizāciju, konfidencialitātes nosacījumus un iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību, tostarp nosacījumus par jebkura dalībnieka izstāšanos, atcelšanu vai nomaiņu; |
| --- | --- |

a)

konsorcija tiesisko pārstāvību un iekšējo organizāciju, konfidencialitātes nosacījumus un iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību, tostarp nosacījumus par jebkura dalībnieka izstāšanos, atcelšanu vai nomaiņu;

| b) | Kopienas finanšu ieguldījuma sadali; |
| --- | --- |

b)

Kopienas finanšu ieguldījuma sadali;

| b) | aprēķināto budžeta izmaksu sadali, Kopienas finanšu ieguldījuma sadali; izmantoto subsīdiju veidus saskaņā ar 30. panta 1. punktu un noteikumiem par izmaksu paziņošanu un aprēķināšanu saskaņā ar 30. panta2). punktu; |
| --- | --- |

b)

aprēķināto budžeta izmaksu sadali, Kopienas finanšu ieguldījuma sadali; izmantoto subsīdiju veidus saskaņā ar 30. panta 1. punktu un noteikumiem par izmaksu paziņošanu un aprēķināšanu saskaņā ar 30. panta2). punktu;

| c) | papildu noteikumus par izplatīšanu un izmantošanu, tostarp attiecīgā gadījumā vienošanos par intelektuālā īpašuma tiesībām; |
| --- | --- |

c)

papildu noteikumus par izplatīšanu un izmantošanu, tostarp attiecīgā gadījumā vienošanos par intelektuālā īpašuma tiesībām;

| c) | papildu noteikumus par īpašuma tiesībām uz jaunām zināšanām, kuras rodas no netiešas darbības, šādu īpašumtiesību nodošanu, piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, tostarp attiecīgā gadījumā vienošanos par intelektuālā īpašuma tiesībām;. |
| --- | --- |

c)

papildu noteikumus par īpašuma tiesībām uz jaunām zināšanām, kuras rodas no netiešas darbības, šādu īpašumtiesību nodošanu, piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, tostarp attiecīgā gadījumā vienošanos par intelektuālā īpašuma tiesībām;.

| d) | iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību. |
| --- | --- |

d)

iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību.

| (d) | iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību. |
| --- | --- |

(d)

iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību.

[2.] Konsorcija nolīgums ir jānoslēdz starp visiem dalībniekiem, kuri vēlas piedalīties netiešajā darbībā, pirms koordinators ir parakstījis subsīdiju nolīgumu.

[3.] Saskaņā ar šo regulu Komisijai jāizveido konsorciju nolīgumu paraugi katrai no finansēšanas shēmām, kas minētas III pielikuma a) daļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu.

25. pants

45., 46., 47., 48., 49., 50.

Koordinators

| 1. | Juridiskās vienības, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, no sava vidus izraugās vienu, kas darbojas kā koordinators, lai tas saskaņā ar šo regulu, Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem un dotāciju nolīgumu veiktu šādus uzdevumus: |
| --- | --- |

1.

Juridiskās vienības, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, no sava vidus izraugās vienu, kas darbojas kā koordinators, lai tas saskaņā ar šo regulu, Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem un dotāciju nolīgumu veiktu šādus uzdevumus:

| 1. | Juridiskās vienības, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, no saviem darbiniekiem izraugās vienu, kas darbojas kā koordinatorus, lai tas saskaņā ar šo regulu, Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem un dotāciju nolīgumu veiktu šādus uzdevumus: |
| --- | --- |

1.

Juridiskās vienības, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, no saviem darbiniekiem izraugās vienu, kas darbojas kā koordinatorus, lai tas saskaņā ar šo regulu, Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem un dotāciju nolīgumu veiktu šādus uzdevumus:

| a) | nodrošinātu, ka dotāciju nolīgumā norādītās juridiskās vienības izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos dotāciju nolīgumam tā, kā tajā paredzēts; |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu, ka dotāciju nolīgumā norādītās juridiskās vienības izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos dotāciju nolīgumam tā, kā tajā paredzēts;

| a) | nodrošinātu, ka dotāciju nolīgumā norādītās juridiskās vienības, kuras piedalās netiešajā darbībā un konsorcija nolīgumā, pilda savas saistības saskaņā ar dotāciju nolīgumu un konsorcija nolīgumu, izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos dotāciju nolīgumam tā, kā tajā paredzēts; |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu, ka dotāciju nolīgumā norādītās juridiskās vienības, kuras piedalās netiešajā darbībā un konsorcija nolīgumā, pilda savas saistības saskaņā ar dotāciju nolīgumu un konsorcija nolīgumu, izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos dotāciju nolīgumam tā, kā tajā paredzēts;

| b) | saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu un sadalītu to; |
| --- | --- |

b)

saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu un sadalītu to;

| b) | saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu un sadalītu to saskaņā ar konsorcija nolīguma nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu un sadalītu to saskaņā ar konsorcija nolīguma nosacījumiem;

| c) | uzturētu kārtībā finanšu kontus, veiktu uzskaiti un informētu Komisiju par Kopienas finanšu ieguldījuma sadali saskaņā ar 36. pantu; |
| --- | --- |

c)

uzturētu kārtībā finanšu kontus, veiktu uzskaiti un informētu Komisiju par Kopienas finanšu ieguldījuma sadali saskaņā ar 36. pantu;

| c) | uzturētu kārtībā finanšu kontus, veiktu uzskaiti un informētu Komisiju par Kopienas finanšu ieguldījuma sadali saskaņā ar 24. panta b) apakšpunktu un 36. pantu; |
| --- | --- |

c)

uzturētu kārtībā finanšu kontus, veiktu uzskaiti un informētu Komisiju par Kopienas finanšu ieguldījuma sadali saskaņā ar 24. panta b) apakšpunktu un 36. pantu;

| d) | nodrošinātu efektīvu un korektu saziņu starp dalībniekiem un Komisiju. |
| --- | --- |

d)

nodrošinātu efektīvu un korektu saziņu starp dalībniekiem un Komisiju.

| d) | nodrošinātu efektīvu un korektu ziņošanu par zinātniskā un tehniskā darba progresu
  saziņu starp dalībniekiem un – saskaņā ar 19. panta 4. punktu) – Komisiju. |
| --- | --- |

d)

nodrošinātu efektīvu un korektu ziņošanu par zinātniskā un tehniskā darba progresu
  saziņu starp dalībniekiem un – saskaņā ar 19. panta 4. punktu) – Komisiju.

| e) | pārtrauktu juridisku vienību dalību, ja dalībnieks nepilda savas saistības saskaņā ar dotāciju nolīgumu vai konsorcija nolīgumu. |
| --- | --- |

e)

pārtrauktu juridisku vienību dalību, ja dalībnieks nepilda savas saistības saskaņā ar dotāciju nolīgumu vai konsorcija nolīgumu.

| 2. | Koordinatoru norāda dotāciju nolīgumā. |
| --- | --- |

2.

Koordinatoru norāda dotāciju nolīgumā.

| 2. | Koordinatoru norāda dotāciju
  konsorciju nolīgumā. |
| --- | --- |

2.

Koordinatoru norāda dotāciju
  konsorciju nolīgumā.

Jauna koordinatora iecelšanai vajadzīga Komisijas rakstiska piekrišana.

Jauna koordinatora iecelšanai vajadzīga Komisijas rakstiska piekrišana.

[3.] Ja tas paredzēts konsorciju nolīgumā, koordinators var nodot savas administratīvos un vadības darbības apakšuzņēmējam saskaņā ar 33. panta 4. punktu.

53.

26. pants

54., 55.

Izmaiņas konsorcijā

| 1. | Netiešas darbības dalībnieki var ierosināt jauna dalībnieka pievienošanos vai esoša dalībnieka izslēgšanu. |
| --- | --- |

1.

Netiešas darbības dalībnieki var ierosināt jauna dalībnieka pievienošanos vai esoša dalībnieka izslēgšanu.

| 1. | Netiešas darbības dalībnieki var piekrist
  ierosināt jauna dalībnieka pievienošanai vai izslēgt esošu dalībnieku izslēgšanu
  saskaņā ar attiecīgajiem konsorciju nolīguma noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Netiešas darbības dalībnieki var piekrist
  ierosināt jauna dalībnieka pievienošanai vai izslēgt esošu dalībnieku izslēgšanu
  saskaņā ar attiecīgajiem konsorciju nolīguma noteikumiem.

| 2. | Ikviena juridiska vienība, kas iesaistās jau uzsāktā darbībā, pievienojas dotāciju nolīgumam. |
| --- | --- |

2.

Ikviena juridiska vienība, kas iesaistās jau uzsāktā darbībā, pievienojas dotāciju nolīgumam.

| 2. | Ikviena juridiska vienība, kas iesaistās jau uzsāktā darbībā, pievienojas dotāciju nolīgumam un konsorciju nolīgumam. |
| --- | --- |

2.

Ikviena juridiska vienība, kas iesaistās jau uzsāktā darbībā, pievienojas dotāciju nolīgumam un konsorciju nolīgumam.

| 3. | Ja tas paredzēts dotāciju nolīgumā, konsorcijs izsludina konkursu un nodrošina tam plašu reklāmu, izmantojot specializētos informācijas nesējus, jo īpaši Septītās pamatprogrammas tīmekļa vietnes, nozaru presi un brošūras, kā arī valstu kontaktpunktus, ko informācijai un atbalstam izveidojušas dalībvalstis un asociētās valstis. |
| --- | --- |

3.

Ja tas paredzēts dotāciju nolīgumā, konsorcijs izsludina konkursu un nodrošina tam plašu reklāmu, izmantojot specializētos informācijas nesējus, jo īpaši Septītās pamatprogrammas tīmekļa vietnes, nozaru presi un brošūras, kā arī valstu kontaktpunktus, ko informācijai un atbalstam izveidojušas dalībvalstis un asociētās valstis.

| 3. | Ja tas paredzēts dotāciju nolīgumā, konsorcijs izsludina konkursu un nodrošina tam plašu reklāmu, izmantojot specializētos informācijas nesējus, jo īpaši Septītās pamatprogrammas tīmekļa vietnes, nozaru presi un brošūras, kā arī valstu kontaktpunktus, ko informācijai un atbalstam izveidojušas dalībvalstis un asociētās valstis. |
| --- | --- |

3.

55.

Konsorcijs izvērtē piedāvājumus atbilstīgi kritērijiem, kas bija spēkā attiecībā uz sākotnējo darbību, un kopīgi ar neatkarīgiem ekspertiem, kurus konsorcijs iecēlis saskaņā ar attiecīgi 15. pantā un 17. pantā izklāstītajiem principiem.

Konsorcijs izvērtē piedāvājumus atbilstīgi kritērijiem, kas bija spēkā attiecībā uz sākotnējo darbību, un kopīgi ar neatkarīgiem ekspertiem, kurus konsorcijs iecēlis saskaņā ar attiecīgi 15. pantā un 17. pantā izklāstītajiem principiem.

| 4. | Konsorcijs paziņo Komisijai par visām izmaiņām tā dalībnieku sastāvā, un Komisija var pret tām iebilst 45 dienu laikā pēc paziņojuma veikšanas. |
| --- | --- |

4.

Konsorcijs paziņo Komisijai par visām izmaiņām tā dalībnieku sastāvā, un Komisija var pret tām iebilst 45 dienu laikā pēc paziņojuma veikšanas.

| 4. | Konsorcijs paziņo Komisijai par visām izmaiņām tā dalībnieku sastāvā, un Komisija var pret tām iebilst 45 dienu laikā pēc paziņojuma veikšanas. |
| --- | --- |

4.

Konsorcijs paziņo Komisijai par visām izmaiņām tā dalībnieku sastāvā, un Komisija var pret tām iebilst 45 dienu laikā pēc paziņojuma veikšanas.

Izmaiņām konsorcija sastāvā, kas saistītas ar ierosinājumiem veikt citas izmaiņas dotāciju nolīgumā, kuras nav tieši saistītas ar izmaiņām konsorcija sastāvā, nepieciešama Komisijas rakstiska piekrišana.

[ Izmaiņām konsorcija sastāvā, kas saistītas ar ierosinājumiem veikt citas izmaiņas dotāciju nolīgumā, kuras nav tieši saistītas ar izmaiņām konsorcija sastāvā, nepieciešama Komisijas rakstiska piekrišana. ]

5. APAKŠIEDAĻA

ROGRAMMU UN NETIEŠO DARBĪBU UZRAUDZĪBA UN INFORMĀCIJAS PAZIŅOŠANA

27. pants

27. pants

39., 56.

Uzraudzība

Uzraudzība

  un pārbaude

Komisija uzrauga netiešo darbību īstenošanu, pamatojoties uz periodiskiem progresa ziņojumiem, ko iesniedz saskaņā ar 19. panta 4. punktu.

[1.] Komisija uzrauga netiešo darbību īstenošanu, pamatojoties uz periodiskiem progresa ziņojumiem, ko iesniedz saskaņā ar 19. panta 4. punktu.

Jo īpaši Komisija uzrauga jauno zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plāna īstenošanu, kas iesniegts saskaņā ar 20. panta 1. punkta otro daļu. Šim nolūkam Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kas iecelti saskaņā ar 17. pantu.

...

[2.] Komisija var veikt netiešo darbību pārbaudes periodiski vai pēc to pabeigšanas.

Šādas pārbaudes var arī veikt, lai noteiktu vai netiešā darbība ir jāpārtrauc saskaņā ar 18. panta 5. punktu.

Šim nolūkam Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kas iecelti saskaņā ar 17. pantu.

Šim nolūkam Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kas iecelti saskaņā ar 17. pantu

Komisija uzrauga Septītās pamatprogrammas, tās īpašo programmu un attiecīgā gadījumā iepriekšējo pamatprogrammu īstenošanu ar atbilstīgi 17. pantam ieceltu neatkarīgu ekspertu palīdzību. Papildus tā var izveidot atbilstīgi 17. pantam ieceltu neatkarīgu ekspertu grupas, lai tās sniegtu konsultācijas par Kopienas pētniecības politikas īstenošanu.

[3.]
  Komisija uzrauga Septītās pamatprogrammas, tās īpašo programmu un attiecīgā gadījumā iepriekšējo pamatprogrammu īstenošanu ar atbilstīgi 17. pantam ieceltu neatkarīgu ekspertu palīdzību. Papildus tā var izveidot atbilstīgi 17. pantam ieceltu neatkarīgu ekspertu grupas, lai tās sniegtu konsultēties ācijas par Kopienas pētniecības politikas īstenošanu.

[4. pārcelts no šā panta trešās daļas]
  Šim nolūkam Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kas iecelti saskaņā ar 17. pantu.

[5.] Komisija iesniedz komitejai, kuru veido dalībvalstu pārstāvji un kuru vada Komisija, uzraudzības darbību rezultātus saskaņā ar šā panta 1. un 3. punktu.

57.

[6.] Par to progresīvās pētniecības pasākumu pārraudzību, kurus finansē Eiropas pētniecības padome, ir atbildīga tās Zinātniskā padome vai arī kompetentas apakškomitejas.

56.

28. pants

Informācija, kas jādara pieejama

| 1. | Komisija pēc jebkuras dalībvalsts vai asociētās valsts pieprasījuma dara tai pieejamu jebkādu Komisijas rīcībā esošu noderīgu informāciju par jaunām zināšanām, kas gūtas, veicot pētījumus netiešas darbības ietvaros, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: |
| --- | --- |

1.

Komisija pēc jebkuras dalībvalsts vai asociētās valsts pieprasījuma dara tai pieejamu jebkādu Komisijas rīcībā esošu noderīgu informāciju par jaunām zināšanām, kas gūtas, veicot pētījumus netiešas darbības ietvaros, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | attiecīgā informācija ir saistīta ar sabiedrisko kārtību; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā informācija ir saistīta ar sabiedrisko kārtību;

| b) | dalībnieki nav norādījuši pamatotus un pietiekamus iemeslus attiecīgās informācijas neizpaušanai. |
| --- | --- |

b)

dalībnieki nav norādījuši pamatotus un pietiekamus iemeslus attiecīgās informācijas neizpaušanai.

| 2. | Informācijas nodošanu, ko veic atbilstīgi 1. punktam, nekādā gadījumā neuzskata par Komisijas vai dalībnieku tiesību vai pienākumu nodošanu informācijas saņēmējam. |
| --- | --- |

2.

Informācijas nodošanu, ko veic atbilstīgi 1. punktam, nekādā gadījumā neuzskata par Komisijas vai dalībnieku tiesību vai pienākumu nodošanu informācijas saņēmējam.

Tomēr saņēmējam ar šāda veida informāciju jārīkojas kā ar slepenu informāciju, izņemot gadījumus, ja tā kļūst publiski pieejama vai dalībnieki to publisko, vai arī tā darīta zināma Komisijai, nenorādot ierobežojumus attiecībā uz tās konfidencialitāti.

3. IEDAĻA

KOPIENAS FINANŠU IEGULDĪJUMS

1. APAKŠIEDAĻA

TIESĪBAS SAŅEMT FINANSĒJUMU UN DOTĀCIJU VEIDI

29. pants

Tiesības saņemt finansējumu

| 1. | Kopienas finanšu ieguldījumu var saņemt netiešām darbībām, kurās piedalās kāda no turpmāk minētajām juridiskajām vienībām: |
| --- | --- |

1.

Kopienas finanšu ieguldījumu var saņemt netiešām darbībām, kurās piedalās kāda no turpmāk minētajām juridiskajām vienībām:

| a) | juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī vai izveidota saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī vai izveidota saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem;

| b) | starptautiska Eiropas interešu organizācija; |
| --- | --- |

b)

starptautiska Eiropas interešu organizācija;

| c) | juridiska vienība, kas reģistrēta starptautiskās sadarbības partnervalstī. |
| --- | --- |

c)

juridiska vienība, kas reģistrēta starptautiskās sadarbības partnervalstī.

| 2. | Ja netiešā darbībā piedalās starptautiska organizācija, kas nav starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai juridiska vienība, kas reģistrēta trešā valstī, kura nav starptautiskās sadarbības partnervalsts, Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, ja izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

2.

Ja netiešā darbībā piedalās starptautiska organizācija, kas nav starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai juridiska vienība, kas reģistrēta trešā valstī, kura nav starptautiskās sadarbības partnervalsts, Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, ja izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | šāda iespēja paredzēta īpašajā programmā vai attiecīgajā darba programmā; |
| --- | --- |

a)

šāda iespēja paredzēta īpašajā programmā vai attiecīgajā darba programmā;

| b) | tas ir būtiski nepieciešams netiešās darbības veikšanai; |
| --- | --- |

b)

tas ir būtiski nepieciešams netiešās darbības veikšanai;

| c) | šāds finansējums ir paredzēts kādā divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienu un valsti, kurā reģistrēta attiecīgā juridiskā vienība. |
| --- | --- |

c)

šāds finansējums ir paredzēts kādā divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienu un valsti, kurā reģistrēta attiecīgā juridiskā vienība.

30. pants

Dotāciju veidi

3., 58., 59., 60., 61.

| 1. | Kopienas finanšu ieguldījumu dotācijās, kas norādītas Septītās pamatprogrammas III pielikuma a) daļā, piešķir, pamatojoties uz attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

1.

Kopienas finanšu ieguldījumu dotācijās, kas norādītas Septītās pamatprogrammas III pielikuma a) daļā, piešķir, pamatojoties uz attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu.

| 1. | Kopienas finanšu ieguldījumu dotācijās, kas norādītas Septītās pamatprogrammas III pielikuma a) daļā, veido
  piešķir, pamatojoties
  daļēja vai pilnīga attaisnoto izmaksu atlīdzināšana. |
| --- | --- |

1.

Kopienas finanšu ieguldījumu dotācijās, kas norādītas Septītās pamatprogrammas III pielikuma a) daļā, veido
  piešķir, pamatojoties
  daļēja vai pilnīga attaisnoto izmaksu atlīdzināšana.

Tomēr Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, arī piemērojot vienotas likmes finansējumu, tostarp vienības pašizmaksas skalu, vienreizējus maksājumus vai arī kombinējot attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu ar vienotās likmes finansējumu un vienreizējiem maksājumiem. Kopiena var sniegt finanšu ieguldījumu arī stipendiju vai naudas balvu veidā.

Tomēr Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, arī piemērojot vienotas likmes finansējumu, tostarp vienības pašizmaksas skalu, vienreizējus maksājumus vai arī kombinējot attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu ar vienotās likmes finansējumu un vienreizējiem maksājumiem. Kopiena var sniegt finanšu ieguldījumu arī stipendiju vai naudas balvu veidā.

Vienreizējus maksājumus par netiešām darbībām kopā var izmantot darbību koordinēšanai, atbalsta un mācību pasākumiem, kā arī pētnieku karjeras attīstībai.

60.

Kopiena var sniegt finanšu ieguldījumu arī stipendiju vai naudas balvu veidā.

Kopiena var sniegt finanšu ieguldījumu arī stipendiju vai naudas balvu veidā.

| 2. | Kopienas finanšu ieguldījumu aprēķina, ņemot vērā netiešās darbības kopējās izmaksas, tādējādi tas pamatojas uz katra dalībnieka paziņotajām izmaksām. |
| --- | --- |

2.

Kopienas finanšu ieguldījumu aprēķina, ņemot vērā netiešās darbības kopējās izmaksas, tādējādi tas pamatojas uz katra dalībnieka paziņotajām izmaksām.

| 2. | Maksimālo Kopienas finanšu ieguldījumu netiešajā darbībā
  nosaka
  aprēķina, ņemot vērā netiešās darbības kopējās izmaksas,
  tādējādi tas
  saskaņā ar katra dalībnieka veiktajām darbībām un pamatojoties uz paziņotajām
  katram dalībniekam aprēķinātajām budžeta izmaksām. |
| --- | --- |

2.

Maksimālo Kopienas finanšu ieguldījumu netiešajā darbībā
  nosaka
  aprēķina, ņemot vērā netiešās darbības kopējās izmaksas,
  tādējādi tas
  saskaņā ar katra dalībnieka veiktajām darbībām un pamatojoties uz paziņotajām
  katram dalībniekam aprēķinātajām budžeta izmaksām.

61.

31. pants

Attaisnoto izmaksu atlīdzināšana

| 1. | Dotācijas līdzfinansē no dalībnieku budžeta. |
| --- | --- |

1.

Dotācijas līdzfinansē no dalībnieku budžeta.

| 1. | Netiešām darbībām piešķirtās dotācijas no Komisijas budžeta līdzfinansē no dalībnieku budžeta. |
| --- | --- |

1.

Netiešām darbībām piešķirtās dotācijas no Komisijas budžeta līdzfinansē no dalībnieku budžeta.

Kopienas finanšu ieguldījumus attaisnoto izmaksu atlīdzināšanai nevar būt darbības peļņas avots.

Kopienas finanšu ieguldījums attaisnoto izmaksu atlīdzināšanai nevar būt darbības peļņas avots. Katra dalībnieka līmenī ir jānosaka, vai tas ir vai nav peļņas avots.

62.

| 2. | Aprēķinot dotācijas maksājumu, ņem vērā ieņēmumus pasākuma īstenošanas beigās. |
| --- | --- |

2.

Aprēķinot dotācijas maksājumu, ņem vērā ieņēmumus pasākuma īstenošanas beigās.

| 2. | Aprēķinot dotācijas maksājumu, ņem vērā ieņēmumus pasākuma īstenošanas beigās saskaņā ar 33. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

2.

Aprēķinot dotācijas maksājumu, ņem vērā ieņēmumus pasākuma īstenošanas beigās saskaņā ar 33. panta 5. punktu.

| 3. | Lai netiešas darbības īstenošanas laikā radušās izmaksas uzskatītu par attaisnotām, tām jāatbilst šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

3.

Lai netiešas darbības īstenošanas laikā radušās izmaksas uzskatītu par attaisnotām, tām jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| 3. | Lai netiešas darbības īstenošanas laikā radušās katra dalībnieka izmaksas uzskatītu par attaisnotām, tām jāatbilst šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

3.

Lai netiešas darbības īstenošanas laikā radušās katra dalībnieka izmaksas uzskatītu par attaisnotām, tām jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tām jābūt faktiskām; |
| --- | --- |

a)

tām jābūt faktiskām;

| b) | tām jārodas darbības laikā, izņemot izmaksas saistībā ar gala ziņojumiem, ja tādi paredzēti dotāciju nolīgumā; |
| --- | --- |

b)

tām jārodas darbības laikā, izņemot izmaksas saistībā ar gala ziņojumiem, ja tādi paredzēti dotāciju nolīgumā;

| c) | tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem un dalībnieku praksei un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem; |
| --- | --- |

c)

tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem un dalībnieku praksei un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem;

| c) | tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem tajā valstī, kurā juridiskā vienība ir izveidota, un dalībnieku izmaksu grāmatvedības praksei, un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem; |
| --- | --- |

c)

tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem tajā valstī, kurā juridiskā vienība ir izveidota, un dalībnieku izmaksu grāmatvedības praksei, un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem;

63., 65.

| d) | tām jābūt reģistrētām dalībnieka grāmatvedībā, izmaksātām, kā arī – trešās personas ieguldījuma gadījumā – reģistrētām trešās personas grāmatvedībā; |
| --- | --- |

d)

tām jābūt reģistrētām dalībnieka grāmatvedībā, izmaksātām, kā arī – trešās personas ieguldījuma gadījumā – reģistrētām trešās personas grāmatvedībā;

| d) | tām jābūt reģistrētām dalībnieka grāmatvedībā, un
  izmaksātām, kā arī – trešās personas ieguldījuma gadījumā – reģistrētām trešās personas grāmatvedībā; |
| --- | --- |

d)

tām jābūt reģistrētām dalībnieka grāmatvedībā, un
  izmaksātām, kā arī – trešās personas ieguldījuma gadījumā – reģistrētām trešās personas grāmatvedībā;

| e) | tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Kopienas projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) un d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

e)

tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Kopienas projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) un d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

| e) | tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši atgūstami
  skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Kopienas projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) un d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

e)

tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši atgūstami
  skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Kopienas projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) un d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

64.

Šā punkta a) apakšpunkta nolūkā var izmantot vidējās personāla izmaksas, ja tās atbilst dalībnieka vadības principiem un grāmatvedības praksei un īpaši neatšķiras no faktiskajām izmaksām.

Šā punkta a) apakšpunkta nolūkā var izmantot vidējās personāla izmaksas, ja tās atbilst dalībnieka vadības principiem un grāmatvedības praksei un īpaši neatšķiras no faktiskajām izmaksām.

32. pants

32. pants

66., 67., 68., 69., 70.

Tiešās attaisnotās izmaksas un netiešās attaisnotās izmaksas

Tiešās

  attaisnotās izmaksas

  un netiešās

  attaisnotās

  izmaksas

| 1. | Attaisnotās izmaksas veido izmaksas, kas tieši saistītas ar attiecīgo darbību, še turpmāk “tiešās attaisnotās izmaksas”, un attiecīgā gadījumā izmaksas, kas nav tieši saistītas ar attiecīgo darbību, bet radušās tiešā saistībā ar darbības tiešajām attaisnotajām izmaksām, še turpmāk “netiešās attaisnotās izmaksas”. |
| --- | --- |

1.

Attaisnotās izmaksas veido izmaksas, kas tieši saistītas ar attiecīgo darbību, še turpmāk “tiešās attaisnotās izmaksas”, un attiecīgā gadījumā izmaksas, kas nav tieši saistītas ar attiecīgo darbību, bet radušās tiešā saistībā ar darbības tiešajām attaisnotajām izmaksām, še turpmāk “netiešās attaisnotās izmaksas”.

[1a.] Tiešās izmaksas var būt personāla, komandējumu, uzturēšanās un citas īpašās izmaksas.

67.

[1.b] Personāla izmaksas ietver atalgojumu un citas saistītas izmaksas par personālu, kuru tieši nodarbina dalībnieks.

Tās apmaksā saskaņā ar dalībnieka pierakstiem par netiešajā darbībā faktiski izmantoto laiku .

Dalībniekam var atlīdzināt vidējās izmaksas vai vienības apmērus īpašām personāla kategorijām, ar nosacījumu, ka to nosaka saskaņā ar parasto izmaksu grāmatvedības praksi.

[1.c] Komandējumu un uzturēšanās izmaksas personālam, kas ir iesaistīts netiešajā darbībā, aprēķina kā faktiskās veiktās izmaksas vai pēc vienības apmēriem, ar nosacījumu, ka to nosaka saskaņā ar dalībnieka parasto izmaksu grāmatvedības praksi vai pamatojoties uz Komisijas noteiktajiem vienības apmēriem.

[1.d] Citas īpašās izmaksas, tostarp ilglietojams aprīkojums, lietotāju maksas, patēriņa preces, ir atļautas tikai tad, ja tās ir noteiktas dotāciju nolīgumā.

| 2. | Netiešo attaisnoto izmaksu segšanai dalībnieks var izvēlēties vienotu likmi no viņa kopējām tiešajām attaisnotajām izmaksām, izņemot viņa tiešās attaisnotās apakšlīgumu izmaksas. |
| --- | --- |

2.

Netiešo attaisnoto izmaksu segšanai dalībnieks var izvēlēties vienotu likmi no viņa kopējām tiešajām attaisnotajām izmaksām, izņemot viņa tiešās attaisnotās apakšlīgumu izmaksas.

| 2. | Netiešo attaisnoto izmaksu segšanai dalībnieks var pieprasīt faktisko izmaksu apmaksu vai var izvēlēties vienotu likmi no viņa kopējām tiešajām attaisnotajām personāla izmaksām, izņemot viņa tiešās attaisnotās apakšlīgumu izmaksas,
  ar nosacījumu, ka tas ir noteikts saskaņā ar parasto izmaksu grāmatvedības praksi. |
| --- | --- |

2.

Netiešo attaisnoto izmaksu segšanai dalībnieks var pieprasīt faktisko izmaksu apmaksu vai var izvēlēties vienotu likmi no viņa kopējām tiešajām attaisnotajām personāla izmaksām, izņemot viņa tiešās attaisnotās apakšlīgumu izmaksas,
  ar nosacījumu, ka tas ir noteikts saskaņā ar parasto izmaksu grāmatvedības praksi.

68., 69., 70.

| 3. | Dotāciju nolīgumā var paredzēt, ka netiešās attaisnotās izmaksas atlīdzina līdz noteiktam maksimālajam procentuālajam īpatsvaram no tiešajām attaisnotajām izmaksām, neiekļaujot tiešās attaisnotās apakšlīguma izmaksas; jo īpaši tas attiecas uz koordinācijas un atbalsta pasākumiem, un attiecīgā gadījumā – uz pasākumiem pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei. |
| --- | --- |

3.

Dotāciju nolīgumā var paredzēt, ka netiešās attaisnotās izmaksas atlīdzina līdz noteiktam maksimālajam procentuālajam īpatsvaram no tiešajām attaisnotajām izmaksām, neiekļaujot tiešās attaisnotās apakšlīguma izmaksas; jo īpaši tas attiecas uz koordinācijas un atbalsta pasākumiem, un attiecīgā gadījumā – uz pasākumiem pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

| 3. | Dotāciju nolīgumā var paredzēt, ka netiešās attaisnotās izmaksas atlīdzina līdz noteiktam maksimālajam procentuālajam īpatsvaram no tiešajām attaisnotajām personāla izmaksām, neiekļaujot tiešās attaisnotās apakšlīguma izmaksas; jo īpaši tas attiecas uz koordinācijas un atbalsta pasākumiem, un attiecīgā gadījumā – uz pasākumiem pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei. |
| --- | --- |

3.

Dotāciju nolīgumā var paredzēt, ka netiešās attaisnotās izmaksas atlīdzina līdz noteiktam maksimālajam procentuālajam īpatsvaram no tiešajām attaisnotajām personāla izmaksām, neiekļaujot tiešās attaisnotās apakšlīguma izmaksas; jo īpaši tas attiecas uz koordinācijas un atbalsta pasākumiem, un attiecīgā gadījumā – uz pasākumiem pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

68.

33. pants

3., 71., 72., 73.

Finansējuma maksimālais apmērs

| 1. | Kopienas finanšu ieguldījums pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumos var sasniegt līdz 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām. |
| --- | --- |

1.

Kopienas finanšu ieguldījums pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumos var sasniegt līdz 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

Tomēr tas var sasniegt arī līdz 75 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, ja minētos pasākumus veic sabiedriskas organizācijas, vidējās un augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas vai MVU.

71., 72.

| 2. | Kopienas finanšu ieguldījums demonstrējumu pasākumos var sasniegt līdz 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām. |
| --- | --- |

2.

Kopienas finanšu ieguldījums demonstrējumu pasākumos var sasniegt līdz 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

| 3. | Kopienas finanšu ieguldījums pasākumos, kas veikti progresīvās pētniecības darbību, koordinācijas un atbalsta pasākumu, kā arī pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes pasākumu atbalstam, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām. |
| --- | --- |

3.

Kopienas finanšu ieguldījums pasākumos, kas veikti progresīvās pētniecības darbību, koordinācijas un atbalsta pasākumu, kā arī pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes pasākumu atbalstam, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

| 4. | Kopienas finanšu ieguldījums pārvaldībai, revīzijas sertifikātiem un citiem pasākumiem, kas nav minēti 1., 2. un 3. punktā, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām. |
| --- | --- |

4.

Kopienas finanšu ieguldījums pārvaldībai, revīzijas sertifikātiem un citiem pasākumiem, kas nav minēti 1., 2. un 3. punktā, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

| 4. | Kopienas finanšu ieguldījums pārvaldības darbībās (ietverot revīzijas sertifikātus) un mācību pasākumiem darbībās
  un citām darbībām
  , uz kurām neattiecas finansēšanas shēma mācībām un pētnieku karjeras attīstībai, koordinēšanai, tīkla nodrošināšanai un izplatīšanai
  un citiem pasākumiem, kas nav minēti 1., 2. un 3. punktā, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām. |
| --- | --- |

4.

Kopienas finanšu ieguldījums pārvaldības darbībās (ietverot revīzijas sertifikātus) un mācību pasākumiem darbībās
  un citām darbībām
  , uz kurām neattiecas finansēšanas shēma mācībām un pētnieku karjeras attīstībai, koordinēšanai, tīkla nodrošināšanai un izplatīšanai
  un citiem pasākumiem, kas nav minēti 1., 2. un 3. punktā, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

73.

Pārējie pasākumi, kas minēti šā punkta pirmajā daļā, cita starpā ietver mācības tādos pasākumos, kas nav iekļauti pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes, koordinācijas, tīklu veidošanas un izplatīšanas finansēšanas shēmā.

Pārējie pasākumi, kas minēti šā punkta pirmajā daļā, cita starpā ietver mācības tādos pasākumos, kas nav iekļauti pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes, koordinācijas, tīklu veidošanas un izplatīšanas finansēšanas shēmā.

| 5. | Lai noteiktu Kopienas finanšu ieguldījumu, šā panta 1. līdz 4. punktā nolūkos ņem vērā attaisnotās izmaksas, atskaitot no tām ieņēmumus. |
| --- | --- |

5.

Lai noteiktu Kopienas finanšu ieguldījumu, šā panta 1. līdz 4. punktā nolūkos ņem vērā attaisnotās izmaksas, atskaitot no tām ieņēmumus.

| 5. | Lai noteiktu Kopienas finanšu ieguldījumu, šā panta 1. līdz 4. punktā nolūkos ņem vērā attaisnotās izmaksas un , atskaitot no tām ieņēmumus. |
| --- | --- |

5.

Lai noteiktu Kopienas finanšu ieguldījumu, šā panta 1. līdz 4. punktā nolūkos ņem vērā attaisnotās izmaksas un , atskaitot no tām ieņēmumus.

| 6. | Netiešām darbībām, kuras pilnībā finansē, izmantojot vienotas likmes finansējumu vai vienreizējus maksājumus, attiecīgi piemēro 1. līdz 5. punktu |
| --- | --- |

6.

Netiešām darbībām, kuras pilnībā finansē, izmantojot vienotas likmes finansējumu vai vienreizējus maksājumus, attiecīgi piemēro 1. līdz 5. punktu

| 6. | Netiešām darbībām, kuras pilnībā finansē, izmantojot vienotas likmes finansējumu vai vienreizējus maksājumus, attiecīgi piemēro 1. līdz 5. punktu. |
| --- | --- |

6.

34. pants

34. pants

74.

Pārskats un attaisnoto izmaksu revīzija

Pārskats un

  attaisnoto

  izmaksas

  u revīzija

| 1. | Komisijai iesniedz periodiskus pārskatus par attaisnotajām izmaksām, finanšu procentiem, kas iegūti no iepriekšējas finansēšanas, un ieņēmumiem saistībā ar attiecīgo netiešo darbību; attiecīgā gadījumā tos apliecina ar revīzijas sertifikātu atbilstīgi Finanšu regulai un tās īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Komisijai iesniedz periodiskus pārskatus par attaisnotajām izmaksām, finanšu procentiem, kas iegūti no iepriekšējas finansēšanas, un ieņēmumiem saistībā ar attiecīgo netiešo darbību; attiecīgā gadījumā tos apliecina ar revīzijas sertifikātu atbilstīgi Finanšu regulai un tās īstenošanas noteikumiem.

| 1. | Visas
  Komisijai iesniedz periodiskus pārskatus par attaisnotajām izmaksas
  ām, finanšu procenti, kas iegūti no iepriekšējas finansēšanas, un ieņēmumiem, kuri attiecas uz
  saistībā ar attiecīgo netiešo darbību; periodiski ir jāiesniedz Komisijai attiecīgā gadījumā tos apliecina ar revīzijas sertifikātu atbilstīgi Finanšu regulai un tās īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Visas
  Komisijai iesniedz periodiskus pārskatus par attaisnotajām izmaksas
  ām, finanšu procenti, kas iegūti no iepriekšējas finansēšanas, un ieņēmumiem, kuri attiecas uz
  saistībā ar attiecīgo netiešo darbību; periodiski ir jāiesniedz Komisijai attiecīgā gadījumā tos apliecina ar revīzijas sertifikātu atbilstīgi Finanšu regulai un tās īstenošanas noteikumiem.

Ja saistībā ar attiecīgo pasākumu tiek saņemts līdzfinansējums, par to ziņo Komisijai un attiecīgā gadījumā apliecina pasākuma beigās.

Ja saistībā ar attiecīgo pasākumu tiek saņemts līdzfinansējums, par to ziņo Komisijai un attiecīgā gadījumā apliecina pasākuma beigās.

| 2. | Ja darbību veic sabiedriskas iestādes, pētniecības organizācijas un augstākās un vidējās izglītības iestādes, 1. punktā paredzēto revīzijas sertifikātu var izsniegt kompetenta valsts amatpersona. |
| --- | --- |

2.

Ja darbību veic sabiedriskas iestādes, pētniecības organizācijas un augstākās un vidējās izglītības iestādes, 1. punktā paredzēto revīzijas sertifikātu var izsniegt kompetenta valsts amatpersona.

| 2. | Ja darbību veic sabiedriskas iestādes, pētniecības organizācijas un augstākās un vidējās izglītības iestādes, 1. punktā paredzēto revīzijas sertifikātu var izsniegt kompetenta valsts amatpersona. |
| --- | --- |

2.

34.a pants

69., 75., 76., 77.

Revīzijas sertifikāti

[1.] Paziņotajām izmaksām ir jābūt apliecinātām saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem.

[2.] Saskaņā ar šo regulu un dotāciju nolīguma noteikumiem revīzijas sertifikātiem ir jāapliecina, ka:

75.

| a) | dalībnieka pieprasītās izmaksas ir attaisnotas; |
| --- | --- |

a)

dalībnieka pieprasītās izmaksas ir attaisnotas;

| b) | izmaksas, iepriekšējas finansēšanas procenti un ieņēmumi ir pareizi noteikti, un tos pamato attiecīgi apstiprinoši dokumenti. |
| --- | --- |

b)

izmaksas, iepriekšējas finansēšanas procenti un ieņēmumi ir pareizi noteikti, un tos pamato attiecīgi apstiprinoši dokumenti.

[3.] Revīzijas sertifikātus sniedz ārējs revidents vai arī – valsts iestāžu gadījumā – kompetents valsts ierēdnis.

Ārējam revidentam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas 1984. gada 10. aprīļa 8. Padomes Direktīvā 84/253/EEK. Kompetenta valsts ierēdņa atbilstību nosaka valsts tiesību akti un attiecīgās iestādes.

Ārējam revidentam vai arī – valsts iestāžu gadījumā – kompetentam valsts ierēdnim, sniedzot revīzijas sertifikātu, revidenta izvēlē ir jābūt neatkarīgam.

76.

[4.] Komisijai ir tiesības piekļūt šos revīzijas sertifikātus apstiprinošiem dokumentiem.

77.

35. pants

35. pants

59., 78., 79.

Izcilības tīkli

Izcilības tīkli

| 1. | Ja vien darba programmā nav noteikts citādi, Kopienas finanšu ieguldījumu izcilības tīklos veic vienreizēja maksājuma veidā, ko aprēķina atkarībā no izcilības tīklā iesaistīto pētnieku skaita un pasākuma ilguma. |
| --- | --- |

1.

Ja vien darba programmā nav noteikts citādi, Kopienas finanšu ieguldījumu izcilības tīklos veic vienreizēja maksājuma veidā, ko aprēķina atkarībā no izcilības tīklā iesaistīto pētnieku skaita un pasākuma ilguma.

| 1. | Ja vien darba programmā nav noteikts citādi, Kopienas finanšu ieguldījumu izcilības tīklos veic vienreizēja maksājuma veidā, ko aprēķina atkarībā no izcilības tīklā iesaistīto pētnieku skaita un pasākuma ilguma. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atbilstīgi 1. punktam piešķirto vienreizējo maksājumu vienības vērtība ir EUR 23 500 vienam pētniekam gadā. |
| --- | --- |

2.

Atbilstīgi 1. punktam piešķirto vienreizējo maksājumu vienības vērtība ir EUR 23 500 vienam pētniekam gadā.

| 2. | Atbilstīgi 1. punktam piešķirto vienreizējo maksājumu vienības vērtība ir EUR 23 500 vienam pētniekam gadā. |
| --- | --- |

2.

Komisija pielāgo minēto summu saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem.

Komisija pielāgo minēto summu saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem.

| 3. | Darba programmā nosaka minimālo dalībnieku skaitu un attiecīgā gadījumā arī pētnieku maksimālo skaitu, ko var izmantot par pamatu, atbilstīgi 1. punktam aprēķinot vienreizējā maksājuma maksimālo apjomu. Tomēr attiecīgā gadījumā pasākumā var piedalīties dalībnieki, kuru līdzdalība pārsniedz augšējās robežas, kas izmantotas finanšu ieguldījuma noteikšanai. |
| --- | --- |

3.

Darba programmā nosaka minimālo dalībnieku skaitu un attiecīgā gadījumā arī pētnieku maksimālo skaitu, ko var izmantot par pamatu, atbilstīgi 1. punktam aprēķinot vienreizējā maksājuma maksimālo apjomu. Tomēr attiecīgā gadījumā pasākumā var piedalīties dalībnieki, kuru līdzdalība pārsniedz augšējās robežas, kas izmantotas finanšu ieguldījuma noteikšanai.

| 3. | Darba programmā nosaka minimālo dalībnieku skaitu un attiecīgā gadījumā arī pētnieku maksimālo skaitu, ko var izmantot par pamatu, atbilstīgi 1. punktam aprēķinot vienreizējā maksājuma maksimālo apjomu. Tomēr attiecīgā gadījumā pasākumā var piedalīties dalībnieki, kuru līdzdalība pārsniedz augšējās robežas, kas izmantotas finanšu ieguldījuma noteikšanai. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Saskaņā ar 1. punktu piešķirtās vienreizējo maksājumu summas izmaksā periodiski pa daļām. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar 1. punktu piešķirtās vienreizējo maksājumu summas izmaksā periodiski pa daļām.

| 4. | Saskaņā ar 1. punktu piešķirtās vienreizējo maksājumu summas izmaksā periodiski pa daļām. |
| --- | --- |

4.

Minētos periodiskos daļu maksājumus veic atbilstīgi kopīgas darbības programmas pakāpeniskas īstenošanas novērtējumam, nosakot pētniecības resursu un spēju integrāciju, ņemot vērā ar konsorciju saskaņotos un dotāciju nolīgumā izklāstītos rādītājus.

Minētos periodiskos daļu maksājumus veic atbilstīgi kopīgas darbības programmas pakāpeniskas īstenošanas novērtējumam, nosakot pētniecības resursu un spēju integrāciju, ņemot vērā ar konsorciju saskaņotos un dotāciju nolīgumā izklāstītos rādītājus.

2. APAKŠIEDAĻA

MAKSĀJUMI, SADALE, ATGŪŠANA UN GARANTIJAS

36. pants

Maksājumi un sadale

| 1. | Kopienas finanšu ieguldījumu dalībniekiem izmaksā ar koordinatora starpniecību. |
| --- | --- |

1.

Kopienas finanšu ieguldījumu dalībniekiem izmaksā ar koordinatora starpniecību.

| 2. | Koordinators veic uzskaiti, lai jebkurā laikā būtu iespējams noskaidrot, cik liela Kopienas līdzekļu daļa ir piešķirta katram dalībniekam. |
| --- | --- |

2.

Koordinators veic uzskaiti, lai jebkurā laikā būtu iespējams noskaidrot, cik liela Kopienas līdzekļu daļa ir piešķirta katram dalībniekam.

Koordinators pēc pieprasījuma dara šo informāciju zināmu Komisijai.

37. pants

Atgūšana

Komisija saskaņā ar Finanšu regulu var pieņemt lēmumu par atgūšanu.

38. pants

38. pants

3., 80., 81.

Ieturētās summas riska novēršanai

Ieturētās summas riska novēršanai

| 1. | Atkarībā no riska pakāpes, kas saistās ar Kopienai piekritīgo summu neatgūšanu, Komisija var ieturēt nelielu daļu no katram netiešās darbības dalībniekam piešķirtā Kopienas finanšu ieguldījuma, lai segtu tai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši netiešās darbības dalībnieki, kuri nepilda savas saistības. |
| --- | --- |

1.

Atkarībā no riska pakāpes, kas saistās ar Kopienai piekritīgo summu neatgūšanu, Komisija var ieturēt nelielu daļu no katram netiešās darbības dalībniekam piešķirtā Kopienas finanšu ieguldījuma, lai segtu tai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši netiešās darbības dalībnieki, kuri nepilda savas saistības.

| 1. | Atkarībā no riska pakāpes, kas saistās ar Kopienai piekritīgo summu neatgūšanu, Komisija var ieturēt nelielu daļu no katram netiešās darbības dalībniekam piešķirtā Kopienas finanšu ieguldījuma, lai segtu tai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši netiešās darbības dalībnieki, kuri nepilda savas saistības. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šā panta 1. punktu nepiemēro: |
| --- | --- |

2.

Šā panta 1. punktu nepiemēro:

| 2. | Šā panta 1. punktu nepiemēro: |
| --- | --- |

2.

| a) | sabiedriskām iestādēm, juridiskām vienībām, kuru līdzdalību netiešā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, kā arī augstākās un vidējās izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

a)

sabiedriskām iestādēm, juridiskām vienībām, kuru līdzdalību netiešā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, kā arī augstākās un vidējās izglītības iestādēm;

| (a) | sabiedriskām iestādēm, juridiskām vienībām, kuru līdzdalību netiešā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, kā arī augstākās un vidējās izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

(a)

sabiedriskām iestādēm, juridiskām vienībām, kuru līdzdalību netiešā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, kā arī augstākās un vidējās izglītības iestādēm;

| b) | dalībniekiem pasākumos pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes atbalstam, progresīvās pētniecības pasākumos, pasākumos konkrētu grupu vajadzībām, izņemot darbības MVU labā. |
| --- | --- |

b)

dalībniekiem pasākumos pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes atbalstam, progresīvās pētniecības pasākumos, pasākumos konkrētu grupu vajadzībām, izņemot darbības MVU labā.

| (b) | dalībniekiem pasākumos pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes atbalstam, progresīvās pētniecības pasākumos, pasākumos konkrētu grupu vajadzībām, izņemot darbības MVU labā. |
| --- | --- |

(b)

dalībniekiem pasākumos pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes atbalstam, progresīvās pētniecības pasākumos, pasākumos konkrētu grupu vajadzībām, izņemot darbības MVU labā.

Katrs a) un b) apakšpunktā minētais dalībnieks pats ir atbildīgs par saviem parādiem.

Katrs a) un b) apakšpunktā minētais dalībnieks pats ir atbildīgs par saviem parādiem.

| 3. | Ieturētās summas veido ieņēmumus, kas Septītajai pamatprogrammai piešķirti Finanšu regulas 18. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

3.

Ieturētās summas veido ieņēmumus, kas Septītajai pamatprogrammai piešķirti Finanšu regulas 18. panta 2. punkta nozīmē.

| |
| --- |

3.

| 3. | Ieturētās summas veido ieņēmumus, kas Septītajai pamatprogrammai piešķirti Finanšu regulas 18. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

| 4. | Pamatprogrammas darbībai beidzoties, veic novērtējumu, lai noteiktu atlikto risku segšanai vajadzīgās summas. Visas summas, kas pārsniedz minētās, atmaksā pamatprogrammai, un tās veido īpašiem mērķiem iezīmētus ieņēmumus. |
| --- | --- |

4.

Pamatprogrammas darbībai beidzoties, veic novērtējumu, lai noteiktu atlikto risku segšanai vajadzīgās summas. Visas summas, kas pārsniedz minētās, atmaksā pamatprogrammai, un tās veido īpašiem mērķiem iezīmētus ieņēmumus.

| 4. | Pamatprogrammas darbībai beidzoties, veic novērtējumu, lai noteiktu atlikto risku segšanai vajadzīgās summas. Visas summas, kas pārsniedz minētās, atmaksā pamatprogrammai, un tās veido īpašiem mērķiem iezīmētus ieņēmumus. |
| --- | --- |

4.

III NODAĻA

Izplatīšana, izmantošana un piekļuves tiesības

1. IEDAĻA

JAUNAS ZINĀŠANAS

1. APAKŠIEDAĻA

ĪPAŠUMTIESĪBAS

39. pants

Īpašumtiesības uz jaunām zināšanām

| 1. | Jaunas zināšanas ir Kopienas īpašums šādos gadījumos: |
| --- | --- |

1.

Jaunas zināšanas ir Kopienas īpašums šādos gadījumos:

| a) | koordinācijas un atbalsta pasākumi, ko veido pirkums vai pakalpojums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu; |
| --- | --- |

a)

koordinācijas un atbalsta pasākumi, ko veido pirkums vai pakalpojums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu;

| a) | koordinācijas un atbalsta pasākumi, ko veido preču pirkums vai pakalpojumi, koreglamentē Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu; |
| --- | --- |

a)

koordinācijas un atbalsta pasākumi, ko veido preču pirkums vai pakalpojumi, koreglamentē Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu;

| b) | koordinācijas un atbalsta pasākumi, kas saistīti ar neatkarīgiem ekspertiem. |
| --- | --- |

b)

koordinācijas un atbalsta pasākumi, kas saistīti ar neatkarīgiem ekspertiem.

| 2. | Jaunas zināšanas, kas iegūtas darbā, kurš veikts 1. punktā neminētās netiešās darbībās, ir to dalībnieku īpašums, kas veikuši darbu, kurā gūtas šīs jaunās zināšanas. |
| --- | --- |

2.

Jaunas zināšanas, kas iegūtas darbā, kurš veikts 1. punktā neminētās netiešās darbībās, ir to dalībnieku īpašums, kas veikuši darbu, kurā gūtas šīs jaunās zināšanas.

| 3. | Ja dalībnieka darbinieki vai personāls, kas strādā viņa labā, ir tiesīgi pretendēt uz jaunām zināšanām, dalībnieks nodrošina iespēju izmantot šīs tiesības veidā, kas nav pretrunā ar dotāciju nolīgumā noteiktajām saistībām. |
| --- | --- |

3.

Ja dalībnieka darbinieki vai personāls, kas strādā viņa labā, ir tiesīgi pretendēt uz jaunām zināšanām, dalībnieks nodrošina iespēju izmantot šīs tiesības veidā, kas nav pretrunā ar dotāciju nolīgumā noteiktajām saistībām.

40. pants

83.

Kopīgas īpašumtiesības uz jaunām zināšanām

| 1. | Ja vairāki dalībnieki ir kopīgi veikuši darbu, radot jaunas zināšanas, un ja viņu attiecīgo darba daļu nav iespējams precīzi nodalīt, tad šīs jaunās zināšanas ir viņu kopīpašums. |
| --- | --- |

1.

Ja vairāki dalībnieki ir kopīgi veikuši darbu, radot jaunas zināšanas, un ja viņu attiecīgo darba daļu nav iespējams precīzi nodalīt, tad šīs jaunās zināšanas ir viņu kopīpašums.

| 1. | Ja vairāki dalībnieki ir kopīgi veikuši darbu, radot jaunas zināšanas, un ja viņu attiecīgo darba daļu nav iespējams precīzi nodalīt, tad šīs jaunās zināšanas ir viņu kopīpašums.

  Šādos gadījumos iesaistītajiem dalībniekiem ir jānoslēdz kopīpašuma nolīgums, kas nosaka kopīpašuma sadali un izmantošanas nosacījumus. |
| --- | --- |

1.

Ja vairāki dalībnieki ir kopīgi veikuši darbu, radot jaunas zināšanas, un ja viņu attiecīgo darba daļu nav iespējams precīzi nodalīt, tad šīs jaunās zināšanas ir viņu kopīpašums.

Šādos gadījumos iesaistītajiem dalībniekiem ir jānoslēdz kopīpašuma nolīgums, kas nosaka kopīpašuma sadali un izmantošanas nosacījumus.

| 2. | Ja nav noslēgts kopīpašuma nolīgums attiecībā uz minētā kopīpašuma piešķiršanu un izmantošanas nosacījumiem, katrs no līdzīpašniekiem ir tiesīgs piešķirt trešām personām ekskluzīvas licences bez tiesībām izsniegt apakšlicences saskaņā ar šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

2.

Ja nav noslēgts kopīpašuma nolīgums attiecībā uz minētā kopīpašuma piešķiršanu un izmantošanas nosacījumiem, katrs no līdzīpašniekiem ir tiesīgs piešķirt trešām personām ekskluzīvas licences bez tiesībām izsniegt apakšlicences saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| 2. | Ja netiešas darbības dalībnieki nav noslēguši šādu kopīpašuma nolīgumu attiecībā uz minētā kopīpašuma piešķiršanu un izmantošanas nosacījumiem, katrs no līdzīpašniekiem ir tiesīgs piešķirt trešajām personām ekskluzīvas licences bez tiesībām izsniegt apakšlicences, saskaņā ar šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

2.

Ja netiešas darbības dalībnieki nav noslēguši šādu kopīpašuma nolīgumu attiecībā uz minētā kopīpašuma piešķiršanu un izmantošanas nosacījumiem, katrs no līdzīpašniekiem ir tiesīgs piešķirt trešajām personām ekskluzīvas licences bez tiesībām izsniegt apakšlicences, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | par to iepriekš jāinformē pārējie līdzīpašnieki; |
| --- | --- |

a)

par to iepriekš jāinformē pārējie līdzīpašnieki;

| (a) | par to iepriekš jā
  informē pārējosie līdzīpašniekus. |
| --- | --- |

(a)

par to iepriekš jā
  informē pārējosie līdzīpašniekus.

| b) | pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un saprātīga atlīdzība. |
| --- | --- |

b)

pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un saprātīga atlīdzība.

| (b) | pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un saprātīga atlīdzība. |
| --- | --- |

(b)

pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un saprātīga atlīdzība.

[3.] Komisijai ir jāsagatavo kopīpašuma nolīguma paraugs saskaņā ar šo regulu.

41. pants

Konkrētu grupu īpašumtiesības uz jaunām zināšanām

| | Ja pasākumus veic konkrētu grupu vajadzībām, nepiemēro 39. panta 2. punktu un 40. panta 1. punktu. Šādos gadījumos jaunas zināšanas ir to dalībnieku kopīpašums, kuri ir tās konkrētās grupas locekļi, kuras vajadzībām veic pasākumu, ja vien minētie dalībnieki nav vienojušies citādi. |
| --- | --- |

Ja pasākumus veic konkrētu grupu vajadzībām, nepiemēro 39. panta 2. punktu un 40. panta 1. punktu. Šādos gadījumos jaunas zināšanas ir to dalībnieku kopīpašums, kuri ir tās konkrētās grupas locekļi, kuras vajadzībām veic pasākumu, ja vien minētie dalībnieki nav vienojušies citādi.

Ja pasākumus veic to konkrēto grupu vajadzībām, kuras minētas III pielikuma a) daļas 6. iedaļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu, nepiemēro 39. panta 2. punktu un 40. panta 1. punktu. Šādos gadījumos jaunas zināšanas ir to dalībnieku kopīpašums, kuri ir tās konkrētās grupas locekļi, kuras vajadzībām veic pasākumu, ja vien minētie dalībnieki nav vienojušies citādi.

Ja jauno zināšanu īpašnieki nav minētās grupas locekļi, viņi nodrošina, ka grupa saņem tiesības uz jaunajām zināšanām, kas vajadzīgas, lai izmantotu un izplatītu šīs zināšanas saskaņā ar dotāciju nolikuma tehnisko pielikumu.

Ja jauno zināšanu īpašnieki nav minētās grupas locekļi, viņi nodrošina, ka grupa saņem ekskluzīvas tiesības uz jaunajām zināšanām, kas vajadzīgas, lai izmantotu un izplatītu šīs zināšanas saskaņā ar dotāciju nolikuma tehnisko pielikumu.

42. pants

82., 84.

Jauno zināšanu nodošana

Jauno zināšanu

  īpašumtiesību un piekļuves tiesību

  nodošana

| 1. | Ja dalībnieks nodod īpašumtiesības uz jaunajām zināšanām, tas nodod pēctecim arī savas saistības, jo īpaši tās, kas attiecas uz piekļuves tiesību piešķiršanu, jauno zināšanu izplatīšanu un izmantošanu atbilstīgi dotāciju nolīgumam. |
| --- | --- |

1.

Ja dalībnieks nodod īpašumtiesības uz jaunajām zināšanām, tas nodod pēctecim arī savas saistības, jo īpaši tās, kas attiecas uz piekļuves tiesību piešķiršanu, jauno zināšanu izplatīšanu un izmantošanu atbilstīgi dotāciju nolīgumam.

| 1. | Ja dalībnieks nodod īpašumtiesības uz jaunajām zināšanām, tas nodod pēctecim arī savas saistības, jo īpaši tās, kas attiecas uz piekļuves tiesību piešķiršanu, jauno zināšanu izplatīšanu un izmantošanu atbilstīgi šai regulai, dotāciju nolīgumam un konsorcija nolīgumam. |
| --- | --- |

1.

Ja dalībnieks nodod īpašumtiesības uz jaunajām zināšanām, tas nodod pēctecim arī savas saistības, jo īpaši tās, kas attiecas uz piekļuves tiesību piešķiršanu, jauno zināšanu izplatīšanu un izmantošanu atbilstīgi šai regulai, dotāciju nolīgumam un konsorcija nolīgumam.

[1.a] Dalībnieku saistītām vienībām, kuras veic darbu, kas veido šīs jaunās zināšanas, arī ir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām, ja sasaistītā sabiedrība ir:

| a) | reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī; |
| --- | --- |

a)

reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī;

| b) | sniedz atbilstošas piekļuves tiesības jebkurām tai piederošām iepriekšējām zināšanām, kuras ir nepieciešamas jauno zināšanu pielietošanai; |
| --- | --- |

b)

sniedz atbilstošas piekļuves tiesības jebkurām tai piederošām iepriekšējām zināšanām, kuras ir nepieciešamas jauno zināšanu pielietošanai;

| c) | atbilst konfidencialitātes nosacījumiem saskaņā ar 3. pantu. |
| --- | --- |

c)

atbilst konfidencialitātes nosacījumiem saskaņā ar 3. pantu.

| 2. | Atbilstīgi savam pienākumam ievērot konfidencialitāti dalībnieks, ja tam jānodod piekļuves tiesības, iepriekš par to paziņo citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem, sniedzot pietiekamu informāciju par jauno zināšanu nākamo īpašnieku, lai citi dalībnieki varētu izmantot savas piekļuves tiesības atbilstīgi dotāciju nolīgumam. |
| --- | --- |

2.

Atbilstīgi savam pienākumam ievērot konfidencialitāti dalībnieks, ja tam jānodod piekļuves tiesības, iepriekš par to paziņo citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem, sniedzot pietiekamu informāciju par jauno zināšanu nākamo īpašnieku, lai citi dalībnieki varētu izmantot savas piekļuves tiesības atbilstīgi dotāciju nolīgumam.

| 2. | Atbilstīgi savam pienākumam ievērot konfidencialitāti
  Ja dalībnieks, ja tam
  jānodod piekļuves tiesības, iepriekš par to paziņo citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem, sniedzot pietiekamu informāciju par jauno pārņēmēju
  zināšanu nākamo īpašnieku, lai citi dalībnieki varētu izmantot savas piekļuves tiesības atbilstīgi dotāciju nolīgumam. |
| --- | --- |

2.

Atbilstīgi savam pienākumam ievērot konfidencialitāti
  Ja dalībnieks, ja tam
  jānodod piekļuves tiesības, iepriekš par to paziņo citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem, sniedzot pietiekamu informāciju par jauno pārņēmēju
  zināšanu nākamo īpašnieku, lai citi dalībnieki varētu izmantot savas piekļuves tiesības atbilstīgi dotāciju nolīgumam.

Tomēr citi dalībnieki, rakstiski vienojoties, var atteikties no savām tiesībām saņemt iepriekšēju individuālu paziņojumu gadījumos, kad viens dalībnieks nodod savas īpašumtiesības īpaši noteiktai trešai personai.

Tomēr citi dalībnieki, rakstiski vienojoties, var atteikties no savām tiesībām saņemt iepriekšēju individuālu paziņojumu gadījumos,
  kad viens dalībnieks nodod savas īpašumtiesības īpaši noteiktai trešajai personai.

[2.a] Nav nepieciešama iepriekšēja paziņošana citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem [viena] gada laikā pēc:

| a) | netiešās darbības pabeigšanas, vai |
| --- | --- |

a)

netiešās darbības pabeigšanas, vai

| b) | attiecīgo jauno zināšanu īpašnieka dalības pārtraukšanas. |
| --- | --- |

b)

attiecīgo jauno zināšanu īpašnieka dalības pārtraukšanas.

| 3. | Saņemot paziņojumu saskaņā ar 2. punkta pirmo daļu, pārējie dalībnieki var iebilst pret jebkādu īpašumtiesību nodošanu, pamatojot to tādējādi, ka šāda nodošana neatgriezeniski ietekmēs viņu piekļuves tiesības. |
| --- | --- |

3.

Saņemot paziņojumu saskaņā ar 2. punkta pirmo daļu, pārējie dalībnieki var iebilst pret jebkādu īpašumtiesību nodošanu, pamatojot to tādējādi, ka šāda nodošana neatgriezeniski ietekmēs viņu piekļuves tiesības.

| 3. | Saņemot paziņojumu saskaņā ar šā panta 2. punkta pirmo daļu, jebkuri citi
  pārējie dalībnieki var iebilst pret jebkādu īpašumtiesību nodošanu, pamatojot to tādējādi, ka šāda nodošana neatgriezeniski ietekmēs viņu piekļuves tiesības. |
| --- | --- |

3.

Saņemot paziņojumu saskaņā ar šā panta 2. punkta pirmo daļu, jebkuri citi
  pārējie dalībnieki var iebilst pret jebkādu īpašumtiesību nodošanu, pamatojot to tādējādi, ka šāda nodošana neatgriezeniski ietekmēs viņu piekļuves tiesības.

Ja pārējie dalībnieki uzskatāmi parāda, ka viņu tiesības tiks neatgriezeniski ietekmētas, paredzētā nodošana nenotiek, līdz attiecīgie dalībnieki panāk savstarpēju vienošanos.

Ja citi
  pārējie dalībnieki uzskatāmi parāda, ka viņu tiesības tiks neatgriezeniski ietekmētas, paredzētā nodošana nenotiek, līdz attiecīgie dalībnieki panāk savstarpēju vienošanos.

| 4. | Attiecīgā gadījumā, iekļaujot dotāciju nolīgumā papildu prasību, nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu īpašumtiesību nodošanu trešai personai. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgā gadījumā, iekļaujot dotāciju nolīgumā papildu prasību, nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu īpašumtiesību nodošanu trešai personai.

| 4. | Attiecīgā gadījumā, iekļaujot dotāciju nolīgumā papildu prasību, nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu īpašumtiesību vai piekļuves tiesību jaunajām zināšanām nodošanu trešajai personai, kas nav reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgā gadījumā, iekļaujot dotāciju nolīgumā papildu prasību, nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu īpašumtiesību vai piekļuves tiesību jaunajām zināšanām nodošanu trešajai personai, kas nav reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī.

43. pants

84.

Eiropas konkurētspējas un ētisko principu saglabāšana

Komisija var iebilst pret to, ka juridiskai vienībai, kas izveidota ar Septīto pamatprogrammu nesaistītā trešā valstī, nodod īpašumtiesības uz jaunām zināšanām vai piešķir ekskluzīvu licenci attiecībā uz jaunām zināšanām, ja tā uzskata, ka tas nav saskaņā ar Eiropas ekonomikas konkurētspējas attīstīšanas interesēm vai nav saderīgs ar ētiskajiem principiem.

Saskaņā ar šīs regulas 42. panta 4. punktu Komisija var iebilst pret to, ka trešajām personām
  juridiskai vienībai, kas nav reģistrētas dalībvalstī vai asociētā valstī
  izveidota ar Septīto pamatprogrammu nesaistītā trešā valstī, nodod īpašumtiesības uz jaunām zināšanām vai piešķir ekskluzīvu licenci attiecībā uz jaunām zināšanām, ja tā uzskata, ka tas nav saskaņā ar Eiropas ekonomikas konkurētspējas attīstīšanas interesēm vai nav saderīgs ar ētiskajiem principiem.

Šādos gadījumos īpašumtiesību nodošana vai ekskluzīvas licences piešķiršana nenotiek, ja vien Komisija nepārliecinās, ka tiks nodrošināta atbilstīga aizsardzība.

2. APAKŠIEDAĻA

AIZSARDZĪBA, PUBLICĒŠANA, IZPLATĪŠANA UN IZMANTOŠANA

44. pants

Jauno zināšanu aizsardzība

| 1. | Ja jaunās zināšanas ir iespējams izmantot industriāli vai komerciāli, to īpašniekam jānodrošina to pienācīga un efektīva aizsardzība saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās netiešās darbības dalībnieku likumīgās intereses, jo īpaši komerciālās intereses. |
| --- | --- |

1.

Ja jaunās zināšanas ir iespējams izmantot industriāli vai komerciāli, to īpašniekam jānodrošina to pienācīga un efektīva aizsardzība saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās netiešās darbības dalībnieku likumīgās intereses, jo īpaši komerciālās intereses.

Ja dalībnieks atsaucas uz savām likumīgajām interesēm, viņam jebkurā gadījumā jāpierāda, ka viņam var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums.

Ja dalībnieks atsaucas uz savām likumīgajām interesēm, viņam jebkurā gadījumā jāpierāda, ka viņam var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums.

| 2. | Ja jauno zināšanu īpašnieks neaizsargā savā īpašumā esošās jaunās zināšanas un nenodod tās citam dalībniekam saskaņā ar 42. panta 1. un 2. punktu, nekādas izplatīšanas darbības nevar veikt, kamēr par to nav informēta Komisija. |
| --- | --- |

2.

Ja jauno zināšanu īpašnieks neaizsargā savā īpašumā esošās jaunās zināšanas un nenodod tās citam dalībniekam saskaņā ar 42. panta 1. un 2. punktu, nekādas izplatīšanas darbības nevar veikt, kamēr par to nav informēta Komisija.

Šādos gadījumos Komisija ar attiecīgā dalībnieka piekrišanu var pārņemt īpašumtiesības uz šīm jaunajām zināšanām un veikt pasākumus to adekvātai un efektīvai aizsardzībai. Attiecīgais dalībnieks var nedot piekrišanu tikai tad, ja viņš var uzskatāmi parādīt, ka viņa likumīgajām interesēm var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums.

Šādos gadījumos Komisija ar attiecīgā dalībnieka piekrišanu var pārņemt īpašumtiesības uz šīm jaunajām zināšanām un veikt pasākumus to adekvātai un efektīvai aizsardzībai. Attiecīgais dalībnieks var nedot piekrišanu tikai tad, ja viņš var uzskatāmi parādīt, ka viņa likumīgajām interesēm var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums.

45. pants

Kopienas finansiāla atbalsta apliecinājums

Visās publikācijās, dalībnieka vai viņa vārdā iesniegtos patentu pieteikumos, vai kā citādi veicot jauno zināšanu izplatīšanu, tekstā iekļauj apliecinājumu, ka attiecīgās jaunās zināšanas radītas ar Kopienas finansiāla atbalsta palīdzību.

Apliecinājuma nosacījumus paredz dotāciju nolīgumā.

46. pants

Izmantošana un izplatīšana

| 1. | Dalībnieks izmanto savā īpašumā esošās jaunās zināšanas vai arī nodrošina to izmantošanu. |
| --- | --- |

1.

Dalībnieks izmanto savā īpašumā esošās jaunās zināšanas vai arī nodrošina to izmantošanu.

82.

| 2. | Katrs dalībnieks nodrošina, ka viņa īpašumā esošās jaunās zināšanas tiek iespējami ātri izplatītas. Ja dalībnieks šādi nerīkojas, Komisija var veikt minēto zināšanu izplatīšanu. |
| --- | --- |

2.

Katrs dalībnieks nodrošina, ka viņa īpašumā esošās jaunās zināšanas tiek iespējami ātri izplatītas. Ja dalībnieks šādi nerīkojas, Komisija var veikt minēto zināšanu izplatīšanu.

| 2. | Katrs dalībnieks nodrošina, ka viņa īpašumā esošās jaunās zināšanas tiek iespējami ātri izplatītas. Ja dalībnieks šādi nerīkojas, Komisija var veikt minēto zināšanu izplatīšanu. |
| --- | --- |

2.

Katrs dalībnieks nodrošina, ka viņa īpašumā esošās jaunās zināšanas tiek iespējami ātri izplatītas. Ja dalībnieks šādi nerīkojas, Komisija var veikt minēto zināšanu izplatīšanu.

| 3. | Izplatīšanas pasākumi ir saderīgi ar intelektuālā īpašuma tiesībām, konfidencialitāti un jauno zināšanu īpašnieka likumīgajām interesēm. |
| --- | --- |

3.

Izplatīšanas pasākumi ir saderīgi ar intelektuālā īpašuma tiesībām, konfidencialitāti un jauno zināšanu īpašnieka likumīgajām interesēm.

| 3. | Izplatīšanas pasākumi ir saderīgi ar intelektuālā īpašuma tiesībām, konfidencialitātes saistībām un jauno zināšanu īpašnieka likumīgajām interesēm attiecībā uz aizsardzību vai potenciālo jauno zināšanu aizsardzību. |
| --- | --- |

3.

Izplatīšanas pasākumi ir saderīgi ar intelektuālā īpašuma tiesībām, konfidencialitātes saistībām un jauno zināšanu īpašnieka likumīgajām interesēm attiecībā uz aizsardzību vai potenciālo jauno zināšanu aizsardzību.

| 4. | Pirms ikviena izplatīšanas pasākuma par to informē pārējos attiecīgos dalībniekus. |
| --- | --- |

4.

Pirms ikviena izplatīšanas pasākuma par to informē pārējos attiecīgos dalībniekus.

Pēc paziņojuma saņemšanas ikviens no šiem dalībniekiem var iebilst, ja viņš uzskata, ka tā likumīgām interesēm, kas saistītas ar jaunajām zināšanām, var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums. Šādos gadījumos izplatīšanas pasākums nevar notikt, ja vien netiek veikti atbilstīgi pasākumi likumīgo interešu aizsardzībai.

Pēc paziņojuma saņemšanas ikviens no šiem dalībniekiem var iebilst tāda perioda laikā, par kuru dalībnieki ir vienojušies savā konsorcija nolīgumā vai jebkurā citā nolīgumā, ja viņš uzskata, ka tā likumīgām interesēm, kas saistītas ar jaunajām zināšanām vai iepriekš uzkrātām zināšanām, var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums. Šādos gadījumos izplatīšanas pasākums nevar notikt, ja vien netiek veikti atbilstīgi pasākumi likumīgo interešu aizsardzībai.

47. pants

47. pants

Izplatīšana saistībā ar progresīvās pētniecības pasākumiem

Izplatīšana saistībā ar progresīvās pētniecības pasākumiem

Ja tiek veikti progresīvās pētniecības pasākumi, dalībnieki aktīvi nodrošina jauno zināšanu izplatīšanu, ņemot vērā vajadzību aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības, ātras izplatīšanas priekšrocības, konfidencialitāti un dalībnieku likumīgās intereses.

[pārcelts uz 22. panta 5. punktu]
  Ja tiek veikti progresīvās pētniecības pasākumi, dalībnieki aktīvi nodrošina jauno zināšanu izplatīšanu, ņemot vērā vajadzību aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības, ātras izplatīšanas priekšrocības, konfidencialitāti un dalībnieku likumīgās intereses.

2. IEDAĻA

PIEKĻUVES TIESĪBAS IEPRIEKŠ UZKRĀTĀM ZINĀŠANĀM UN JAUNĀM ZINĀŠANĀM

48. pants

85.

Iepriekš uzkrātās zināšanas

Dalībnieki, rakstiski vienojoties, var noteikt, kādas iepriekš uzkrātās zināšanas vajadzīgas netiešai darbībai, un attiecīgā gadījumā liegt piekļuvi konkrētām iepriekš uzkrātām zināšanām.

Dalībnieki, rakstiski vienojoties, konsorcija līgumā var noteikt, kādas iepriekš uzkrātās zināšanas vajadzīgas netiešai darbībai, un attiecīgā gadījumā liegt piekļuvi konkrētām iepriekš uzkrātām zināšanām.

49. pants

82., 86.

Principi

| 1. | Visi pieprasījumi par piekļuves tiesībām iesniedzami rakstiski. |
| --- | --- |

1.

Visi pieprasījumi par piekļuves tiesībām iesniedzami rakstiski.

| 1. |
| --- |

1.

[

  1.a] Piekļuves tiesības saskaņā ar 50., 51. un 52. pantu uzskata par piešķirtām dalībniekiem un to saistītām juridiskām vienībām tad, ja:

| a) | šīs vienības piešķir abpusējas piekļuves tiesības visiem dalībniekiem un to saistītām vienībām; |
| --- | --- |

a)

šīs vienības piešķir abpusējas piekļuves tiesības visiem dalībniekiem un to saistītām vienībām;

| b) | šīs saistītās vienības veic visus pienākumus attiecībā uz Komisiju un citiem dalībniekiem saskaņā ar šo regulu, dotāciju nolīgumu, konsorcija nolīgumu un citu rakstisku dalībnieku vienošanos. |
| --- | --- |

b)

šīs saistītās vienības veic visus pienākumus attiecībā uz Komisiju un citiem dalībniekiem saskaņā ar šo regulu, dotāciju nolīgumu, konsorcija nolīgumu un citu rakstisku dalībnieku vienošanos.

| 2. | Ja vien jauno zināšanu vai iepriekš uzkrāto zināšanu īpašnieks nav piekritis citiem nosacījumiem, piekļuves tiesības neietver tiesības izdot apakšlicences. |
| --- | --- |

2.

Ja vien jauno zināšanu vai iepriekš uzkrāto zināšanu īpašnieks nav piekritis citiem nosacījumiem, piekļuves tiesības neietver tiesības izdot apakšlicences.

| 3. | Ekskluzīvas licences attiecībā uz jaunajām zināšanām un iepriekš uzkrātajām zināšanām var piešķirt, ja visi attiecīgie dalībnieki rakstveidā apliecina atteikšanos no savām piekļuves tiesībām. |
| --- | --- |

3.

Ekskluzīvas licences attiecībā uz jaunajām zināšanām un iepriekš uzkrātajām zināšanām var piešķirt, ja visi attiecīgie dalībnieki rakstveidā apliecina atteikšanos no savām piekļuves tiesībām.

| 4. | Neskarot 3. punktā noteikto, jebkuru nolīgumu, kurā paredzēts nodot jauno zināšanu vai iepriekš uzkrāto zināšanu piekļuves tiesības dalībniekiem vai trešām personām, sagatavo tā, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāta citu dalībnieku iespēja iegūt piekļuves tiesības. |
| --- | --- |

4.

Neskarot 3. punktā noteikto, jebkuru nolīgumu, kurā paredzēts nodot jauno zināšanu vai iepriekš uzkrāto zināšanu piekļuves tiesības dalībniekiem vai trešām personām, sagatavo tā, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāta citu dalībnieku iespēja iegūt piekļuves tiesības.

| 5. | Vienas darbības dalībnieki pēc iespējas drīzāk informē viens otru par jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz iepriekš uzkrāto zināšanu piekļuves tiesību piešķiršanu vai jebkādiem citiem ierobežojumiem, kas varētu ievērojami ietekmēt piekļuves tiesību piešķiršanu. |
| --- | --- |

5.

Vienas darbības dalībnieki pēc iespējas drīzāk informē viens otru par jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz iepriekš uzkrāto zināšanu piekļuves tiesību piešķiršanu vai jebkādiem citiem ierobežojumiem, kas varētu ievērojami ietekmēt piekļuves tiesību piešķiršanu.

| 6. | Ja dalībnieks izbeidz savu līdzdalību netiešā darbībā, tas nekādā ziņā neietekmē viņa pienākumu piešķirt piekļuves tiesības pārējiem tās pašas darbības dalībniekiem atbilstīgi dotāciju nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem un noteikumiem. |
| --- | --- |

6.

Ja dalībnieks izbeidz savu līdzdalību netiešā darbībā, tas nekādā ziņā neietekmē viņa pienākumu piešķirt piekļuves tiesības pārējiem tās pašas darbības dalībniekiem atbilstīgi dotāciju nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem un noteikumiem.

50. pants

82.

Piekļuves tiesības, lai īstenotu netiešas darbības

| 1. | Piekļuves tiesības jaunajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem piešķir, ja nepieciešams nodrošināt, ka šie dalībnieki var veikt viņu darbu attiecīgās netiešās darbības ietvaros. |
| --- | --- |

1.

Piekļuves tiesības jaunajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem piešķir, ja nepieciešams nodrošināt, ka šie dalībnieki var veikt viņu darbu attiecīgās netiešās darbības ietvaros.

| 1. | Piekļuves tiesības jaunajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem un to saistītajām vienībām piešķir, ja nepieciešams nodrošināt, ka šie dalībnieki var veikt viņu darbu attiecīgās netiešās darbības ietvaros. |
| --- | --- |

1.

Piekļuves tiesības jaunajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem un to saistītajām vienībām piešķir, ja nepieciešams nodrošināt, ka šie dalībnieki var veikt viņu darbu attiecīgās netiešās darbības ietvaros.

Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības.

| 2. | Piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem piešķir, ja nepieciešams nodrošināt, ka šie dalībnieki var veikt viņu darbu attiecīgās netiešās darbības ietvaros, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības. |
| --- | --- |

2.

Piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem piešķir, ja nepieciešams nodrošināt, ka šie dalībnieki var veikt viņu darbu attiecīgās netiešās darbības ietvaros, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības.

| 2. | Piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem un to saistītajām vienībām piešķir, ja nepieciešams nodrošināt, ka šie dalībnieki var veikt viņu darbu attiecīgās netiešās darbības ietvaros, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības. |
| --- | --- |

2.

Piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem un to saistītajām vienībām piešķir, ja nepieciešams nodrošināt, ka šie dalībnieki var veikt viņu darbu attiecīgās netiešās darbības ietvaros, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības.

Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības, ja vien visi dalībnieki pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam nav vienojušies citādi.

Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības, ja vien visi dalībnieki konsorciju nolīgumā
  pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam nav vienojušies citādi.

Tomēr PTA darbību veicēji piekļuves tiesības iepriekš uzkrātām zināšanām piešķir bez atlīdzības.

51. pants

Piekļuves tiesības, lai izmantotu zināšanas

| 1. | Vienas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai. |
| --- | --- |

1.

Vienas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai.

| 1. | Vienas netiešās darbības dalībniekiem un to saistītajām vienībām ir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām, ja
  tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai.. |
| --- | --- |

1.

Vienas netiešās darbības dalībniekiem un to saistītajām vienībām ir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām, ja
  tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai..

Šādas piekļuves tiesības piešķir saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības.

Šādas piekļuves tiesības piešķir saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības, ja vien nav konsorciju nolīgumā nav noteikts citādi.

| 2. | Vienas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības. |
| --- | --- |

2.

Vienas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības.

| 2. | Vienas netiešās darbības dalībniekiem un to saistītajām vienībām ir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu, kuras tiek veidotas netiešās darbības rezultātā, izmantošanai, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks un tā saistītās vienības ir tiesīgas piešķirt piekļuves tiesības. |
| --- | --- |

2.

Vienas netiešās darbības dalībniekiem un to saistītajām vienībām ir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu, kuras tiek veidotas netiešās darbības rezultātā, izmantošanai, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks un tā saistītās vienības ir tiesīgas piešķirt piekļuves tiesības.

Šādas piekļuves tiesības piešķir saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības.

Šādas piekļuves tiesības piešķir saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības
  saskaņā ar konsorciju nolīguma nosacījumiem.

| 3. | Pieprasījumu 1. un 2. punktā minēto piekļuves tiesību saņemšanai var iesniegt vienu gadu pēc kāda no šādiem notikumiem: |
| --- | --- |

3.

Pieprasījumu 1. un 2. punktā minēto piekļuves tiesību saņemšanai var iesniegt vienu gadu pēc kāda no šādiem notikumiem:

| 3. | Pieprasījumu šā panta 1. un 2. punktā minēto piekļuves tiesību saņemšanai var iesniegt [vienu] gadu pēc kāda no šādiem notikumiem: |
| --- | --- |

3.

Pieprasījumu šā panta 1. un 2. punktā minēto piekļuves tiesību saņemšanai var iesniegt [vienu] gadu pēc kāda no šādiem notikumiem:

| a) | netiešās darbības beigas; |
| --- | --- |

a)

netiešās darbības beigas;

| b) | attiecīgo iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu īpašnieka līdzdalības izbeigšana. |
| --- | --- |

b)

attiecīgo iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu īpašnieka līdzdalības izbeigšana.

Tomēr attiecīgie dalībnieki var vienoties par citu laikposmu.

| 4. | Ja visi attiecīgie īpašnieki piekrīt, PTA darbību veicējam tālākiem pētījumiem piešķir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem, par kuriem vienojas iepriekš. |
| --- | --- |

4.

Ja visi attiecīgie īpašnieki piekrīt, PTA darbību veicējam tālākiem pētījumiem piešķir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem, par kuriem vienojas iepriekš.

| 5. | PTA darbību veicēji bez atlīdzības piešķir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, kas vajadzīgas, lai izmantotu netiešajā darbībā radītās jaunās zināšanas. |
| --- | --- |

5.

PTA darbību veicēji bez atlīdzības piešķir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, kas vajadzīgas, lai izmantotu netiešajā darbībā radītās jaunās zināšanas.

52. pants

Papildu nosacījumi attiecībā uz piekļuves tiesībām “progresīvās” pētniecības pasākumos un pasākumos konkrētu grupu vajadzībām

| 1. | Ja veic progresīvās pētniecības pasākumus, piekļuves tiesības jaunajām zināšanām un iepriekš uzkrātajām zināšanām darbības īstenošanai vai zināšanu izmantošanai piešķir bez atlīdzības, neskarot 50. un 51. pantu. |
| --- | --- |

1.

Ja veic progresīvās pētniecības pasākumus, piekļuves tiesības jaunajām zināšanām un iepriekš uzkrātajām zināšanām darbības īstenošanai vai zināšanu izmantošanai piešķir bez atlīdzības, neskarot 50. un 51. pantu.

| 2. | Ja konkrēto grupu, kas gūst labumu no pasākuma, pārstāv juridiska vienība, kas piedalās pasākumā tās vietā, minētā juridiskā vienība var piešķirt apakšlicenci attiecībā uz jebkurām tai piešķirtām piekļuves tiesībām tiem šīs vienības dalībniekiem, kas ir reģistrēti dalībvalstī vai asociētā valstī. |
| --- | --- |

2.

Ja konkrēto grupu, kas gūst labumu no pasākuma, pārstāv juridiska vienība, kas piedalās pasākumā tās vietā, minētā juridiskā vienība var piešķirt apakšlicenci attiecībā uz jebkurām tai piešķirtām piekļuves tiesībām tiem šīs vienības dalībniekiem, kas ir reģistrēti dalībvalstī vai asociētā valstī.

IV NODAĻA

Eiropas investīciju banka

2., 20., 21., 87., 88., 89.

53. pants

| 1. | Kopiena var piešķirt dotāciju Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai segtu to aizdevumu risku, ko EIB izsniedz Septītajā pamatprogrammā izvirzīto pētniecības mērķu atbalstam (Riska dalīšanas finanšu mehānisms). |
| --- | --- |

1.

Kopiena var piešķirt dotāciju Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai segtu to aizdevumu risku, ko EIB izsniedz Septītajā pamatprogrammā izvirzīto pētniecības mērķu atbalstam (Riska dalīšanas finanšu mehānisms).

| 1. | Kopiena var piešķirt dotāciju Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai sekmētu uzkrājumu veidošanu un kapitāla piešķīrumu aizdevumu un garantiju finansēšanai,
  lai segtu to aizdevumu risku, ko EIB izsniedz, Septītajā pamatprogrammā izvirzīto pētniecības mērķu atbalstam
  atbalstot darbības, kuras tiek īstenotas, pamatojoties uz Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumiem (vai Padomes lēmumiem, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu) un kuras norādītas III pielikuma b) daļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu (Riska dalīšanas finanšu mehānisms). |
| --- | --- |

1.

Kopiena var piešķirt dotāciju Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai sekmētu uzkrājumu veidošanu un kapitāla piešķīrumu aizdevumu un garantiju finansēšanai,
  lai segtu to aizdevumu risku, ko EIB izsniedz, Septītajā pamatprogrammā izvirzīto pētniecības mērķu atbalstam
  atbalstot darbības, kuras tiek īstenotas, pamatojoties uz Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumiem (vai Padomes lēmumiem, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu) un kuras norādītas III pielikuma b) daļā Lēmumā [.../...], ar ko izveido Septīto pamatprogrammu (Riska dalīšanas finanšu mehānisms).

| 2. | EIB piešķir minētos aizdevumus saskaņā ar taisnīguma, pārredzamības, neitralitātes un vienlīdzīgas attieksmes principiem. |
| --- | --- |

2.

EIB piešķir minētos aizdevumus saskaņā ar taisnīguma, pārredzamības, neitralitātes un vienlīdzīgas attieksmes principiem.

| 2. | Ņemot vērā vispārējo orientāciju un principus, kurus nosaka Komisija dotāciju nolīgumā, EIB piešķir un administrē minētos aizdevumus un garantijas saskaņā ar saviem nosacījumiem.
  taisnīguma, pārredzamības, neitralitātes un vienlīdzīgas attieksmes principiem. |
| --- | --- |

2.

Ņemot vērā vispārējo orientāciju un principus, kurus nosaka Komisija dotāciju nolīgumā, EIB piešķir un administrē minētos aizdevumus un garantijas saskaņā ar saviem nosacījumiem.
  taisnīguma, pārredzamības, neitralitātes un vienlīdzīgas attieksmes principiem.

89.

| 3. | Komisijai ir tiesības iebilst pret Riska dalīšanas finanšu mehānisma izmantošanu konkrētiem aizdevumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas dotāciju nolīgumā jānosaka atbilstīgi darba programmām. |
| --- | --- |

3.

Komisijai ir tiesības iebilst pret Riska dalīšanas finanšu mehānisma izmantošanu konkrētiem aizdevumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas dotāciju nolīgumā jānosaka atbilstīgi darba programmām.

| 3. | Komisijai ir tiesības iebilst pret Riska dalīšanas finanšu mehānisma izmantošanu konkrētām iem
  darbībām
  aizdevumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas dotāciju nolīgumā jānosaka atbilstīgi darba programmām. |
| --- | --- |

3.

Komisijai ir tiesības iebilst pret Riska dalīšanas finanšu mehānisma izmantošanu konkrētām iem
  darbībām
  aizdevumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas dotāciju nolīgumā jānosaka atbilstīgi darba programmām.

89.

V NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

54. pants

60., 90.

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Šo regulu var pārskatīt, ņemot vērā starpposma novērtējumu, kuru veic Komisija ne vēlāk kā līdz 2010. gadam.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā –

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C ..., ..., .... lpp.

(2)  OV C ..., ..., .... lpp.

(3)  OV C ..., ..., .... lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta 2005. gada aprīļa atzinums un Padomes [...] Lēmums.

(5)  OV C ..., ..., .... lpp.

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(7)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005.,3. lpp.).

(8)  Spēkā esošās Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai, (
  OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp.
  ). Sk. arī Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, 8. pantu (sk. OV L 336, 23.12.1994.)

(9)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

(10)  OV C [...], [...], [...], lpp.

(11)  OV L 75, 22.3.2005., 67. lpp.

---

| 25.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 203/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 203/50

---

ATZINUMS Nr. 2/2006

par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 203/02)

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu, un īpaši tā 248. panta 4. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un īpaši tā 160.c panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. septembra Lēmumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1),

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

ņemot vērā atzinumus, ko Revīzijas palāta sniegusi iepriekš par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu, un īpaši tās Atzinumu Nr. 4/2005 (3),

ņemot vērā Padomes 2006. gada 26. aprīļa lūgumu Revīzijas palātai sniegt atzinumu par priekšlikumu (4) Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu,

tā kā 1984. gada 25. un 26. jūnija Fonteblo Eiropadome cita starpā secināja (5), ka izdevumu politika ir galēji svarīgs līdzeklis budžeta nelīdzsvarotības jautājuma risināšanai un ka tomēr katra dalībvalsts, kura iztur budžeta slogu, kas ir pārmērīgs salīdzinājumā ar tās relatīvo labklājību, varētu iegūt no piemērotā laikā veiktas korekcijas,

tā kā 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes Eiropadome cita starpā nolēma (6), ka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmai jābūt taisnīgai, caurskatāmai, rentablai un vienkāršai un ka tai jābalstās uz kritērijiem, kas vislabāk atspoguļo katras dalībvalsts iemaksas spēju,

tā kā 2004. gada 16. un 17. decembra Briseles Eiropadome ievēroja Komisijas iesniegto ziņojumu par pašu resursu sistēmas darbību, kā arī priekšlikumu ieviest vispārēju korekcijas mehānismu (7), un aicināja Komisiju un Padomi turpināt visu saistīto jautājumu izskatīšanu, ietverot sistēmas iespējamo vienkāršošanu,

tā kā 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadome cita starpā vienojās (8), ka pašu resursu sistēmā būtu jāvadās no vispārēja taisnīguma mērķa, ka šai sistēmai tādējādi jānodrošina tas, lai nevienai dalībvalstij nav jācieš budžeta slogs, kas ir pārmērīgs salīdzinājumā ar tās relatīvo labklājību, un ka šajā sistēmā būtu attiecīgi jāievieš noteikumi par konkrētām dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | Komisija ierosina jaunu Padomes lēmumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu. Pēc tam, kad minēto lēmumu pieņems dalībvalstis (9), tas aizstās Padomes 2000. gada 29. septembra lēmumu, kas ir spēkā pašlaik. |
| --- | --- |

1.

Komisija ierosina jaunu Padomes lēmumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu. Pēc tam, kad minēto lēmumu pieņems dalībvalstis (9), tas aizstās Padomes 2000. gada 29. septembra lēmumu, kas ir spēkā pašlaik.

| 2. | Komisijas priekšlikuma mērķis ir īstenot 2005. gada 15.–16. decembra Briseles Eiropadomē panākto vienošanos par 2007.–2013. gada Finanšu plānu (10). |
| --- | --- |

2.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir īstenot 2005. gada 15.–16. decembra Briseles Eiropadomē panākto vienošanos par 2007.–2013. gada Finanšu plānu (10).

| 3. | Šī vienošanās būtiski nemaina pašreizējo sistēmu; konkrēti Apvienotajai Karalistei piesķirtā korekcija attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (“AK korekcija”) ir saglabāta, līdz ar samazinātu korekcijas finansējumu, ko iegūst Austrija, Vācija, Nīderlande un Zviedrija . |
| --- | --- |

3.

Šī vienošanās būtiski nemaina pašreizējo sistēmu; konkrēti Apvienotajai Karalistei piesķirtā korekcija attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (“AK korekcija”) ir saglabāta, līdz ar samazinātu korekcijas finansējumu, ko iegūst Austrija, Vācija, Nīderlande un Zviedrija .

| 4. | AK korekcijas aprēķins tiks pielāgots, ņemot vērā paplašināšanos. Apvienotā Karaliste pakāpeniski piedalīsies paplašināšanas finansiālajās izmaksās, izņemot kopējās lauksaimniecības politikas tirgus izdevumus. Tomēr 2007.–2013. gada laikposmam AK papildu iemaksa nepārsniegs maksimālo summu – 10,5 miljardus EUR 2004. gada cenās. |
| --- | --- |

4.

AK korekcijas aprēķins tiks pielāgots, ņemot vērā paplašināšanos. Apvienotā Karaliste pakāpeniski piedalīsies paplašināšanas finansiālajās izmaksās, izņemot kopējās lauksaimniecības politikas tirgus izdevumus. Tomēr 2007.–2013. gada laikposmam AK papildu iemaksa nepārsniegs maksimālo summu – 10,5 miljardus EUR 2004. gada cenās.

| 5. | Turklāt ir ieviesti īpaši pasākumi. Austrija, Vācija, Nīderlande un Zviedrija gūst labumu no samazinātas PVN resursa piesaistīšanas likmes. Tāpat arī Nīderlande un Zviedrija gūs labumu no to gada NKI iemaksu samazinājuma. Šie samazinājumi attieksies tikai uz 2007.–2013. gada laikposmu. |
| --- | --- |

5.

Turklāt ir ieviesti īpaši pasākumi. Austrija, Vācija, Nīderlande un Zviedrija gūst labumu no samazinātas PVN resursa piesaistīšanas likmes. Tāpat arī Nīderlande un Zviedrija gūs labumu no to gada NKI iemaksu samazinājuma. Šie samazinājumi attieksies tikai uz 2007.–2013. gada laikposmu.

| 6. | Kā to lūdza Eiropadome, Komisijas priekšlikumam ir pievienots Komisijas darba dokuments par budžeta atlikumu korekcijas aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā par labu Apvienotajai Karalistei. |
| --- | --- |

6.

Kā to lūdza Eiropadome, Komisijas priekšlikumam ir pievienots Komisijas darba dokuments par budžeta atlikumu korekcijas aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā par labu Apvienotajai Karalistei.

| 7. | Eiropadome ir vienojusies, ka izmaiņas pašreizējā pašu resursu sistēmā jāievieš ne vēlāk kā 2009. gada sākumā. Tām jāstājas spēkā no 2007. gada 1. janvāra, un vajadzības gadījumā tās piemērojamas ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

7.

Eiropadome ir vienojusies, ka izmaiņas pašreizējā pašu resursu sistēmā jāievieš ne vēlāk kā 2009. gada sākumā. Tām jāstājas spēkā no 2007. gada 1. janvāra, un vajadzības gadījumā tās piemērojamas ar atpakaļejošu spēku.

| 8. | Palāta izskatīja priekšlikumu, ievērojot Kopienas pašu resursu sistēmas principus, ko Eiropadomes noteikušas kopš 1984. gada. Palāta ņēma vērā arī savus iepriekšējos atzinumus (11) un rezultātus, kas iegūti pašreizējās pašu resursu sistēmas revīzijās. |
| --- | --- |

8.

Palāta izskatīja priekšlikumu, ievērojot Kopienas pašu resursu sistēmas principus, ko Eiropadomes noteikušas kopš 1984. gada. Palāta ņēma vērā arī savus iepriekšējos atzinumus (11) un rezultātus, kas iegūti pašreizējās pašu resursu sistēmas revīzijās.

II.   VISPĀRĒJI APSVĒRUMI

| 9. | 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes vispārējais mērķis bija iedibināt taisnīgumu un izvairīties no situācijas, kad budžeta slogs dalībvalstij būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar tās relatīvo labklājību. Tomēr Palāta atzīme, ka:






  a) | nav izstrādāti kritēriji, lai objektīvi noteiktu, vai budžeta slogs ir pārmērīgs un kad dalībvalstij būtu jāgūst labums no korekcijas; |
| --- | --- | --- |

9.

2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes vispārējais mērķis bija iedibināt taisnīgumu un izvairīties no situācijas, kad budžeta slogs dalībvalstij būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar tās relatīvo labklājību. Tomēr Palāta atzīme, ka:

a)

nav izstrādāti kritēriji, lai objektīvi noteiktu, vai budžeta slogs ir pārmērīgs un kad dalībvalstij būtu jāgūst labums no korekcijas;

| b) | nav kontroles mehānisma laikā, lai noteiktu, vai budžeta slogs joprojām ir pārmērīgs un vai dalībvalsts joprojām pamatoti gūst labumu no korekcijas (12); un |
| --- | --- |

b)

nav kontroles mehānisma laikā, lai noteiktu, vai budžeta slogs joprojām ir pārmērīgs un vai dalībvalsts joprojām pamatoti gūst labumu no korekcijas (12); un

| c) | nav mehānisma, kas ļautu tām dalībvalstīm, kas nav tieši minētas priekšlikumā, pretendēt uz korekciju (13). |
| --- | --- |

c)

nav mehānisma, kas ļautu tām dalībvalstīm, kas nav tieši minētas priekšlikumā, pretendēt uz korekciju (13).

| 10. | Palāta atzīst, ka ir bijuši centieni uzlabot lēmumu par pašu resursiem, proti, atceļot tā saukto PVN “iesaldēto likmi”. |
| --- | --- |

10.

Palāta atzīst, ka ir bijuši centieni uzlabot lēmumu par pašu resursiem, proti, atceļot tā saukto PVN “iesaldēto likmi”.

| 11. | Tomēr joprojām nav novērstas pārējās nopietnās sistēmas nepilnības, kuras Palāta analizēja savā iepriekšējā atzinumā (14). Šīs nepilnības rada virkni problēmu, īpaši saistībā ar sistēmas administrēšanu, konsekvenci, sarežģītību un caurskatāmības trūkumu. |
| --- | --- |

11.

Tomēr joprojām nav novērstas pārējās nopietnās sistēmas nepilnības, kuras Palāta analizēja savā iepriekšējā atzinumā (14). Šīs nepilnības rada virkni problēmu, īpaši saistībā ar sistēmas administrēšanu, konsekvenci, sarežģītību un caurskatāmības trūkumu.

| 12. | Priekšlikums sistēmu vēl vairāk sarežģī, ieviešot vairākus īpašus noteikumus atsevišķām dalībvalstīm. Tādējādi kopumā jaunie noteikumi sliecas būt vēl sarežģītāki un neskaidrāki nekā jau esošā sistēma. |
| --- | --- |

12.

Priekšlikums sistēmu vēl vairāk sarežģī, ieviešot vairākus īpašus noteikumus atsevišķām dalībvalstīm. Tādējādi kopumā jaunie noteikumi sliecas būt vēl sarežģītāki un neskaidrāki nekā jau esošā sistēma.

III.   ĪPAŠAS PIEZĪMES

| 13. | Palāta atbalsta Komisijas priekšlikumu par to, ka pašu resursiem jāpiemēro būtiskas NKI kompilēšanas statistiskas izmaiņas. Kā jau Palāta atzīmēja (15), tas ļautu izvairīties no situācijām, kad pašu resursiem izmantotie NKI skaitļi neatbilst publicētajiem valstu skaitļiem, tādējādi aizsargājot caurskatāmību. |
| --- | --- |

13.

Palāta atbalsta Komisijas priekšlikumu par to, ka pašu resursiem jāpiemēro būtiskas NKI kompilēšanas statistiskas izmaiņas. Kā jau Palāta atzīmēja (15), tas ļautu izvairīties no situācijām, kad pašu resursiem izmantotie NKI skaitļi neatbilst publicētajiem valstu skaitļiem, tādējādi aizsargājot caurskatāmību.

| 14. | Jāpaskaidro attiecināto izdevumu jēdziens. Priekšlikuma 4. pantā ir pieminēti piešķirtie izdevumi, kamēr jēdziens ir izstrādāts tikai Komisijas darba dokumentā par AK korekciju (16). Palāta atgādina sava Atzinuma Nr. 4/2005 29.–31. pantā paustos apsvērumus, kas joprojām ir spēkā attiecībā uz piešķirto izdevumu definīciju. |
| --- | --- |

14.

Jāpaskaidro attiecināto izdevumu jēdziens. Priekšlikuma 4. pantā ir pieminēti piešķirtie izdevumi, kamēr jēdziens ir izstrādāts tikai Komisijas darba dokumentā par AK korekciju (16). Palāta atgādina sava Atzinuma Nr. 4/2005 29.–31. pantā paustos apsvērumus, kas joprojām ir spēkā attiecībā uz piešķirto izdevumu definīciju.

| 15. | Palāta uzskata, ka tas, ka Komisijas darba dokumentā ir iekļauti noteikumi par budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā par labu Apvienotajai Karalistei, nav saskaņā ar EK Līguma 279. pantu (17) un pārkāpj caurskatāmības principu. |
| --- | --- |

15.

Palāta uzskata, ka tas, ka Komisijas darba dokumentā ir iekļauti noteikumi par budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā par labu Apvienotajai Karalistei, nav saskaņā ar EK Līguma 279. pantu (17) un pārkāpj caurskatāmības principu.

IV.   SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 16. | Noteikumi un pasākumi ierosinātajā jaunajā Padomes Lēmumā par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu sliecas būt vēl sarežģītāki un vēl vairāk necaurskatāmi nekā esošajā sistēmā. Priekšlikums vēl tālāk atvirzās no pašu resursu sistēmas, kas balstās uz skaidriem un vispārpiemērojamiem mehānismiem, uz valsts iemaksām, kas jāpārrunā katrai valstij atsevišķi. |
| --- | --- |

16.

Noteikumi un pasākumi ierosinātajā jaunajā Padomes Lēmumā par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu sliecas būt vēl sarežģītāki un vēl vairāk necaurskatāmi nekā esošajā sistēmā. Priekšlikums vēl tālāk atvirzās no pašu resursu sistēmas, kas balstās uz skaidriem un vispārpiemērojamiem mehānismiem, uz valsts iemaksām, kas jāpārrunā katrai valstij atsevišķi.

| 17. | Palāta atzīst, ka Komisijas priekšlikums atspoguļo rezultātu, kas iegūts sarežģītās sarunās starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju un Eiropadomē un ko uzskata par pagaidu risinājumu. |
| --- | --- |

17.

Palāta atzīst, ka Komisijas priekšlikums atspoguļo rezultātu, kas iegūts sarežģītās sarunās starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju un Eiropadomē un ko uzskata par pagaidu risinājumu.

| 18. | Palāta atzinīgi vērtē to, ka Komsija ir pilnvarota veikt pilnu, plaša mēroga pašu resursu sistēmas pārskatīšanu, par kuru tā sniegs galīgo ziņojumu 2008./2009. gadā. Palāta vērš uzmanību uz jau pieredzēto, ka Kopienas pašu resursu sistēmas fundamentālu reformu ir ļoti grūti panākt, ja šādas reformas apspriešanu tieši veido sarunas par finanšu maksimumu un summām, kas izlietojamas Kopienas politikas jomām saskaņā ar daudzgadu finanšu plānu. Tādējādi Palāta atzinīgi vērtē faktu, ka 2005. gada 15. un 16. Briseles Eiropadomē pieņemtā pārskatīšanas klauzula ļauj sagatavot un pieņemt vispārēju pašu resursu sistēmas reformu krietni pirms jaunā finanšu plāna darbības termiņa beigām. |
| --- | --- |

18.

Palāta atzinīgi vērtē to, ka Komsija ir pilnvarota veikt pilnu, plaša mēroga pašu resursu sistēmas pārskatīšanu, par kuru tā sniegs galīgo ziņojumu 2008./2009. gadā. Palāta vērš uzmanību uz jau pieredzēto, ka Kopienas pašu resursu sistēmas fundamentālu reformu ir ļoti grūti panākt, ja šādas reformas apspriešanu tieši veido sarunas par finanšu maksimumu un summām, kas izlietojamas Kopienas politikas jomām saskaņā ar daudzgadu finanšu plānu. Tādējādi Palāta atzinīgi vērtē faktu, ka 2005. gada 15. un 16. Briseles Eiropadomē pieņemtā pārskatīšanas klauzula ļauj sagatavot un pieņemt vispārēju pašu resursu sistēmas reformu krietni pirms jaunā finanšu plāna darbības termiņa beigām.

| 19. | Palāta aicina Komisiju pārskatīt juridisko formu dokumentam, kurā paredzēti noteikumi par budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā Apvienotās Karalistes labā. |
| --- | --- |

19.

Palāta aicina Komisiju pārskatīt juridisko formu dokumentam, kurā paredzēti noteikumi par budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā Apvienotās Karalistes labā.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 28. jūnija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētāja Hubert Weber

prombūtnes laikā

Palātas loceklis

François COLLING

---

(1)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

1

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

2

(3)  Atzinums Nr. 4/2005 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu un par priekšlikumu Padomes Regulai par pasākumu īstenošanu budžeta nelīdzsvarotības korekcijai saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes (...) Lēmumā par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV C 167, 7.7.2005., 1. lpp.).

3

(4)  COM(2006) 99, 2006. gada 8. marta galīgā redakcija.

4

(5)  Sk. Bulletin EC 6-1984.

5

Bulletin EC 6-1984

(6)  Sk. Bulletin EU 3-1999.

6

Bulletin EU 3-1999

(7)  COM(2004) 501, 2004. gada 14. jūlija galīgā redakcija.

7

(8)  Sk. Prezidentūras secinājumu 6. punktu (Padomes 2006. gada 30. janvāra Dokumentu 15914/1/05, REV 1, CONCL 3), kas atsaucas uz Padomes 2005. gada 19. decembra Dokumentu 15915/05 CADREFIN 268, un īpaši uz tā 77. punktu.

8

REV 1, CONCL 3

CADREFIN 268

(9)  Saskaņā ar dalībvalstu attiecīgajam konstitūcijas prasībām, ievērojot EK Līguma 269. pantu.

9

(10)  Sk. Padomes 2005. gada 19. decembra Dokuments 15915/05 CADREFIN 268.

10

CADREFIN 268

(11)  Sk. Atzinumu Nr. 4/2005 (OV C 167, 7.7.2005., 1. lpp.), Atzinumu Nr. 7/2003 (OV C 318, 30.12.2003., 1. lpp.) un Atzinumu Nr. 8/99 (OV C 310, 28.10.1999., 1. lpp.).

11

(12)  Sk. Atzinuma Nr. 4/2005 14. punktu.

12

(13)  Sk. Atzinuma Nr. 4/2005 14. punktu.

13

(14)  Sk. īpaši Atzinuma Nr. 4/2005 6.–15. punktu.

14

(15)  Sk. Atzinuma Nr. 4/2005 23. punktu.

15

(16)  Sk. 3.2. punktu.

16

(17)  279. panta otrajā daļā paredzēts, ka “Padome pēc Komisijas priekšlikuma, kā arī saņēmusi Revīzijas palātas atzinumu, ar vienprātīgu lēmumu nosaka metodes un procedūru, kā Komisijas rīcībā nodod budžeta ieņēmumus, kas paredzēti noteikumos par Kopienas pašas resursiem(...).”

17

---