# Az Európai Unió C 238E/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 238E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. október 3. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 238E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. október 3.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Tanács |
| 2006/C 238E/1 | A Tanács 2006. június 27-én elfogadott 10/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 1 |
| 2006/C 238E/2 | A Tanács 2006. július 18-án elfogadott 11/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 18 |
| 2006/C 238E/3 | A Tanács 2006. július 18-án elfogadott 12/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 31 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Tanács

2006/C 238E/1

A Tanács 2006. június 27-én elfogadott 10/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

1

2006/C 238E/2

A Tanács 2006. július 18-án elfogadott 11/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

18

2006/C 238E/3

A Tanács 2006. július 18-án elfogadott 12/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

31

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Tanács

| 3.10.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 238/1

---

10/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. június 27-én elfogadva

a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE+) szóló, ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(2006/C 238 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A környezetvédelem az Európai Tanács által elfogadott, a fenntartható fejlődés alapelveiről szóló nyilatkozatokban foglalt legfőbb célkitűzések egyike. Ez elsődleges a közösségi társfinanszírozás szempontjából, és elsősorban a Közösség horizontális pénzügyi eszközeiből kell finanszírozni, beleértve az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az Európai Szociális Alapot, a Kohéziós Alapot, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot, a versenyképességi és innovációs keretprogramot, az Európai Halászati Alapot és a hetedik kutatási keretprogramot. |
| --- | --- |

(1)

A környezetvédelem az Európai Tanács által elfogadott, a fenntartható fejlődés alapelveiről szóló nyilatkozatokban foglalt legfőbb célkitűzések egyike. Ez elsődleges a közösségi társfinanszírozás szempontjából, és elsősorban a Közösség horizontális pénzügyi eszközeiből kell finanszírozni, beleértve az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az Európai Szociális Alapot, a Kohéziós Alapot, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot, a versenyképességi és innovációs keretprogramot, az Európai Halászati Alapot és a hetedik kutatási keretprogramot.

| (2) | Ezek a közösségi pénzügyi eszközök nem terjednek ki valamennyi környezetvédelmi prioritásra. Ezért van szükség a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközre (LIFE+), amely a közösségi környezetvédelmi politika és a jogszabályok – különösen a 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (4) megállapított hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program (6. EAP) célkitűzéseinek – kidolgozásához és végrehajtásához nyújt különleges támogatást. |
| --- | --- |

(2)

Ezek a közösségi pénzügyi eszközök nem terjednek ki valamennyi környezetvédelmi prioritásra. Ezért van szükség a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközre (LIFE+), amely a közösségi környezetvédelmi politika és a jogszabályok – különösen a 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (4) megállapított hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program (6. EAP) célkitűzéseinek – kidolgozásához és végrehajtásához nyújt különleges támogatást.

| (3) | A támogatást az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) összhangban, támogatási megállapodások és közbeszerzési szerződések révén kell nyújtani. |
| --- | --- |

(3)

A támogatást az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) összhangban, támogatási megállapodások és közbeszerzési szerződések révén kell nyújtani.

| (4) | A LIFE+ keretében finanszírozott intézkedéseknek és projekteknek a közösségi alapok legmegfelelőbb felhasználása biztosításának érdekében jogosultsági kritériumoknak kell megfelelniük. Különösen a költségvetés azon részét illetően, amely az átruházott végrehajtás hatálya alá tartozik, az intézkedéseknek és projekteknek további jogosultsági kritériumoknak kell megfelelniük az európai hozzáadott érték biztosításának, valamint az ismétlődő tevékenységek – mint a napi működés – finanszírozása elkerülésének érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A LIFE+ keretében finanszírozott intézkedéseknek és projekteknek a közösségi alapok legmegfelelőbb felhasználása biztosításának érdekében jogosultsági kritériumoknak kell megfelelniük. Különösen a költségvetés azon részét illetően, amely az átruházott végrehajtás hatálya alá tartozik, az intézkedéseknek és projekteknek további jogosultsági kritériumoknak kell megfelelniük az európai hozzáadott érték biztosításának, valamint az ismétlődő tevékenységek – mint a napi működés – finanszírozása elkerülésének érdekében.

| (5) | A természet és a biodiverzitás területén a közösségi politika és jogszabályok végrehajtása önmagában keretet biztosít az európai hozzáadott érték számára. A legjobb gyakorlatnak vagy a demonstrációs intézkedéseknek és projekteknek – beleértve a Natura 2000 területek kezelésével és kijelölésével kapcsolatosakat – a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 2-i 92/43/EGK tanácsi irányelvvel (6) és a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelvvel (7) összhangban a LIFE+ keretében közösségi finanszírozásra jogosultaknak kell lenniük, kivéve, ha egyéb közösségi pénzügyi eszközök keretében már finanszírozásra jogosultak. |
| --- | --- |

(5)

A természet és a biodiverzitás területén a közösségi politika és jogszabályok végrehajtása önmagában keretet biztosít az európai hozzáadott érték számára. A legjobb gyakorlatnak vagy a demonstrációs intézkedéseknek és projekteknek – beleértve a Natura 2000 területek kezelésével és kijelölésével kapcsolatosakat – a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 2-i 92/43/EGK tanácsi irányelvvel (6) és a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelvvel (7) összhangban a LIFE+ keretében közösségi finanszírozásra jogosultaknak kell lenniük, kivéve, ha egyéb közösségi pénzügyi eszközök keretében már finanszírozásra jogosultak.

| (6) | A közösségi környezetvédelmi célkitűzésekhez kapcsolódó innovatív vagy demonstrációs intézkedéseknek és projekteknek– többek között a legjobb gyakorlatok, know-how-k vagy technológiák kidolgozása vagy terjesztése területén – valamint a környezettudatosságot erősítő kampányokat és az erdőtűz megelőzésében résztvevők különleges képzését segítő intézkedéseknek és projekteknek a LIFE+ keretében közösségi finanszírozásra jogosultaknak kell lenniük, kivéve, ha egyéb közösségi pénzügyi eszközök keretében már finanszírozásra jogosultak. |
| --- | --- |

(6)

A közösségi környezetvédelmi célkitűzésekhez kapcsolódó innovatív vagy demonstrációs intézkedéseknek és projekteknek– többek között a legjobb gyakorlatok, know-how-k vagy technológiák kidolgozása vagy terjesztése területén – valamint a környezettudatosságot erősítő kampányokat és az erdőtűz megelőzésében résztvevők különleges képzését segítő intézkedéseknek és projekteknek a LIFE+ keretében közösségi finanszírozásra jogosultaknak kell lenniük, kivéve, ha egyéb közösségi pénzügyi eszközök keretében már finanszírozásra jogosultak.

| (7) | Az erdők és a környezeti kölcsönhatások széles körű, összehangolt, átfogó és hosszú távú monitoringjához kapcsolódó közösségi célkitűzések kidolgozását és végrehajtását segítő intézkedéseknek és projekteknek a LIFE+ keretében közösségi finanszírozásra jogosultaknak kell lenniük, kivéve, ha egyéb közösségi pénzügyi eszközök keretében már finanszírozásra jogosultak. |
| --- | --- |

(7)

Az erdők és a környezeti kölcsönhatások széles körű, összehangolt, átfogó és hosszú távú monitoringjához kapcsolódó közösségi célkitűzések kidolgozását és végrehajtását segítő intézkedéseknek és projekteknek a LIFE+ keretében közösségi finanszírozásra jogosultaknak kell lenniük, kivéve, ha egyéb közösségi pénzügyi eszközök keretében már finanszírozásra jogosultak.

| (8) | A 6. EAP keretében a politika hatékony kidolgozása és végrehajtása által támasztott kihívással csak a következők támogatása révén lehet szembenézni: a legjobb gyakorlat vagy a közösségi környezetvédelmi politika kidolgozását és végrehajtását segítő demonstrációs intézkedések és projektek; innovatív szakpolitikai megközelítések, technológiák, módszerek és eszközök bemutatása; a tudásbázis konszolidációja; a végrehajtási kapacitás kifejlesztése; a jó kormányzás előmozdítása, a hálózatépítés elősegítése, a kölcsönös tanulás és a legjobb gyakorlatok cseréje; valamint az információ fokozott terjesztése, a tudatosság erősítése és a kommunikáció. Az e rendelet szerinti pénzügyi támogatásnak ezért hozzá kell járulnia a környezetvédelmi politika és jogszabályok kidolgozásához, végrehajtásához, monitoringjához és értékeléséhez, valamint a Közösség egészében való közléséhez és elterjesztéséhez. |
| --- | --- |

(8)

A 6. EAP keretében a politika hatékony kidolgozása és végrehajtása által támasztott kihívással csak a következők támogatása révén lehet szembenézni: a legjobb gyakorlat vagy a közösségi környezetvédelmi politika kidolgozását és végrehajtását segítő demonstrációs intézkedések és projektek; innovatív szakpolitikai megközelítések, technológiák, módszerek és eszközök bemutatása; a tudásbázis konszolidációja; a végrehajtási kapacitás kifejlesztése; a jó kormányzás előmozdítása, a hálózatépítés elősegítése, a kölcsönös tanulás és a legjobb gyakorlatok cseréje; valamint az információ fokozott terjesztése, a tudatosság erősítése és a kommunikáció. Az e rendelet szerinti pénzügyi támogatásnak ezért hozzá kell járulnia a környezetvédelmi politika és jogszabályok kidolgozásához, végrehajtásához, monitoringjához és értékeléséhez, valamint a Közösség egészében való közléséhez és elterjesztéséhez.

| (9) | A LIFE+-nak három eleme van: LIFE+ Természet és Biodiverzitás, a LIFE+ Környezetvédelmi Politika és Irányítás és a LIFE+ Információ és Tájékoztatás. A LIFE+-ból finanszírozott intézkedések és projektek számára lehetővé kell tenni, hogy hozzájáruljanak e három közül egynél több elem konkrét célkitűzéseinek az eléréséhez, és hogy egynél több tagállam részvételét foglalják magukban, valamint hozzájáruljanak a környezetvédelmi célkitűzések megvalósítására vonatkozó stratégiai megközelítések kidolgozásához is. |
| --- | --- |

(9)

A LIFE+-nak három eleme van: LIFE+ Természet és Biodiverzitás, a LIFE+ Környezetvédelmi Politika és Irányítás és a LIFE+ Információ és Tájékoztatás. A LIFE+-ból finanszírozott intézkedések és projektek számára lehetővé kell tenni, hogy hozzájáruljanak e három közül egynél több elem konkrét célkitűzéseinek az eléréséhez, és hogy egynél több tagállam részvételét foglalják magukban, valamint hozzájáruljanak a környezetvédelmi célkitűzések megvalósítására vonatkozó stratégiai megközelítések kidolgozásához is.

| (10) | A környezetvédelmi politika kidolgozása és végrehajtása terén betöltött kezdeményező szerepe megvalósítása érdekében a Bizottságnak forrásokat kell igényelnie a LIFE+-ból tanulmányok és értékelések végzésére, a környezetvédelmi politika és jogszabályok végrehajtását és integrálását célzó szolgáltatások nyújtására, szakértők és érdekelt felek részvételével szervezett ülések, szemináriumok és munkaértekezletek megrendezésére, hálózatok fejlesztésére és fenntartására, és számítógépes rendszerek kifejlesztésére és fenntartására. Továbbá a Bizottság a LIFE+ költségvetés központilag kezelt részét tájékoztatással, kiadványokkal és információterjesztéssel kapcsolatos tevékenységekre, – beleértve eseményeket, kiállításokat és hasonló környezettudatosságot erősítő intézkedéseket – valamint audiovizuális anyagok előállítási és kiadási költségeire, továbbá a programok és projektek meghatározásával, előkészítésével, irányításával, monitoringjával, pénzügyi ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos technikai és/vagy adminisztrációs segítség megszerzésére kell, hogy fordítsa. |
| --- | --- |

(10)

A környezetvédelmi politika kidolgozása és végrehajtása terén betöltött kezdeményező szerepe megvalósítása érdekében a Bizottságnak forrásokat kell igényelnie a LIFE+-ból tanulmányok és értékelések végzésére, a környezetvédelmi politika és jogszabályok végrehajtását és integrálását célzó szolgáltatások nyújtására, szakértők és érdekelt felek részvételével szervezett ülések, szemináriumok és munkaértekezletek megrendezésére, hálózatok fejlesztésére és fenntartására, és számítógépes rendszerek kifejlesztésére és fenntartására. Továbbá a Bizottság a LIFE+ költségvetés központilag kezelt részét tájékoztatással, kiadványokkal és információterjesztéssel kapcsolatos tevékenységekre, – beleértve eseményeket, kiállításokat és hasonló környezettudatosságot erősítő intézkedéseket – valamint audiovizuális anyagok előállítási és kiadási költségeire, továbbá a programok és projektek meghatározásával, előkészítésével, irányításával, monitoringjával, pénzügyi ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos technikai és/vagy adminisztrációs segítség megszerzésére kell, hogy fordítsa.

| (11) | A nem kormányzati szervezetek hozzájárulnak a Közösség környezetvédelmi politikájának és jogszabályainak kidolgozásához és végrehajtásához. Ezért helyénvaló, hogy a LIFE+ költségvetés központilag kezelt részéből egy sor megfelelően minősített környezetvédelmi nem kormányzati szervezet működésének támogatására kerüljön sor éves működési támogatások versenyalapú és átlátható odaítélése útján. Ezeknek a nem kormányzati szervezeteknek függetleneknek és nem haszonorientáltaknak kell lenniük, és legalább három európai országban kell vagy önállóan, vagy társulási formában tevékenykedniük. |
| --- | --- |

(11)

A nem kormányzati szervezetek hozzájárulnak a Közösség környezetvédelmi politikájának és jogszabályainak kidolgozásához és végrehajtásához. Ezért helyénvaló, hogy a LIFE+ költségvetés központilag kezelt részéből egy sor megfelelően minősített környezetvédelmi nem kormányzati szervezet működésének támogatására kerüljön sor éves működési támogatások versenyalapú és átlátható odaítélése útján. Ezeknek a nem kormányzati szervezeteknek függetleneknek és nem haszonorientáltaknak kell lenniük, és legalább három európai országban kell vagy önállóan, vagy társulási formában tevékenykedniük.

| (12) | A jelenlegi és korábbi eszközök tapasztalata rávilágított arra, hogy szükség van a több évre szóló tervezésre és programozásra, valamint a környezetvédelem előmozdítására irányuló erőfeszítéseknek a – közösségi társfinanszírozásból való részesülést lehetővé tévő tevékenységi területek rangsorolása és megjelölése révén való – összpontosítására. |
| --- | --- |

(12)

A jelenlegi és korábbi eszközök tapasztalata rávilágított arra, hogy szükség van a több évre szóló tervezésre és programozásra, valamint a környezetvédelem előmozdítására irányuló erőfeszítéseknek a – közösségi társfinanszírozásból való részesülést lehetővé tévő tevékenységi területek rangsorolása és megjelölése révén való – összpontosítására.

| (13) | A tagállamoknak éves nemzeti munkaprogramokat kell összeállítaniuk amelyeknek különbözniük kell mind az olyan tervektől és programoktól, amelyek számos ágazatra vonatkoznak és amelyek meghatározzák a jövőbeni engedélyezési kérelem keretét, mind az olyan tervektől és programoktól, amelyek a 92/43/EGK irányelv szerint értékelést igénylőként kerültek meghatározásra, és nem minősülnek a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27-i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) hatálya alá tartozó terveknek vagy programoknak. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamoknak éves nemzeti munkaprogramokat kell összeállítaniuk amelyeknek különbözniük kell mind az olyan tervektől és programoktól, amelyek számos ágazatra vonatkoznak és amelyek meghatározzák a jövőbeni engedélyezési kérelem keretét, mind az olyan tervektől és programoktól, amelyek a 92/43/EGK irányelv szerint értékelést igénylőként kerültek meghatározásra, és nem minősülnek a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27-i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) hatálya alá tartozó terveknek vagy programoknak.

| (14) | A környezetvédelmi követelményeket integrálni kell a közösségi politikák és tevékenységek – többek között a pénzügyi eszközök – meghatározásába és végrehajtásába. A LIFE+-nak így ki kell egészítenie az egyéb közösségi pénzügyi eszközöket, a Bizottságnak és a tagállamoknak pedig gondoskodniuk kell erről a kiegészítő jellegről közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten. |
| --- | --- |

(14)

A környezetvédelmi követelményeket integrálni kell a közösségi politikák és tevékenységek – többek között a pénzügyi eszközök – meghatározásába és végrehajtásába. A LIFE+-nak így ki kell egészítenie az egyéb közösségi pénzügyi eszközöket, a Bizottságnak és a tagállamoknak pedig gondoskodniuk kell erről a kiegészítő jellegről közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten.

| (15) | Az Európai Tanács luxembourgi (1997. december) és thesszaloniki (2003. június) üléseinek következtetéseivel összhangban a tagjelölt országok és a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok jogosultak a közösségi programokban való részvételre az ezekkel az országokkal kötött vonatkozó kétoldalú megállapodásokban meghatározott feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(15)

Az Európai Tanács luxembourgi (1997. december) és thesszaloniki (2003. június) üléseinek következtetéseivel összhangban a tagjelölt országok és a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok jogosultak a közösségi programokban való részvételre az ezekkel az országokkal kötött vonatkozó kétoldalú megállapodásokban meghatározott feltételeknek megfelelően.

| (16) | Szükséges a számos meglévő környezetvédelmi eszköz összevonása, valamint a programozás és irányítás egyszerűsítése egy egységes, racionalizált környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz megteremtése révén. |
| --- | --- |

(16)

Szükséges a számos meglévő környezetvédelmi eszköz összevonása, valamint a programozás és irányítás egyszerűsítése egy egységes, racionalizált környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz megteremtése révén.

| (17) | Szükséges a zökkenőmentes átmenet biztosítása és – lejártuk után – a jelenlegi programokból finanszírozott tevékenységek ellenőrzésének, felülvizsgálatának és mennyiségi értékelésének folytatása is. |
| --- | --- |

(17)

Szükséges a zökkenőmentes átmenet biztosítása és – lejártuk után – a jelenlegi programokból finanszírozott tevékenységek ellenőrzésének, felülvizsgálatának és mennyiségi értékelésének folytatása is.

| (18) | Ez a rendelet a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (9) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. |
| --- | --- |

(18)

Ez a rendelet a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (9) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.

| (19) | A LIFE+ általános célkitűzése hozzájárul a közösségi környezetvédelmi politika és jogszabályok végrehajtásához, aktualizálásához és kidolgozásához, és különösen a hatodik EAP végrehajtásának támogatásához. A tagállamok azzal, hogy együtt dolgoznak a nemzeti és helyi szintű felhasználás javítását, a közösségi célok elérését vagy a Közösség egészére kiterjedő információcsere biztosítását célzó közösségi eszközök terén, elérhetik az európai hozzáadott értéket. Mivel a LIFE+ célkitűzését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(19)

A LIFE+ általános célkitűzése hozzájárul a közösségi környezetvédelmi politika és jogszabályok végrehajtásához, aktualizálásához és kidolgozásához, és különösen a hatodik EAP végrehajtásának támogatásához. A tagállamok azzal, hogy együtt dolgoznak a nemzeti és helyi szintű felhasználás javítását, a közösségi célok elérését vagy a Közösség egészére kiterjedő információcsere biztosítását célzó közösségi eszközök terén, elérhetik az európai hozzáadott értéket. Mivel a LIFE+ célkitűzését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (20) | A végrehajtási intézkedések, amelyek elfogadására a Bizottság e rendeletnek megfelelően jogosult, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (10) 2. cikke a) pontjának értelmében alapvető költségvetési vonzatú programok végrehajtásával kapcsolatos irányítási intézkedések. Bizonyos végrehajtási intézkedéseket ezért az előbbi határozat 4. cikkében meghatározott irányítóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ugyanakkor, e rendelet egy általános keretet határoz meg és hét évre szól. A közösségi és a nemzeti prioritások valószínűleg jelentős változáson mennek keresztül ebben az időszakban. Ez a rendelet későbbre halaszt sok lényeges, a többéves stratégiai programokra és éves nemzeti munkaprogramokra vonatkozó döntést. E kérdések súlyos aggodalommal töltik el az egyes tagállamokat és kulcsfontosságúak nemzeti környezetvédelmi politikáik számára. Ezért egyes intézkedéseket célszerűbb a 1999/468/EK határozat 5. cikkében meghatározott szabályozási bizottsági eljárással összhangban elfogadni annak érdekében, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen a javasolt intézkedéseket mérlegelés céljából a Tanács elé terjeszteni. A szabályozási bizottsági eljárás szintén megfelelő az e rendelet mellékleteit érintő, a lényeges rendelkezéseket meghatározó módosítások – különösen a finanszírozásra jogosult intézkedések – elfogadása szempontjából, valamint a rendeletben kifejezetten említett technikai intézkedésektől eltérő végrehajtási szabályok meghatározása érdekében, |
| --- | --- |

(20)

A végrehajtási intézkedések, amelyek elfogadására a Bizottság e rendeletnek megfelelően jogosult, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (10) 2. cikke a) pontjának értelmében alapvető költségvetési vonzatú programok végrehajtásával kapcsolatos irányítási intézkedések. Bizonyos végrehajtási intézkedéseket ezért az előbbi határozat 4. cikkében meghatározott irányítóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ugyanakkor, e rendelet egy általános keretet határoz meg és hét évre szól. A közösségi és a nemzeti prioritások valószínűleg jelentős változáson mennek keresztül ebben az időszakban. Ez a rendelet későbbre halaszt sok lényeges, a többéves stratégiai programokra és éves nemzeti munkaprogramokra vonatkozó döntést. E kérdések súlyos aggodalommal töltik el az egyes tagállamokat és kulcsfontosságúak nemzeti környezetvédelmi politikáik számára. Ezért egyes intézkedéseket célszerűbb a 1999/468/EK határozat 5. cikkében meghatározott szabályozási bizottsági eljárással összhangban elfogadni annak érdekében, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen a javasolt intézkedéseket mérlegelés céljából a Tanács elé terjeszteni. A szabályozási bizottsági eljárás szintén megfelelő az e rendelet mellékleteit érintő, a lényeges rendelkezéseket meghatározó módosítások – különösen a finanszírozásra jogosult intézkedések – elfogadása szempontjából, valamint a rendeletben kifejezetten említett technikai intézkedésektől eltérő végrehajtási szabályok meghatározása érdekében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Cél

(1)   E rendelet környezetvédelmi célú pénzügyi eszközt (LIFE+) hoz létre.

(2)   A LIFE+ általános célja, hogy hozzájáruljon a Közösség környezetpolitikájának és környezetvédelmi jogszabályainak végrehajtásához, korszerűsítéséhez és fejlesztéséhez, beleértve a környezetvédelemnek az egyéb politikákba való beillesztését, és ezáltal a Közösségen belüli fenntartható fejlődéshez.

A LIFE+ különösen a 6. környezetvédelmi cselekvési program – beleértve a tematikai stratégiákat – végrehajtását támogatja, valamint a tagállamok európai hozzáadott értékkel bíró intézkedéseit és projektjeit finanszírozza.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „a 6. környezetvédelmi cselekvési program”: az 1600/2002/EK határozatban megállapított hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program; |
| --- | --- |

1.

„a 6. környezetvédelmi cselekvési program”: az 1600/2002/EK határozatban megállapított hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program;

| 2. | „költségvetési rendelet”: a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet; |
| --- | --- |

2.

„költségvetési rendelet”: a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet;

| 3. | „nemzeti ügynökségek”: olyan nemzeti közszektorbeli szervek, vagy a magánjog hatálya alá tartozó közfeladatokat ellátó szervek, amelyekre a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően költségvetés-végrehajtási feladatokat bíztak. |
| --- | --- |

3.

„nemzeti ügynökségek”: olyan nemzeti közszektorbeli szervek, vagy a magánjog hatálya alá tartozó közfeladatokat ellátó szervek, amelyekre a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően költségvetés-végrehajtási feladatokat bíztak.

3. cikk

A támogatásra való jogosultság kritériumai

(1)   A LIFE+ által finanszírozott intézkedések és projektek támogatják az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott általános célkitűzés elérését. Amennyiben lehetséges, a LIFE+ által finanszírozott intézkedések és projektek támogatják a 6. EAP különböző prioritásai közötti szinergiát és elősegítik az integrációt.

(2)   A 6. cikk (1) bekezdésével összhangban készített többéves stratégiai programokban tervezett intézkedéseknek, a 6. cikk (5) bekezdésével összhangban elfogadott nemzeti éves munkaprogramoknak és az e programok alapján végrehajtott projekteknek az alábbi kritériumoknak kell megfelelniük:

| a) | szolgálják a Közösség érdekét a LIFE+ 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott általános célkitűzésének eléréséhez történő jelentős hozzájárulás által; továbbá |
| --- | --- |

a)

szolgálják a Közösség érdekét a LIFE+ 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott általános célkitűzésének eléréséhez történő jelentős hozzájárulás által; továbbá

| b) | legyenek technikai és pénzügyi szempontból koherensek, megvalósíthatóak és biztosítsák a ráfordítások megtérülését. |
| --- | --- |

b)

legyenek technikai és pénzügyi szempontból koherensek, megvalósíthatóak és biztosítsák a ráfordítások megtérülését.

(3)   Ezen túlmenően az európai hozzáadott érték biztosítása és az ismétlődő tevékenységek finanszírozásának elkerülése érdekében az éves nemzeti munkaprogramokban tervezett intézkedéseknek és az e programok alapján végrehajtott projekteknek az alábbi kritériumok közül minimálisan egynek meg kell felelniük:

| a) | legyenek legjobb gyakorlatot alkalmazó intézkedések és projektek vagy demonstrációs intézkedések és projektek 79/409/EGK irányelv vagy a 92/43/EK irányelv végrehajtásához; vagy |
| --- | --- |

a)

legyenek legjobb gyakorlatot alkalmazó intézkedések és projektek vagy demonstrációs intézkedések és projektek 79/409/EGK irányelv vagy a 92/43/EK irányelv végrehajtásához; vagy

| b) | legyenek a közösségi környezetvédelmi célkitűzésekhez – többek között a legjobb gyakorlatokat alkalmazó módszerek, know-how-k vagy technológiák kidolgozása vagy terjesztése területén – kapcsolódó innovatív intézkedések és projektek vagy demonstrációs intézkedések és projektek; vagy |
| --- | --- |

b)

legyenek a közösségi környezetvédelmi célkitűzésekhez – többek között a legjobb gyakorlatokat alkalmazó módszerek, know-how-k vagy technológiák kidolgozása vagy terjesztése területén – kapcsolódó innovatív intézkedések és projektek vagy demonstrációs intézkedések és projektek; vagy

| c) | legyenek a környezettudatosság erősítését szolgáló kampányok vagy az erdőtüzek megelőzésében résztvevők számára tartott különleges képzések; vagy |
| --- | --- |

c)

legyenek a környezettudatosság erősítését szolgáló kampányok vagy az erdőtüzek megelőzésében résztvevők számára tartott különleges képzések; vagy

| d) | legyenek az erdők és a környezeti kölcsönhatások széles körű, összehangolt, átfogó és hosszú távú monitoringjához kapcsolódó közösségi célkitűzések kidolgozását és végrehajtását segítő intézkedések és projektek. |
| --- | --- |

d)

legyenek az erdők és a környezeti kölcsönhatások széles körű, összehangolt, átfogó és hosszú távú monitoringjához kapcsolódó közösségi célkitűzések kidolgozását és végrehajtását segítő intézkedések és projektek.

4. cikk

Egyedi célkitűzések

(1)   A LIFE+ három elemből áll:

| — | LIFE+ „Természet és biodiverzitás”, |
| --- | --- |

—

LIFE+ „Természet és biodiverzitás”,

| — | LIFE+ „Környezetvédelmi politika és irányítás” és |
| --- | --- |

—

LIFE+ „Környezetvédelmi politika és irányítás” és

| — | LIFE+ „információ és kommunikáció”. |
| --- | --- |

—

LIFE+ „információ és kommunikáció”.

(2)   A LIFE+ „Természet és biodiverzitás” egyedi célkitűzései az alábbiak:

| a) | hozzájárulás a természetre és a biodiverzitásra vonatkozó közösségi politika és jogszabályok, különösen a 79/409/EGK és a 92/43/EK irányelv – többek között helyi és regionális szintű – végrehajtásához; valamint a Natura 2000 hálózat továbbfejlesztésének és végrehajtásának támogatása, beleértve a part menti és tengeri élőhelyek és fajok megőrzését; |
| --- | --- |

a)

hozzájárulás a természetre és a biodiverzitásra vonatkozó közösségi politika és jogszabályok, különösen a 79/409/EGK és a 92/43/EK irányelv – többek között helyi és regionális szintű – végrehajtásához; valamint a Natura 2000 hálózat továbbfejlesztésének és végrehajtásának támogatása, beleértve a part menti és tengeri élőhelyek és fajok megőrzését;

| b) | hozzájárulás a természetre és a biodiverzitásra vonatkozó közösségi politika és jogszabályok fejlesztését, vizsgálatát, monitoringját és értékelését szolgáló tudásbázis konszolidációjához; |
| --- | --- |

b)

hozzájárulás a természetre és a biodiverzitásra vonatkozó közösségi politika és jogszabályok fejlesztését, vizsgálatát, monitoringját és értékelését szolgáló tudásbázis konszolidációjához;

| c) | a természet és a biodiverzitás, és az ezekre ható tényezők, terhelés és reakciók monitoringjára és értékelésére szolgáló szakpolitikai megközelítések és eszközök kidolgozásának és végrehajtásának támogatása, különösen a biodiverzitás Közösségen belüli csökkenésének 2010-ig történő megállítására irányuló célkitűzés megvalósítása; |
| --- | --- |

c)

a természet és a biodiverzitás, és az ezekre ható tényezők, terhelés és reakciók monitoringjára és értékelésére szolgáló szakpolitikai megközelítések és eszközök kidolgozásának és végrehajtásának támogatása, különösen a biodiverzitás Közösségen belüli csökkenésének 2010-ig történő megállítására irányuló célkitűzés megvalósítása;

| d) | a jobb környezetvédelmi irányítás támogatása, az érintett feleknek – beleértve a nem kormányzati szervezeteket is – a természetre és biodiverzitásra vonatkozó politikákról és jogszabályokról folytatott konzultációkba és azok végrehajtásába való szélesebb körű bevonása által. |
| --- | --- |

d)

a jobb környezetvédelmi irányítás támogatása, az érintett feleknek – beleértve a nem kormányzati szervezeteket is – a természetre és biodiverzitásra vonatkozó politikákról és jogszabályokról folytatott konzultációkba és azok végrehajtásába való szélesebb körű bevonása által.

(3)   A LIFE+ „Környezetvédelmi politika és irányítás” egyedi célkitűzései, kapcsolódva a 6. környezetvédelmi cselekvési program célkitűzéseihez – beleértve az éghajlatváltozás, a környezetvédelem, az egészségügy és az életminőség, valamint a természeti erőforrások és a hulladékok elsőbbséget élvező területeinek célkitűzéseit – az alábbiak:

| a) | hozzájárulás az innovatív szakpolitikai megközelítések, technológiák, módszerek és eszközök kifejlesztéséhez és demonstrációjához; |
| --- | --- |

a)

hozzájárulás az innovatív szakpolitikai megközelítések, technológiák, módszerek és eszközök kifejlesztéséhez és demonstrációjához;

| b) | hozzájárulás a környezetvédelmi politika és jogszabályok fejlesztését, monitoringját, megfigyelését és értékelését szolgáló tudásbázis konszolidációjához; |
| --- | --- |

b)

hozzájárulás a környezetvédelmi politika és jogszabályok fejlesztését, monitoringját, megfigyelését és értékelését szolgáló tudásbázis konszolidációjához;

| c) | a környezet állapotának, és az arra ható tényezők, terhelés és reakciók monitoringjára és értékelésére szolgáló megközelítések kidolgozásának és végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

c)

a környezet állapotának, és az arra ható tényezők, terhelés és reakciók monitoringjára és értékelésére szolgáló megközelítések kidolgozásának és végrehajtásának támogatása;

| d) | a közösségi környezetvédelmi politika végrehajtásának támogatása, különös tekintettel a helyi és regionális szintű végrehajtásra; |
| --- | --- |

d)

a közösségi környezetvédelmi politika végrehajtásának támogatása, különös tekintettel a helyi és regionális szintű végrehajtásra;

| e) | a jobb környezetvédelmi irányítás támogatása, az érintett feleknek – beleértve a nem kormányzati szervezeteket is – a szakpolitikai konzultációkba és a végrehajtásba való szélesebb körű bevonása által. |
| --- | --- |

e)

a jobb környezetvédelmi irányítás támogatása, az érintett feleknek – beleértve a nem kormányzati szervezeteket is – a szakpolitikai konzultációkba és a végrehajtásba való szélesebb körű bevonása által.

(4)   A LIFE+ „információ és kommunikáció” egyedi célkitűzései az alábbiak:

| a) | a környezetvédelmi kérdésekkel – beleértve az erdőtűz megelőzését – kapcsolatos információk terjesztése és a környezettudatosság erősítése; |
| --- | --- |

a)

a környezetvédelmi kérdésekkel – beleértve az erdőtűz megelőzését – kapcsolatos információk terjesztése és a környezettudatosság erősítése;

| b) | kiegészítő intézkedések támogatása (pl. információszolgáltatás, kommunikációs tevékenység, kampányok, konferenciák és képzés, beleértve az erdőtűz megelőzésével kapcsolatos képzést). |
| --- | --- |

b)

kiegészítő intézkedések támogatása (pl. információszolgáltatás, kommunikációs tevékenység, kampányok, konferenciák és képzés, beleértve az erdőtűz megelőzésével kapcsolatos képzést).

(5)   A támogatásra jogosult intézkedések jegyzékét az I. melléklet tartalmazza.

5. cikk

Az intervenció típusai

(1)   A közösségi támogatás jogi formái az alábbiak lehetnek:

| a) | támogatási megállapodások; |
| --- | --- |

a)

támogatási megállapodások;

| b) | közbeszerzési szerződések. |
| --- | --- |

b)

közbeszerzési szerződések.

(2)   A közösségi támogatás egyedi formában nyújtható, például partnerségi keret-megállapodásokon keresztül, pénzügyi mechanizmusokban és alapokban történő részvétel útján, illetve működési társfinanszírozás vagy cselekvési támogatás formájában. Az általános európai érdekű célkitűzéseket szolgáló szervezetek számára nyújtott működési támogatás felmentést élvezhet a költségvetési rendelet degresszivitási rendelkezései alól.

(3)   Cselekvési támogatások esetén a társfinanszírozás maximális aránya a támogatható költségek 50 %-a. Kivételes esetben azonban a LIFE+ természet és biodiverzitás elem társfinanszírozási aránya a támogatható költségek 75 %-a a 79/409/EGK és a 92/43/EK irányelv végrehajtásában kiemelt jelentőségű élőhelyekkel vagy fajokkal kapcsolatos intézkedések és projektek esetében, amennyiben ez a megőrzési célkitűzés elérése érdekében szükséges.

(4)   Közbeszerzési szerződések esetében a közösségi alapok finanszírozhatják a szolgáltatások és áruk beszerzésének költségeit. E költségek körébe tartozhatnak, többek között, a projektekhez, politikákhoz, programokhoz és jogszabályokhoz kapcsolódó információs és kommunikációs, előkészítési, végrehajtási, monitoring, ellenőrzési és értékelési költségek.

(5)   Valamely tagállam határozhat úgy, hogy a személyzethez kapcsolódó költségei közösségi társfinanszírozási támogatásra jogosultak az alábbi feltételek szerint:

| a) | nemzeti ügynökségek esetében a közösségi finanszírozás mértéke legfeljebb a tagállam adott évre vonatkozó nemzeti munkaprogramjához történő közösségi hozzájárulás 2 %-a lehet. Az érintett személyzetnek a nemzeti közigazgatások által közösségi programok végrehajtásával kapcsolatosan előzőleg nem végrehajtott kiegészítő feladatokat kell elvégeznie; |
| --- | --- |

a)

nemzeti ügynökségek esetében a közösségi finanszírozás mértéke legfeljebb a tagállam adott évre vonatkozó nemzeti munkaprogramjához történő közösségi hozzájárulás 2 %-a lehet. Az érintett személyzetnek a nemzeti közigazgatások által közösségi programok végrehajtásával kapcsolatosan előzőleg nem végrehajtott kiegészítő feladatokat kell elvégeznie;

| b) | a köztisztviselők bérköltségei csak olyan mértékben támogathatók, amennyiben azok kapcsolódnak a projekt végrehajtásának azon tevékenységeihez, amelyeket az érintett hatóság nem végzett volna el, ha az érintett projekt végrehajtására nem került volna sor. A személyzetet kifejezetten egy projekthez kell kirendelni, és annak a meglévő állandó személyzetre vonatkozóan kiegészítő költséget kell képviselnie. |
| --- | --- |

b)

a köztisztviselők bérköltségei csak olyan mértékben támogathatók, amennyiben azok kapcsolódnak a projekt végrehajtásának azon tevékenységeihez, amelyeket az érintett hatóság nem végzett volna el, ha az érintett projekt végrehajtására nem került volna sor. A személyzetet kifejezetten egy projekthez kell kirendelni, és annak a meglévő állandó személyzetre vonatkozóan kiegészítő költséget kell képviselnie.

6. cikk

Programozás

(1)   A Bizottság az első többéves stratégiai programot a 2007-től 2010-ig terjedő időszakra, a második többéves programot pedig a 2011-től 2013-ig terjedő időszakra készíti el. Ezek a programok meghatározzák az 1., 3. és 4. cikkben megállapított célkitűzésekhez és kritériumokhoz kapcsolódó közösségi finanszírozás fő célkitűzéseit, kiemelt cselekvési területeit, intézkedései típusát és várható eredményeit. Ezek magukban foglalják a támogatás tagállamok közötti felosztását, valamint megjelölik a költségvetésnek azon részeit, amelyek a közvetlen központi gazdálkodás körébe, illetve a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően átruházott végrehajtás hatálya alá tartoznak.

A költségvetés legalább 80 %-ának az átruházott végrehajtás hatálya alá kell tartoznia.

(2)   Az átruházott végrehajtás hatálya alá tartozó költségvetési részbe tartozó tagállami juttatások nem érintik a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott éves költségvetési eljárást. A támogatás elosztásakor a Bizottság a következő kritériumokat veszi figyelembe:

| a) | lakosság:






  i. | minden egyes tagállam lakossága. 50 %-os súlyozást kell alkalmazni e kritériumra vonatkozóan; továbbá |
| --- | --- | --- |

a)

lakosság:

i.

minden egyes tagállam lakossága. 50 %-os súlyozást kell alkalmazni e kritériumra vonatkozóan; továbbá

| ii. | az egyes tagállamok népsűrűsége, az EU átlagos népsűrűségének kétszereséig. 5 %-os súlyozást kell alkalmazni e kritériumra vonatkozóan; |
| --- | --- |

ii.

az egyes tagállamok népsűrűsége, az EU átlagos népsűrűségének kétszereséig. 5 %-os súlyozást kell alkalmazni e kritériumra vonatkozóan;

| b) | természet és biodiverzitás:






  i. | minden egyes tagállam területének közösségi jelentőségű természeti területek által elfoglalt teljes területe, a közösségi jelentőségű területek összességének (közösségi szinten vett) arányában kifejezve. 25 %-os súlyozást kell alkalmazni e kritériumra vonatkozóan; továbbá |
| --- | --- | --- |

b)

természet és biodiverzitás:

i.

minden egyes tagállam területének közösségi jelentőségű természeti területek által elfoglalt teljes területe, a közösségi jelentőségű területek összességének (közösségi szinten vett) arányában kifejezve. 25 %-os súlyozást kell alkalmazni e kritériumra vonatkozóan; továbbá

| ii. | egy tagállam területének közösségi jelentőségű természeti területek által borított aránya, viszonyítva a Közösség területének a közösségi jelentőségű természeti területek által elfoglalt arányához. 20 %-os súlyozást kell alkalmazni e kritériumra vonatkozóan; |
| --- | --- |

ii.

egy tagállam területének közösségi jelentőségű természeti területek által borított aránya, viszonyítva a Közösség területének a közösségi jelentőségű természeti területek által elfoglalt arányához. 20 %-os súlyozást kell alkalmazni e kritériumra vonatkozóan;

Amint a vonatkozó tagállami adatok rendelkezésre állnak, a Bizottság számításokat végez a természet és biodiverzitás elemre vonatkozóan, mind a közösségi jelentőségű természeti területek, mind a különleges madárvédelmi területeket figyelembe véve, egyidejűleg elkerülve a kettős finanszírozást.

A Bizottság emellett további juttatásokat biztosíthat a tengerparttal nem rendelkező tagállamok számára. Az ilyen juttatások teljes összege nem haladhatja meg az átruházott végrehajtás hatálya alá tartozó teljes költségvetés 3 %-át.

A Bizottság azonban biztosítja, hogy egyetlen tagállam juttatása sem kevesebb évi 1 és 3 millió EUR közötti összegnél, tekintetbe véve a népsűrűséget, a környezeti kiadásokat, a környezeti szükségleteket és az abszorpciós kapacitást.

(3)   Az (1) bekezdésben említett többéves stratégiai programok keretében a tagállamok a hatáskör-átruházás hatálya alá tartozó költségvetési részre irányuló éves nemzeti munkaprogram-tervezetet nyújtanak be a Bizottsághoz a 2007–2010 és a 2011–2013 időszak minden évére vonatkozóan. Ezek minimálisan és minden év vonatkozásában:

| a) | meghatározzák az elsőbbséget élvező területeket, a megállapított hosszú távú szükségletek figyelembevételével; |
| --- | --- |

a)

meghatározzák az elsőbbséget élvező területeket, a megállapított hosszú távú szükségletek figyelembevételével;

| b) | megjelölik a konkrét nemzeti célkitűzéseket; |
| --- | --- |

b)

megjelölik a konkrét nemzeti célkitűzéseket;

| c) | meghatározzák a finanszírozandó intézkedéseket, és hogy azok milyen módon felelnek meg a támogatásra való jogosultság 3. cikkben foglalt kritériumainak; |
| --- | --- |

c)

meghatározzák a finanszírozandó intézkedéseket, és hogy azok milyen módon felelnek meg a támogatásra való jogosultság 3. cikkben foglalt kritériumainak;

| d) | tartalmaznak költségbecsléseket; továbbá |
| --- | --- |

d)

tartalmaznak költségbecsléseket; továbbá

| e) | leírják a javasolt monitoring keretet. |
| --- | --- |

e)

leírják a javasolt monitoring keretet.

A tagállamok transznacionális intézkedéseket is beilleszthetnek éves nemzeti munkaprogram-tervezetükbe.

(4)   A Bizottság – a 14. cikk (1) bekezdésében említett bizottság keretén belül – konzultációt folytat a tagállamokkal a többéves stratégiai programtervezetekről. A programok elfogadása a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említettekkel összhangban történik. A 2007–2010 időszakra szóló többéves stratégiai programot a lehető leghamarabb, és legkésőbb ezen rendelet hatálybalépését követő három hónapon belül el kell fogadni.

(5)   A Bizottság kétoldalú konzultációt folytat a tagállamokkal az éves nemzeti munkaprogramok tervezetéről az éves nemzeti munkaprogramoknak a 15. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említettekkel összhangban történő elfogadása céljából. A tagállamok a lehető leghamarabb, és legkésőbb az első többéves stratégiai program elfogadását követő 3 hónapon belül éves nemzeti munkaprogram-tervezetet nyújtanak be a Bizottsághoz a 2007. évre vonatkozóan. Amennyiben szükséges, benyújtják az azt követő évekre vonatkozó nemzeti éves munkaprogramokat, valamint az előzőleg benyújtott tervezetek aktualizált változatát, a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összhangban meghatározott ütemterv alapján.

Amennyiben kívánnak, a tagállamok nemzeti munkaprogram-tervezeteket nyújthatnak be az e rendelet által szabályozott évek közül egyidejűleg néhányra vagy mindre vonatkozólag.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti ügynökségek a 15. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban elfogadott nemzeti éves munkaprogramokat végrehajtsák. A nemzeti ügynökségek pályázatot írnak ki a nemzeti éves munkaprogramokban meghatározott intézkedések végrehajtására. Biztosítják, hogy a projektek megfeleljenek a 3. cikkben meghatározott kritériumoknak, elsőbbséget biztosítva azoknak, amelyek e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez a legnagyobb mértékben járulnak hozzá.

(7)   A nemzeti ügynökségek jelentést tesznek a Bizottságnak az éves nemzeti munkaprogramok végrehajtásáról. A projekteknek a 12. cikk (1) bekezdésében említett zárójelentéseit vagy azok összefoglalásait nyilvánosságra kell hozni. A Bizottság rendszeresen közzéteszi a LIFE+ keretében finanszírozott projektek listáját, a célkitűzések és elért eredmények rövid ismertetésével, valamint a felhasznált pénzalapok összefoglalásával együtt. Ezt a megfelelő média és technológiák – köztük az internet – segítségével teszi.

7. cikk

Pénzügyi eljárások és a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos hatáskörök átruházása

(1)   A Bizottság ezt a rendeletet a költségvetési rendeletnek megfelelően hajtja végre.

(2)   A Bizottság – az érintett tagállam egyetértésével – dönthet úgy is, hogy a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján, valamint e rendelet a II. mellékletében meghatározott kiválasztási kritériumokkal összhangban a költségvetés egy részének végrehajtásával nemzeti ügynökségeket bíz meg.

8. cikk

Kedvezményezettek

A LIFE+ keretein belül finanszírozásban a közjogi és/vagy magánjogi szervek, szereplők és intézmények részesülhetnek.

9. cikk

Harmadik országok részvétele

A LIFE+ keretein belül finanszírozásban az alábbi országok programjai is részesülhetnek, feltéve, hogy erre kiegészítő előirányzatokat kapnak:

| a) | az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló 1210/90/EGK rendelet módosításáról szóló, 1999. április 29-i 933/1999/EK tanácsi rendelettel (11) összhangban az Európai Környezetvédelmi Ügynökség tagjává vált EFTA-államok; |
| --- | --- |

a)

az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló 1210/90/EGK rendelet módosításáról szóló, 1999. április 29-i 933/1999/EK tanácsi rendelettel (11) összhangban az Európai Környezetvédelmi Ügynökség tagjává vált EFTA-államok;

| b) | az Európai Unió tagjelölt országai; |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió tagjelölt országai;

| c) | a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok. |
| --- | --- |

c)

a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok.

10. cikk

A pénzügyi eszközök egymást kiegészítő jellege

Az e rendelet szerint finanszírozott intézkedések nem tartozhatnak más közösségi pénzügyi eszközök támogatásra való jogosultsági kritériumai körébe, illetve azokból, beleértve az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az Európai Szociális Alapot, a Kohéziós Alapot, az Európai Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alapot, a Versenyképességi és Innovációs Keretprogramot, az Európai Halászati Alapot és a hetedik Kutatási Keretprogramot, nem kaphatnak ugyanezen célból támogatást. E rendelet kedvezményezettjei információt nyújtanak a közösségi költségvetésből kapott támogatásokról, és a folyamatban levő támogatási kérelmekről a Bizottság számára központilag finanszírozott intézkedések esetén a Bizottságnak, vagy a végrehajtásra átruházott intézkedések esetén a nemzeti ügynökségnek. A többi közösségi eszközzel kapcsolatban is szinergiára és az egymást kiegészítő jelleg kialakítására kell törekedni.

11. cikk

Időtartam és költségvetési erőforrások

(1)   E rendelet végrehajtása 2007. január 1-jén kezdődik és 2013. december 31-én ér véget.

(2)   A LIFE+ végrehajtásához a 2007. január 1-től2013. december 31-ig terjedő időszakra a pénzügyi keret 1 854 372 000 EUR.

(3)   Az e rendeletben meghatározott cselekvésekhez hozzárendelt költségvetési forrásokat az Európai Unió általános költségvetésének évenkénti előirányzatai között kell feltüntetni.

Az évente rendelkezésre álló előirányzatokat a költségvetési hatóság hagyja jóvá a pénzügyi terv korlátain belül.

(4)   A LIFE+ költségvetési forrásainak legalább 40 %-át a természet és biodiverzitás megőrzését támogató intézkedésekhez kell hozzárendelni.

12. cikk

Monitoring

(1)   Minden LIFE+ finanszírozású intézkedés vagy projekt kedvezményezettje technikai és pénzügyi jelentéseket küld a munka előrehaladásáról – központilag finanszírozott intézkedések esetén a Bizottságnak, vagy a végrehajtásra átruházott intézkedések esetén a nemzeti ügynökségnek. A projekt befejezésétől számított három hónapon belül zárójelentést kell küldeni.

(2)   A Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkével összhangban az illetékes nemzeti számvevő testületekkel vagy hatóságokkal együttműködve végzett ellenőrzések, vagy a Szerződés 279. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint végzett felülvizsgálatok sérelme nélkül a Bizottság tisztségviselői vagy egyéb alkalmazottai a LIFE+ által finanszírozott projektek esetében különösen szúrópróbaszerű helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek, különösen a 3. cikkben meghatározott jogosultsági kritériumok betartásának ellenőrzése érdekében.

(3)   Az e rendelet alapján kötött szerződéseknek és megállapodásoknak, beleértve a nemzeti ügynökségekkel kötött megállapodásokat is, különösképpen rendelkezniük kell a Bizottság (vagy a Bizottság által meghatalmazott bármely képviselő) általi felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint a Számvevőszék által végzett, szükség esetén helyszíni, pénzügyi ellenőrzésekről.

(4)   A pénzügyi támogatás kedvezményezettje egy adott projekttel kapcsolatos utolsó kifizetés időpontját követő öt éven keresztül a Bizottság számára hozzáférhetővé teszi az adott projekttel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó igazoló dokumentumokat.

(5)   Az (1) és (2) bekezdésben említett jelentések és szúrópróbaszerű ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság szükség szerint módosítja az eredetileg jóváhagyott pénzügyi támogatás mértékét vagy nyújtásának feltételeit, valamint a kifizetések menetrendjét.

(6)   A Bizottság minden egyéb szükséges lépést megtesz annak ellenőrzésére, hogy a finanszírozott intézkedéseket és projekteket megfelelő módon, és e rendelet, valamint a költségvetési rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtják végre.

13. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1)   A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekeit csalás, korrupció és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel és a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetésével, szabálytalanság esetén pedig hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal védjék, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom (12) és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel (13), valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) összhangban.

(2)   A LIFE+ keretein belül finanszírozott közösségi intézkedések vonatkozásában a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett „szabálytalanság” a közösségi jogszabályok valamely rendelkezésének olyan megsértését, vagy szerződéses kötelezettségnek gazdasági szereplő cselekményéből vagy mulasztásából eredő olyan megszegését jelenti, amely a Közösségek általános költségvetésének, vagy a Közösségek által kezelt költségvetésnek indokolatlan kiadási tétel szerepeltetésével kárt okoz vagy okozna.

(3)   A Bizottság csökkenti, felfüggeszti vagy visszaköveteli az adott projektre nyújtott pénzügyi támogatást, ha szabálytalanságokat tapasztal, beleértve az e rendelet rendelkezéseinek, vagy a szóban forgó pénzügyi támogatás odaítéléséről szóló egyedi határozatnak, illetve a szerződésnek vagy megállapodásnak a be nem tartását, vagy ha fény derül arra, hogy a projektben a Bizottság jóváhagyásának kikérése nélkül olyan változtatás történt, amely a projekt jellegével vagy végrehajtási feltételeivel nem összeegyeztethető.

(4)   A határidők be nem tartása esetén, vagy ha a projekt végrehajtásában elért előrehaladás a nyújtott pénzügyi támogatásnak csak egy részét igazolja, a Bizottság a kedvezményezettet felszólítja, hogy megadott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit. Ha a kedvezményezett nem ad kielégítő választ, a Bizottság törölheti a pénzügyi támogatás hátralévő részét és követelheti a már kifizetett összegek visszatérítését.

(5)   A jogosulatlan kifizetéseket vissza kell téríteni a Bizottság részére. A költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerint kamattal kell terhelni minden olyan összeget, amelyet nem térítettek vissza kellő időben.

14. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját a LIFE+ bizottság segíti.

(2)   Amennyiben erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/ EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve az annak 8. cikkében foglalt rendelkezéseket.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.

(3)   Amennyiben erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/ EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve az annak 8. cikkében foglalt rendelkezéseket.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.

(4)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

15. cikk

Végrehajtási határozatok

(1)   A 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban az alábbi végrehajtási határozatokat kell meghozni:

| a) | a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban elkészített többéves stratégiai programok elfogadása és adott esetben módosítása; |
| --- | --- |

a)

a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban elkészített többéves stratégiai programok elfogadása és adott esetben módosítása;

| b) | éves nemzeti munkaprogramok elfogadása és adott esetben módosítása a tagállamok által a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtott tervezetek alapján; |
| --- | --- |

b)

éves nemzeti munkaprogramok elfogadása és adott esetben módosítása a tagállamok által a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtott tervezetek alapján;

| c) | az I. melléklet intézkedéseinek kiegészítése vagy a II. melléklet módosítása; továbbá |
| --- | --- |

c)

az I. melléklet intézkedéseinek kiegészítése vagy a II. melléklet módosítása; továbbá

| d) | az e rendelet végrehajtásához szükséges részletes szabályok megállapítása. |
| --- | --- |

d)

az e rendelet végrehajtásához szükséges részletes szabályok megállapítása.

(2)   A 14. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban az alábbi végrehajtási határozatokat kell meghozni:

| a) | a 7. cikk (2) bekezdésének értelmében a költségvetés végrehajtásának nemzeti ügynökségre vagy ügynökségekre történő átruházásáról szóló döntés, valamint az ügynökségnek vagy ügynökségeknek a II. mellékletben meghatározott kiválasztási kritériumoknak való megfelelősége megerősítése; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikk (2) bekezdésének értelmében a költségvetés végrehajtásának nemzeti ügynökségre vagy ügynökségekre történő átruházásáról szóló döntés, valamint az ügynökségnek vagy ügynökségeknek a II. mellékletben meghatározott kiválasztási kritériumoknak való megfelelősége megerősítése;

| b) | a 6. cikk (3) bekezdése alkalmazásában kialakított éves nemzeti munkaprogram-tervezetek, valamint a 6. cikk (7) bekezdésében említett jelentések formájának, tartalmának és benyújtási határidejének pontosítása; |
| --- | --- |

b)

a 6. cikk (3) bekezdése alkalmazásában kialakított éves nemzeti munkaprogram-tervezetek, valamint a 6. cikk (7) bekezdésében említett jelentések formájának, tartalmának és benyújtási határidejének pontosítása;

| c) | a 12. cikk (1) bekezdésében említett jelentések formájának, tartalmának és címzettjeinek meghatározása; továbbá |
| --- | --- |

c)

a 12. cikk (1) bekezdésében említett jelentések formájának, tartalmának és címzettjeinek meghatározása; továbbá

| d) | a LIFE+ keretében finanszírozott intézkedések monitoringját segítő mutatók megállapítása. |
| --- | --- |

d)

a LIFE+ keretében finanszírozott intézkedések monitoringját segítő mutatók megállapítása.

16. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság biztosítja a többéves programok rendszeres ellenőrzését azok hatásának értékelése céljából.

(2)   A Bizottság legkésőbb 2010. szeptember 30-ig benyújtja a LIFE+ félidős értékelését az Európai Parlamentnek és a 14. cikk (1) bekezdésében említett bizottságnak. A félidős értékelés e rendeletnek a 2007–2009. közötti időszakban történt végrehajtását értékeli. A Bizottság adott esetben a végrehajtási határozatok módosítását javasolja a 15. cikkel összhangban.

(3)   A Bizottság gondoskodik e rendelet végrehajtásának végső értékeléséről, amely kiterjed a rendeletnek a közösségi környezetvédelmi politikához és jogszabályok végrehajtásához, korszerűsítéséhez és fejlesztéséhez való hozzájárulására, valamint az előirányzatok felhasználására. A végső értékelést legkésőbb 2012. december 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, adott esetben egy, 2014-től kizárólag a környezetvédelem területén alkalmazandó pénzügyi eszköz továbbfejlesztésére vonatkozó javaslattal együtt.

17. cikk

Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések

(1)   Az egyszerűsítés és egységes szerkezetbe foglalás céljából a következő jogi aktusokat hatályon kívül kell helyezni:

| a) | a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE) szóló, 2000. július 17-i 1655/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15); |
| --- | --- |

a)

a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE) szóló, 2000. július 17-i 1655/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15);

| b) | a fenntartható városfejlesztést elősegítő együttműködés közösségi keretrendszeréről szóló, 2001. június 27-i 1411/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (16); |
| --- | --- |

b)

a fenntartható városfejlesztést elősegítő együttműködés közösségi keretrendszeréről szóló, 2001. június 27-i 1411/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (16);

| c) | az elsősorban a környezetvédelem területén működő nem kormányzati szervezeteket támogató közösségi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. március 1-jei 466/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (17); |
| --- | --- |

c)

az elsősorban a környezetvédelem területén működő nem kormányzati szervezeteket támogató közösségi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. március 1-jei 466/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (17);

| d) | a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről (Forest Focus) szóló, 2003. november 17-i 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18). |
| --- | --- |

d)

a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről (Forest Focus) szóló, 2003. november 17-i 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18).

(2)   A 2006. december 31-e előtt az (1) bekezdésben említett jogi aktusok alapján megkezdett intézkedésekre azok befejezéséig e jogi aktusok irányadók. Az említett jogi aktusokban meghatározott bizottságokat az e rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság váltja fel. Az említett jogi aktusok által megkövetelt, de azok lejárta után végrehajtandó kötelező ellenőrzést és értékelést e rendelet keretein belül kell finanszírozni. Az intézkedéseknek lezárulásukig az (1) bekezdésben említett jogi aktusokban meghatározott technikai rendelkezéseknek kell megfelelniük.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxemburgban,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 255., 2005.10.14., 52. o.

1

(2)  HL C 231., 2005.9.20., 72. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2005. július 7-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. június 27-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

4

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

5

(6)  HL L 226., 1992.7.22., 7. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

6

(7)  HL L 103., 1979.4.25., 1. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.

7

(8)  HL L 197., 2001.7.21., 30. o.

8

(9)  HL C ...

9

(10)  HL L 184., 1999. 7. 17., 23. o.

10

(11)  HL L 117., 1999.5.5., 1.o.

11

(12)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

12

(13)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

13

(14)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

14

(15)  HL L 192., 2000.7.28., 1. o. A legutóbb az 1682/2004/EK rendelettel (HL L 308., 2004.10.5., 1. o.) módosított rendelet.

15

(16)  HL L 191., 2001.7.13., 1. o. A 786/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 7. o.) módosított határozat.

16

(17)  HL L 75., 2002.3.16., 1. o. A 786/2004/EK határozattal módosított határozat.

17

(18)  HL L 324., 2003.12.11., 1. o. A 788/2004/EK rendelettel (HL L 138., 2004.4.30., 17. o.) rendelettel módosított rendelet.

18

---

I. MELLÉKLET

FINANSZÍROZHATÓ INTÉZKEDÉSEK

A 10. cikk sérelme nélkül a LIFE+ eszközből a következő intézkedések finanszírozhatók, amennyiben azok megfelelnek a támogatásra való jogosultság céljaira a 3. cikkben meghatározott kritériumoknak:

| 1. | a közvetlen központi gazdálkodás hatálya alá tartozó költségvetés vonatkozásában:






  a) | a közösségi szinten elsődlegesen a környezet védelme és fejlesztése területén tevékenykedő, nem kormányzati szervezetek bizonyos operatív tevékenységei; |
| --- | --- | --- |

1.

a közvetlen központi gazdálkodás hatálya alá tartozó költségvetés vonatkozásában:

a)

a közösségi szinten elsődlegesen a környezet védelme és fejlesztése területén tevékenykedő, nem kormányzati szervezetek bizonyos operatív tevékenységei;

| b) | a közösségi környezetvédelmi politika és jogszabályok végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó hálózatok és számítógépes rendszerek fejlesztése és fenntartása; |
| --- | --- |

b)

a közösségi környezetvédelmi politika és jogszabályok végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó hálózatok és számítógépes rendszerek fejlesztése és fenntartása;

| 2. | a közvetlen központi vagy átruházott hatáskörön alapuló gazdálkodás hatálya alá tartozó költségvetés vonatkozásában:






  a) | tanulmányok, felmérések, modellek és forgatókönyvek készítése; |
| --- | --- | --- |

2.

a közvetlen központi vagy átruházott hatáskörön alapuló gazdálkodás hatálya alá tartozó költségvetés vonatkozásában:

a)

tanulmányok, felmérések, modellek és forgatókönyvek készítése;

| b) | monitoring, ideértve az erdők monitoringját is; |
| --- | --- |

b)

monitoring, ideértve az erdők monitoringját is;

| c) | segítségnyújtás kapacitásépítéshez; |
| --- | --- |

c)

segítségnyújtás kapacitásépítéshez;

| d) | képzés, workshopok és találkozók, ideértve az erdőtüzek megelőzésére irányuló kezdeményezésekben részt vevő személyek képzését is; |
| --- | --- |

d)

képzés, workshopok és találkozók, ideértve az erdőtüzek megelőzésére irányuló kezdeményezésekben részt vevő személyek képzését is;

| e) | hálózatépítés és legjobb gyakorlat platformok; |
| --- | --- |

e)

hálózatépítés és legjobb gyakorlat platformok;

| f) | információs és kommunikációs fellépések, ideértve a környezettudatosság erősítését szolgáló kampányokat is, különös tekintettel az erdőtüzekkel kapcsolatos figyelemfelhívó kampányokra; |
| --- | --- |

f)

információs és kommunikációs fellépések, ideértve a környezettudatosság erősítését szolgáló kampányokat is, különös tekintettel az erdőtüzekkel kapcsolatos figyelemfelhívó kampányokra;

| g) | innovatív szakpolitikai megközelítések, technológiák, módszerek és eszközök bemutatása; |
| --- | --- |

g)

innovatív szakpolitikai megközelítések, technológiák, módszerek és eszközök bemutatása;

| h) | nemzeti ügynökségek személyi költségei; továbbá |
| --- | --- |

h)

nemzeti ügynökségek személyi költségei; továbbá

| i) | kifejezetten a „Természet és biodiverzitás” elem számára:






  — | területek és fajok megőrzéséhez szükséges természetvédelmi kezelési tevékenységek, valamint a kezelés tervezése, ideértve a Natura 2000 hálózat ökológiai egységességének javítását is, |
| --- | --- | --- |

i)

kifejezetten a „Természet és biodiverzitás” elem számára:

—

területek és fajok megőrzéséhez szükséges természetvédelmi kezelési tevékenységek, valamint a kezelés tervezése, ideértve a Natura 2000 hálózat ökológiai egységességének javítását is,

| — | a természetvédelmi helyzet monitoringja, ideértve – de nem kizárólagosan – az erre szolgáló eljárások és rendszerek felállítását is, |
| --- | --- |

—

a természetvédelmi helyzet monitoringja, ideértve – de nem kizárólagosan – az erre szolgáló eljárások és rendszerek felállítását is,

| — | faj- és élőhelymegőrzési cselekvési tervek kidolgozása és megvalósítása, |
| --- | --- |

—

faj- és élőhelymegőrzési cselekvési tervek kidolgozása és megvalósítása,

| — | a Natura 2000 hálózat tengeri területekre történő kiterjesztése, |
| --- | --- |

—

a Natura 2000 hálózat tengeri területekre történő kiterjesztése,

| — | földvásárlás, feltéve, hogy:






  — | a földvásárlás hozzájárul az adott Natura 2000 terület egységességének fenntartásához vagy helyreállításához, |
| --- | --- | --- |

—

földvásárlás, feltéve, hogy:

—

a földvásárlás hozzájárul az adott Natura 2000 terület egységességének fenntartásához vagy helyreállításához,

| — | a földvásárlás a tervezett természetvédelmi cél elérésének egyetlen vagy leghatékonyabb eszköze, |
| --- | --- |

—

a földvásárlás a tervezett természetvédelmi cél elérésének egyetlen vagy leghatékonyabb eszköze,

| — | a megszerzett földterület hosszú távon a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott célkitűzésekkel összhangban lévő használatra van fenntartva, |
| --- | --- |

—

a megszerzett földterület hosszú távon a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott célkitűzésekkel összhangban lévő használatra van fenntartva,

| — | az érintett tagállamok átruházás útján vagy más módon biztosítják az ilyen földterületek hosszú távon természetvédelmi célokra történő fenntartását. |
| --- | --- |

—

az érintett tagállamok átruházás útján vagy más módon biztosítják az ilyen földterületek hosszú távon természetvédelmi célokra történő fenntartását.

---

II. MELLÉKLET

A KÖLTSÉGVETÉS-VÉGREHAJTÁSI FELADATOK ÁTRUHÁZÁSÁT SZABÁLYOZÓ KRITÉRIUMOK

| 1. | A Bizottság a tagállamokkal egyetértésben nemzeti ügynökségeket jelöl ki. A tagállamok a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjával és 56. cikkével, valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (1) 38. és 39. cikkével összhangban szintén kijelölhetnek nemzeti ügynökségeket. A tagállamok az éves nemzeti munkaprogramok hatékony végrehajtása érdekében a nemzeti ügynökségekkel szemben közigazgatási és pénzügyi rendelkezéseket hoznak. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság a tagállamokkal egyetértésben nemzeti ügynökségeket jelöl ki. A tagállamok a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjával és 56. cikkével, valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (1) 38. és 39. cikkével összhangban szintén kijelölhetnek nemzeti ügynökségeket. A tagállamok az éves nemzeti munkaprogramok hatékony végrehajtása érdekében a nemzeti ügynökségekkel szemben közigazgatási és pénzügyi rendelkezéseket hoznak.

| 2. | A Bizottság gondoskodik arról, hogy az átruházás a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság elvének megfelelően történjen. Bármilyen átruházást megelőzően a Bizottság előzetes értékelés segítségével gondoskodik arról, hogy a nemzeti ügynökségek számára juttatott pénzeszközök felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően történjen, és növelje a közösségi fellépés nagyobb láthatóságát. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az átruházás a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság elvének megfelelően történjen. Bármilyen átruházást megelőzően a Bizottság előzetes értékelés segítségével gondoskodik arról, hogy a nemzeti ügynökségek számára juttatott pénzeszközök felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően történjen, és növelje a közösségi fellépés nagyobb láthatóságát.

| 3. | A nemzeti ügynökségnek kijelölt testületnek meg kell felelnie az alábbi kritériumoknak:






  — | jogi személyiséggel rendelkezik és az érintett tagállam joghatósága alá tartozik;. |
| --- | --- | --- |

3.

A nemzeti ügynökségnek kijelölt testületnek meg kell felelnie az alábbi kritériumoknak:

—

jogi személyiséggel rendelkezik és az érintett tagállam joghatósága alá tartozik;.

| — | megfelelő számú, a környezetvédelmi politika terén jártas szakemberrel rendelkezik; |
| --- | --- |

—

megfelelő számú, a környezetvédelmi politika terén jártas szakemberrel rendelkezik;

| — | megfelelő infrastruktúrával rendelkezik, különösen az informatika és a kommunikáció terén. |
| --- | --- |

—

megfelelő infrastruktúrával rendelkezik, különösen az informatika és a kommunikáció terén.

| — | olyan közigazgatási környezetben működik, amely lehetővé teszi feladatai megfelelő ellátását és az összeférhetetlenség elkerülését; |
| --- | --- |

—

olyan közigazgatási környezetben működik, amely lehetővé teszi feladatai megfelelő ellátását és az összeférhetetlenség elkerülését;

| — | képesnek kell lennie a közösségi szinten meghatározott pénzügyi gazdálkodási szabályok és szerződési feltételek alkalmazására; |
| --- | --- |

—

képesnek kell lennie a közösségi szinten meghatározott pénzügyi gazdálkodási szabályok és szerződési feltételek alkalmazására;

| — | megfelelő, lehetőleg hatóság által kibocsátott pénzügyi garanciákkal kell rendelkeznie, és gazdálkodási képességének meg kell felelnie a rábízott közösségi pénzeszközök mértékének. |
| --- | --- |

—

megfelelő, lehetőleg hatóság által kibocsátott pénzügyi garanciákkal kell rendelkeznie, és gazdálkodási képességének meg kell felelnie a rábízott közösségi pénzeszközök mértékének.

| 4. | A Bizottság a 2342/2002/EK rendelet 41. cikkével összhangban minden nemzeti ügynökséggel megállapodást köt, amely részletes rendelkezéseket tartalmaz többek között a feladatok meghatározásával, a beszámolási szabályokkal, a hatáskörök elhatárolásával és az ellenőrzési rendszerekkel kapcsolatban. A nemzeti ügynökségeknek tiszteletben kell tartaniuk az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét. A más közösségi pénzügyi forrásból történő kettős finanszírozást el kell kerülniük. A projekteket figyelemmel kísérik és a kedvezményezettek által visszatérítendő pénzeszközöket visszatérítik. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság a 2342/2002/EK rendelet 41. cikkével összhangban minden nemzeti ügynökséggel megállapodást köt, amely részletes rendelkezéseket tartalmaz többek között a feladatok meghatározásával, a beszámolási szabályokkal, a hatáskörök elhatárolásával és az ellenőrzési rendszerekkel kapcsolatban. A nemzeti ügynökségeknek tiszteletben kell tartaniuk az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét. A más közösségi pénzügyi forrásból történő kettős finanszírozást el kell kerülniük. A projekteket figyelemmel kísérik és a kedvezményezettek által visszatérítendő pénzeszközöket visszatérítik.

| 5. | Ezen kívül a Bizottság megbizonyosodik arról, hogy a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket a nemzeti ügynökségek megfelelő pénzügyi ellenőrzésének és felügyeletének biztosítása érdekében. A tagállamok még a hatáskör-átruházás megtörténte előtt, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szabályainak megfelelően, a Bizottság rendelkezésére bocsátják a nemzeti ügynökség létezésére, illetékességére és megfelelő működésére vonatkozó bizonyítékokat. |
| --- | --- |

5.

Ezen kívül a Bizottság megbizonyosodik arról, hogy a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket a nemzeti ügynökségek megfelelő pénzügyi ellenőrzésének és felügyeletének biztosítása érdekében. A tagállamok még a hatáskör-átruházás megtörténte előtt, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szabályainak megfelelően, a Bizottság rendelkezésére bocsátják a nemzeti ügynökség létezésére, illetékességére és megfelelő működésére vonatkozó bizonyítékokat.

| 6. | Valamennyi nemzeti ügynökség felelős a részére felróható szabálytalanság, mulasztás vagy csalás esetén a vissza nem térített pénzeszközökért. |
| --- | --- |

6.

Valamennyi nemzeti ügynökség felelős a részére felróható szabálytalanság, mulasztás vagy csalás esetén a vissza nem térített pénzeszközökért.

| 7. | A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja a megelőző programok hatálya alatt a környezetvédelem témakörében foganatosított intézkedések és az e rendelet alapján végrehajtandó intézkedések közti átmenetet. |
| --- | --- |

7.

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja a megelőző programok hatálya alatt a környezetvédelem témakörében foganatosított intézkedések és az e rendelet alapján végrehajtandó intézkedések közti átmenetet.

---

(1)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2004 szeptemberében elfogadta a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről („LIFE+”) szóló rendeletre irányuló javaslatát (1).

Az Európai Parlament az első olvasatot követő véleményét 2005 júliusában fogadta el. (2)

A Régiók Bizottsága (3) és a Gazdasági és Szociális Bizottság (4) 2005 áprilisában fogadta el a véleményét.

A Tanács 2006. június 27-én fogadta el közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A javasolt rendelet egy a 2007–2013 időszakra vonatkozó pénzügyi kerettel kapcsolatos számos rendelet közül, de az egyetlen olyan javaslat, amely konkrétan a környezetvédelemmel foglalkozik. Célja a következő:

| — | egyedi, közösségi szintű támogatás nyújtása a közösségi környezetvédelmi politika és jogszabályok végrehajtásával, korszerűsítésével és fejlesztésével kapcsolatos, európai hozzáadott értékkel rendelkező intézkedések és projektek számára, különös tekintettel a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program végrehajtására (míg a környezet érdekét szolgáló, és különösen a Natura 2000 hálózatra vonatkozó befektetési és gazdálkodási intézkedések finanszírozása általában más pénzügyi eszközökön keresztül lenne elérhető); és |
| --- | --- |

—

egyedi, közösségi szintű támogatás nyújtása a közösségi környezetvédelmi politika és jogszabályok végrehajtásával, korszerűsítésével és fejlesztésével kapcsolatos, európai hozzáadott értékkel rendelkező intézkedések és projektek számára, különös tekintettel a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program végrehajtására (míg a környezet érdekét szolgáló, és különösen a Natura 2000 hálózatra vonatkozó befektetési és gazdálkodási intézkedések finanszírozása általában más pénzügyi eszközökön keresztül lenne elérhető); és

| — | számos meglévő program felváltása (míg a jelenlegi LIFE-rendszer néhány eleme szervesen beépülne más pénzügyi eszközökbe). |
| --- | --- |

—

számos meglévő program felváltása (míg a jelenlegi LIFE-rendszer néhány eleme szervesen beépülne más pénzügyi eszközökbe).

Ezen „integrált megközelítés” célja több a társfinanszírozás további lehetőségeinek biztosítása, a szakpolitika együttes kialakításának ösztönzése, és a nemzeti és regionális prioritások jobb tükrözésének lehetővé tétele a finanszírozásban.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános

A közös álláspont átveszi az Európai Parlament első olvasatot követő módosításainak felét, vagy szó szerint, vagy részben vagy pedig annak értelmét tekintve. Rendelkezik különösen egy egyedi elemről a természet és a biodiverzitás számára, és meghatározza az európai hozzáadott érték biztosítása érdekében általános támogathatósági feltételeket állapít meg.

A közös álláspont nem tükrözi a módosítások fennmaradó részét, mivel a Tanács egyetért a Bizottsággal abban, hogy ezek szükségtelenek és/vagy nemkívánatosak.

A közös álláspont több olyan változtatást is tartalmaz, amelyet nem az Európai Parlament első olvasatot követő véleménye irányzott elő. A következő szakaszok a lényegi változásokat írják le. Ezen túlmenően a szöveg pontosítása vagy a rendelet általános koherenciájának biztosítása érdekében a szövegezés terén is sor került változtatásokra.

2.   Cél, fogalommeghatározások és a támogatásra való jogosultság kritériumai (1., 2. és 3. cikk)

A közös álláspont nem felel meg az Európai Parlament 11. módosításának. A Tanács véleménye szerint különbséget kell tenni az 1. cikkben meghatározott általános célkitűzés és a 4. cikkben meghatározott egyedi célkitűzések között. Úgy véli továbbá, hogy nincs szükség a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program célkitűzéseinek körülírására, valamint hogy helytelen lenne megváltoztatni a három intézmény által a 2002–2012 időszakra jóváhagyott, az 1600/2002/EK határozatban foglalt prioritásokat, kivéve az említett határozat 11. cikkének (1) bekezdésében előírt felülvizsgálat keretében.

A Tanács a rendeletet egy 2. cikkel egészítette ki, hogy meghatározza három, a rendelet által gyakran használt kifejezés fogalmát.

A 3. cikk megfelel a 12., 42., 15. és 34. módosítás egyes részeinek, amennyiben meghatározza a támogathatóság általános feltételeit annak biztosítása érdekében, hogy a LIFE+ eszközön keresztül megvalósuló közösségi társfinanszírozás európai hozzáadott értéket nyújtson. A LIFE+ különösen nem finanszírozhat különösen ismétlődő tevékenységeket, mint például a napi működés.

3.   Egyedi célkitűzések (4. cikk és I. melléklet)

A 4. cikk a 12. és 42. módosítás más részeit veszi át, különösen az új „természet és biodiverzitás” elem létrehozása, valamint az ökotechnológiákra és az erdőkre való utalások beillesztése révén.

A közös álláspont továbbá az I. melléklet státuszát a támogatásra jogosult intézkedések indikatív jegyzékéről kimerítő jegyzékre változtatja. Az I. melléklet már nem tartalmazza a témakörökről szóló szakaszt. A Tanács úgy véli, hogy az 1., 3. és 4. cikkben meghatározott célkitűzések és kritériumok, valamint a támogatásra jogosult intézkedéseknek az I. mellékletben található jegyzéke elegendő a LIFE+ alkalmazási körének meghatározásához.

4.   Pénzügyi rendelkezések (5. és 8–13. cikk)

A Tanács nem tudja elfogadni a LIFE+ költségvetésére vonatkozó 43. módosítást. A közös álláspont 1 854 372 000 EUR pénzügyi keretet biztosít, ami megegyezik a Bizottság módosított javaslatában (amely elkészítésére a 2007–2013-as pénzügyi keretről szóló, 2006. május 17-i megállapodást követően került sor) szereplő összeggel. (5)

A közös álláspont teljes mértékben megfelel a 44. módosításnak, mivel nem tartalmaz a LIFE+ költségvetésének az elemek közötti indikatív megosztását megállapító mellékletet. Ahelyett azonban, hogy a 26. módosítás előirányzata szerint a három elem mindegyikére meghatároznának egy értéket, a nagyobb rugalmasság biztosítása érdekében a 11. cikk (4) bekezdése a költségvetés 40 %-át kizárólag a természet és biodiverzitás megőrzését támogató intézkedésekre különíti el.

Az 5. cikk megfelel a 34. módosításnak, amennyiben meghatározza, hogy a társfinanszírozás maximális általános aránya 50 % lehet. Részben megfelel a 13. módosításnak, amennyiben bizonyos természetvédelmi projektek esetében magasabb, legfeljebb 75 %-os társfinanszírozást tesz lehetővé. Az 5. cikk pontosítja a személyi jellegű ráfordítások társfinanszírozását is (a jelenlegi gyakorlattal és a költségvetési rendelettel összhangban).

A Tanács véleménye szerint nem szükséges példákat említeni a LIFE+ finanszírozás lehetséges kedvezményezettjeire. A 8. cikk ezért nem felel meg a 21. módosításnak.

A Tanács egyetért azzal, hogy a kiegészítő jelleg elvével összhangban a LIFE+ eszköz révén nem finanszírozhatók olyan intézkedések, amelyek megfelelnek más közösségi pénzügyi eszközök támogathatósági feltételeinek. A közös álláspont 10. cikke megfelel a 23. módosítás céljának.

A minőségellenőrzésre vonatkozóan a közös álláspont megerősíti a Bizottságnak a helyszíni ellenőrzések végzésével kapcsolatos feladatát. A 17. cikk (2) bekezdésének c) pontjával együtt olvasva a 12. cikk (1) bekezdése megfelel a 27. módosítás céljainak.

5.   Programozási megközelítés (6. és 7. cikk, valamint a II. melléklet)

A Bizottság javaslata a költségvetés végrehajtásának jelentős részét a tagállamokra ruházta át. A Tanács elfogadja ezt a megközelítést, de a közös álláspontot jóval több részlettel egészítette ki az alkalmazandó eljárások tekintetében. Ez egyértelműbbé teszi a tagállamok és a Bizottság szerepét, valamint azt, hogy a kiadások mely típusai tartoznak a költségvetés központi gazdálkodás alá eső részéhez (különösen a nem kormányzati szervezetek tekintetében, ami összhangban van a 36. módosítással).

A közös álláspont tartalmazza a költségvetés átruházott részének tagállamok közötti felosztására vonatkozó részletes kritériumokat is. Két kritérium van: lakosság, beleértve a népsűrűséget, mivel ez sokféle környezeti terhelésre enged következtetni; valamint természet és biodiverzitás (a kijelölt területek abszolút és viszonylagos mérete alapján). A mellékelt táblázatban látható e kritériumok hatása.

A 6. cikk részben megfelel a 14. módosításnak, mivel egyértelművé teszi (a (3) bekezdés második albekezdésében), hogy a LIFE+ révén transznacionális intézkedések is finanszírozhatók. Az éves nemzeti munkaprogramok elfogadására vonatkozó eljárás összhangban van a 16. módosítás céljával, mivel a tagállamok számára rugalmasságot biztosít a nemzeti és regionális prioritások figyelembevételéhez.

A Tanács nem tudja elfogadni a 15. módosítás első részét, vagy a 17. és 18. módosítást. A többéves stratégiai programok együttdöntés útján történő elfogadása indokolatlanul késleltetné a környezetvédelmi projektek finanszírozását. A közös álláspont mindazonáltal jóval több részlettel egészíti ki a rendelet együttdöntés útján kidolgozott szövegét.

6.   Komitológia (14. és 17. cikk)

A közös álláspont nagyrészt megfelel a 29. módosításnak, mivel valamennyi fontos döntést alá kell vetni a szabályozási eljárásnak. Ez célszerű, mivel a rendelet egy hét évre szóló általános keretet határoz meg. A közösségi és a nemzeti prioritások valószínűleg jelentős változáson mennek keresztül ebben az időszakban. A többéves stratégiai programok és az éves nemzeti munkaprogramok foglalkoznak azokkal a kérdésekkel, amelyek súlyos aggodalommal töltik el az egyes tagállamokat és kulcsfontosságúak nemzeti környezetvédelmi politikáik számára. Mindazonáltal egyes technikai döntéseket alá kell vetni az irányítóbizottsági eljárásnak.

A Tanács nem tudja elfogadni a 28., 30. és 31. módosítást, mivel azok eltérnének az 1999/468/EK határozatban megállapított eljárásoktól. Minden változtatást horizontálisan kellene megtárgyalni, nem konkrét eszközök keretében.

7.   Egyéb

A közös álláspont továbbá:

| — | kis mértékben kibővített preambulumot tartalmaz a rendelet szövegében előforduló kulcsfontosságú rendelkezések pontosítása céljából. A preambulumbekezdések átveszik az Európai Parlament első olvasatot követő 9. módosítását (az 1–8. módosítást azonban nem, mivel a javasolt szöveg nem indokolt volna a cikkekben vagy a mellékletekben található semmilyen rendelkezést, vagy nem lett volna összhangban azon rendelkezésekkel). A (15) preambulumbekezdés továbbá részben megfelel a 24. módosítás céljának; |
| --- | --- |

—

kis mértékben kibővített preambulumot tartalmaz a rendelet szövegében előforduló kulcsfontosságú rendelkezések pontosítása céljából. A preambulumbekezdések átveszik az Európai Parlament első olvasatot követő 9. módosítását (az 1–8. módosítást azonban nem, mivel a javasolt szöveg nem indokolt volna a cikkekben vagy a mellékletekben található semmilyen rendelkezést, vagy nem lett volna összhangban azon rendelkezésekkel). A (15) preambulumbekezdés továbbá részben megfelel a 24. módosítás céljának;

| — | a 6. cikk (7) bekezdésében és a 12. cikk (2) bekezdésében előírja a Bizottság számára a 19. módosítás céljával összhangban lévő nyomon követési intézkedések végrehajtását és az azokról szóló jelentéstételt; |
| --- | --- |

—

a 6. cikk (7) bekezdésében és a 12. cikk (2) bekezdésében előírja a Bizottság számára a 19. módosítás céljával összhangban lévő nyomon követési intézkedések végrehajtását és az azokról szóló jelentéstételt;

| — | teljesíti a 32. és 33. módosítás célkitűzéseit azáltal, hogy a 15. cikkben egyértelművé teszi az értékelő jelentések célját és ütemtervét; |
| --- | --- |

—

teljesíti a 32. és 33. módosítás célkitűzéseit azáltal, hogy a 15. cikkben egyértelművé teszi az értékelő jelentések célját és ütemtervét;

| — | nem veszi át a 20. módosítást, mivel a Bizottság nem tudná biztosítani, hogy a LIFE+ végrehajtása új munkahelyeket hozzon létre. |
| --- | --- |

—

nem veszi át a 20. módosítást, mivel a Bizottság nem tudná biztosítani, hogy a LIFE+ végrehajtása új munkahelyeket hozzon létre.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

A Tanács úgy véli, hogy a közös álláspont egy kiegyensúlyozott csomag, amely célzott közösségi társfinanszírozást biztosít az egyéb közösségi pénzügyi eszközök, valamint a nemzeti és regionális környezetvédelmi kiadások kiegészítésére. A Tanács várakozással tekint az Európai Parlamenttel a rendelet mihamarabbi elfogadása érdekében folytatandó építő jellegű megbeszélések elé.

---

(1)  HL C 12., 2005.1.18., 25. o.

(2)  10814/05

(3)  HL C 231., 2005.9.20., 72. o.

(4)  HL C 255., 2005.10.14., 52. o.

(5)  Az 1 854 372 000 EUR 2004-es árakon értendő (folyó árakon ez 2 097 880 000 euróval egyenlő). A költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodás 37. pontja előírja, hogy ez az összeg jelenti a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során az elsődleges hivatkozási alapot.

A Tanács nyilatkozatot is tett a Bizottság módosított javaslatában szereplő számról.

MELLÉKLET

INDIKATÍV JUTTATÁSOK A TAGÁLLAMOK SZÁMÁRA A 2007. ÉVRE

| Tagállam | Terület
  (km2) | Népesség
  (ezer) | Az EU teljes népességének %-a | Népsűrűség | A tagállamok népsűrűsége: az EU népsűrűsége arány | A népsűrűség normalizált aránya | KJT terület
  (km2) | A KJT: KJT összesen arány | A KJT-k %-a a teljes területhez képest | Tagállam %: EU összes % arány | A KJT-k normalizált aránya | Költségvetési juttatás
  (%) | Költségvetési juttatás
  (millió €) | Kiigazított költségvetési juttatás
  (millió €) | Tagállam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | L | M | N | O | P | Q | R |
| | | | (C/C összesen) | (C·1 000/B) | (E/E összesen) | (F/F összesen) | | (H/H összesen) | (H/B) | (J/J összesen) | (K/K összesen) | (0,5·D+0,05·G
  +0,25·I+,2·L) | (D42·M) | | |
| BE | 30 528,00 | 10 396,40 | 2,14 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 3 220,88 | 0,54 % | 10,55 % | 0,76 | 2,67 % | 2,10 % | 3,991 | 3,968 | BE |
| CZ | 78 866,00 | 10 211,50 | 2,10 % | 129,48 | 1,14 | 4,13 % | 7 241,36 | 1,22 % | 9,18 % | 0,67 | 2,32 % | 2,03 % | 3,851 | 3,829 | CZ |
| DK | 43 093,00 | 5 397,60 | 1,11 % | 125,25 | 1,11 | 4,00 % | 11 135,95 | 1,88 % | 25,84 % | 1,87 | 6,54 % | 2,53 % | 4,813 | 4,785 | DK |
| DE | 357 031,00 | 82 531,70 | 16,97 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 53 293,92 | 9,00 % | 14,93 % | 1,08 | 3,78 % | 11,85 % | 22,517 | 22,388 | DE |
| EE | 45 226,00 | 1 351,00 | 0,28 % | 29,87 | 0,26 | 0,95 % | 10 591,08 | 1,79 % | 23,42 % | 1,70 | 5,93 % | 1,82 % | 3,456 | 3,437 | EE |
| EL | 131 940,00 | 11 041,10 | 2,27 % | 83,68 | 0,74 | 2,67 % | 27 640,97 | 4,67 % | 20,95 % | 1,52 | 5,30 % | 3,50 % | 6,642 | 6,604 | EL |
| ES | 504 782,00 | 42 345,30 | 8,71 % | 83,89 | 0,74 | 2,68 % | 119 104,03 | 20,11 % | 23,60 % | 1,71 | 5,97 % | 10,71 % | 20,347 | 20,230 | ES |
| FR | 549 192,00 | 59 900,70 | 12,32 % | 109,07 | 0,96 | 3,48 % | 48 809,61 | 8,24 % | 8,89 % | 0,64 | 2,25 % | 8,84 % | 16,800 | 16,704 | FR |
| IE | 70 280,00 | 4 027,70 | 0,83 % | 57,31 | 0,51 | 1,83 % | 10 560,74 | 1,78 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 1,71 % | 3,253 | 3,234 | IE |
| IT | 301 333,00 | 57 888,20 | 11,90 % | 192,11 | 1,70 | 6,13 % | 43 977,33 | 7,43 % | 14,59 % | 1,06 | 3,69 % | 8,85 % | 16,820 | 16,723 | IT |
| CY | 9 250,00 | 730,4 | 0,15 % | 78,96 | 0,70 | 2,52 % | 509,52 | 0,09 % | 8,88 % | 0,64 | 2,25 % | 0,67 % | 1,277 | 2,000 | CY |
| LV | 64 589,00 | 2 319,20 | 0,48 % | 35,91 | 0,32 | 1,15 % | 7 651,27 | 1,29 % | 11,85 % | 0,86 | 3,00 % | 1,22 % | 2,315 | 2,500 | LV |
| LT | 65 200,00 | 3 445,90 | 0,71 % | 52,85 | 0,47 | 1,69 % | 6 663,58 | 1,13 % | 10,22 % | 0,74 | 2,59 % | 1,24 % | 2,351 | 2,500 | LT |
| LU | 2 597,00 | 451,6 | 0,09 % | 173,89 | 1,54 | 5,55 % | 383,11 | 0,06 % | 14,75 % | 1,07 | 3,73 % | 1,09 % | 2,065 | 2,053 | LU |
| HU | 93 030,00 | 10 116,70 | 2,08 % | 108,75 | 0,96 | 3,47 % | 13 929,21 | 2,35 % | 14,97 % | 1,09 | 3,79 % | 2,56 % | 4,863 | 4,835 | HU |
| MT | 316,00 | 399,4 | 0,08 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 39,35 | 0,01 % | 12,45 % | 0,90 | 3,15 % | 1,03 % | 1,966 | 1,954 | MT |
| NL | 41 526,00 | 16 258,00 | 3,34 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 7 510,00 | 1,27 % | 18,09 % | 1,31 | 4,58 % | 3,27 % | 6,204 | 6,169 | NL |
| AT | 83 859,00 | 8 140,10 | 1,67 % | 97,07 | 0,86 | 3,10 % | 8 883,93 | 1,50 % | 10,59 % | 0,77 | 2,68 % | 1,90 % | 3,616 | 3,595 | AT |
| PL | 312 685,00 | 38 190,60 | 7,85 % | 122,14 | 1,08 | 3,90 % | 13 123,86 | 2,22 % | 4,20 % | 0,30 | 1,06 % | 4,89 % | 9,286 | 9,233 | PL |
| PT | 91 990,00 | 10 474,70 | 2,15 % | 113,87 | 1,01 | 3,63 % | 16 502,94 | 2,79 % | 17,94 % | 1,30 | 4,54 % | 2,86 % | 5,440 | 5,409 | PT |
| SI | 20 273,00 | 1 996,40 | 0,41 % | 98,48 | 0,87 | 3,14 % | 6 359,62 | 1,07 % | 31,37 % | 2,27 | 7,94 % | 2,22 % | 4,216 | 4,192 | SI |
| SK | 48 845,00 | 5 380,10 | 1,11 % | 110,15 | 0,97 | 3,51 % | 5 739,36 | 0,97 % | 11,75 % | 0,85 | 2,97 % | 1,57 % | 2,975 | 2,958 | SK |
| FI | 338 145,00 | 5 219,70 | 1,07 % | 15,44 | 0,14 | 0,49 % | 48 551,64 | 8,20 % | 14,36 % | 1,04 | 3,63 % | 3,34 % | 6,341 | 6,305 | FI |
| SE | 414 864,00 | 8 975,70 | 1,85 % | 21,64 | 0,19 | 0,69 % | 62 356,23 | 10,53 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 4,35 % | 8,265 | 8,218 | SE |
| UK | 244 820,00 | 59 673,10 | 12,27 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 25 102,47 | 4,24 % | 10,25 % | 0,74 | 2,60 % | 8,07 % | 15,342 | 15,254 | UK |
| BG | 110 910,00 | 7 801,3 | 1,60 % | 70,34 | 0,62 | 2,24 % | 15 299,25 | 2,58 % | 13,79 % | 1,00 | 3,49 % | 2,26 % | 4,291 | 4,266 | BG |
| RO | 238 391,00 | 21 711,3 | 4,46 % | 91,07 | 0,80 | 2,91 % | 18 085,00 | 3,05 % | 7,59 % | 0,55 | 1,92 % | 3,52 % | 6,697 | 6,658 | RO |
| EU + BG + RO | 4 293 561,00 | 486 375,40 | 100,00 % | 113,28 | 27,67 | 100,00 % | 592 266,18 | 100,00 % | 13,79 % | 28,64 | 100,00 % | 100,00 % | 190 | 190 | EU |

Tagállam

Terület

(km2)

Népesség

(ezer)

Az EU teljes népességének %-a

Népsűrűség

A tagállamok népsűrűsége: az EU népsűrűsége arány

A népsűrűség normalizált aránya

KJT terület

(km2)

A KJT: KJT összesen arány

A KJT-k %-a a teljes területhez képest

Tagállam %: EU összes % arány

A KJT-k normalizált aránya

Költségvetési juttatás

(%)

Költségvetési juttatás

(millió €)

Kiigazított költségvetési juttatás

(millió €)

Tagállam

A

B

C

D

E

F

G

H

I

L

M

N

O

P

Q

R

(C/C összesen)

(C·1 000/B)

(E/E összesen)

(F/F összesen)

(H/H összesen)

(H/B)

(J/J összesen)

(K/K összesen)

(0,5·D+0,05·G

+0,25·I+,2·L)

(D42·M)

BE

30 528,00

10 396,40

2,14 %

226,56

2,00

7,23 %

3 220,88

0,54 %

10,55 %

0,76

2,67 %

2,10 %

3,991

3,968

BE

CZ

78 866,00

10 211,50

2,10 %

129,48

1,14

4,13 %

7 241,36

1,22 %

9,18 %

0,67

2,32 %

2,03 %

3,851

3,829

CZ

DK

43 093,00

5 397,60

1,11 %

125,25

1,11

4,00 %

11 135,95

1,88 %

25,84 %

1,87

6,54 %

2,53 %

4,813

4,785

DK

DE

357 031,00

82 531,70

16,97 %

226,56

2,00

7,23 %

53 293,92

9,00 %

14,93 %

1,08

3,78 %

11,85 %

22,517

22,388

DE

EE

45 226,00

1 351,00

0,28 %

29,87

0,26

0,95 %

10 591,08

1,79 %

23,42 %

1,70

5,93 %

1,82 %

3,456

3,437

EE

EL

131 940,00

11 041,10

2,27 %

83,68

0,74

2,67 %

27 640,97

4,67 %

20,95 %

1,52

5,30 %

3,50 %

6,642

6,604

EL

ES

504 782,00

42 345,30

8,71 %

83,89

0,74

2,68 %

119 104,03

20,11 %

23,60 %

1,71

5,97 %

10,71 %

20,347

20,230

ES

FR

549 192,00

59 900,70

12,32 %

109,07

0,96

3,48 %

48 809,61

8,24 %

8,89 %

0,64

2,25 %

8,84 %

16,800

16,704

FR

IE

70 280,00

4 027,70

0,83 %

57,31

0,51

1,83 %

10 560,74

1,78 %

15,03 %

1,09

3,80 %

1,71 %

3,253

3,234

IE

IT

301 333,00

57 888,20

11,90 %

192,11

1,70

6,13 %

43 977,33

7,43 %

14,59 %

1,06

3,69 %

8,85 %

16,820

16,723

IT

CY

9 250,00

730,4

0,15 %

78,96

0,70

2,52 %

509,52

0,09 %

8,88 %

0,64

2,25 %

0,67 %

1,277

2,000

CY

LV

64 589,00

2 319,20

0,48 %

35,91

0,32

1,15 %

7 651,27

1,29 %

11,85 %

0,86

3,00 %

1,22 %

2,315

2,500

LV

LT

65 200,00

3 445,90

0,71 %

52,85

0,47

1,69 %

6 663,58

1,13 %

10,22 %

0,74

2,59 %

1,24 %

2,351

2,500

LT

LU

2 597,00

451,6

0,09 %

173,89

1,54

5,55 %

383,11

0,06 %

14,75 %

1,07

3,73 %

1,09 %

2,065

2,053

LU

HU

93 030,00

10 116,70

2,08 %

108,75

0,96

3,47 %

13 929,21

2,35 %

14,97 %

1,09

3,79 %

2,56 %

4,863

4,835

HU

MT

316,00

399,4

0,08 %

226,56

2,00

7,23 %

39,35

0,01 %

12,45 %

0,90

3,15 %

1,03 %

1,966

1,954

MT

NL

41 526,00

16 258,00

3,34 %

226,56

2,00

7,23 %

7 510,00

1,27 %

18,09 %

1,31

4,58 %

3,27 %

6,204

6,169

NL

AT

83 859,00

8 140,10

1,67 %

97,07

0,86

3,10 %

8 883,93

1,50 %

10,59 %

0,77

2,68 %

1,90 %

3,616

3,595

AT

PL

312 685,00

38 190,60

7,85 %

122,14

1,08

3,90 %

13 123,86

2,22 %

4,20 %

0,30

1,06 %

4,89 %

9,286

9,233

PL

PT

91 990,00

10 474,70

2,15 %

113,87

1,01

3,63 %

16 502,94

2,79 %

17,94 %

1,30

4,54 %

2,86 %

5,440

5,409

PT

SI

20 273,00

1 996,40

0,41 %

98,48

0,87

3,14 %

6 359,62

1,07 %

31,37 %

2,27

7,94 %

2,22 %

4,216

4,192

SI

SK

48 845,00

5 380,10

1,11 %

110,15

0,97

3,51 %

5 739,36

0,97 %

11,75 %

0,85

2,97 %

1,57 %

2,975

2,958

SK

FI

338 145,00

5 219,70

1,07 %

15,44

0,14

0,49 %

48 551,64

8,20 %

14,36 %

1,04

3,63 %

3,34 %

6,341

6,305

FI

SE

414 864,00

8 975,70

1,85 %

21,64

0,19

0,69 %

62 356,23

10,53 %

15,03 %

1,09

3,80 %

4,35 %

8,265

8,218

SE

UK

244 820,00

59 673,10

12,27 %

226,56

2,00

7,23 %

25 102,47

4,24 %

10,25 %

0,74

2,60 %

8,07 %

15,342

15,254

UK

BG

110 910,00

7 801,3

1,60 %

70,34

0,62

2,24 %

15 299,25

2,58 %

13,79 %

1,00

3,49 %

2,26 %

4,291

4,266

BG

RO

238 391,00

21 711,3

4,46 %

91,07

0,80

2,91 %

18 085,00

3,05 %

7,59 %

0,55

1,92 %

3,52 %

6,697

6,658

RO

EU + BG + RO

4 293 561,00

486 375,40

100,00 %

113,28

27,67

100,00 %

592 266,18

100,00 %

13,79 %

28,64

100,00 %

100,00 %

190

190

EU

Megjegyzések

A Bizottság szolgálatai elkészítették a fenti táblázatot. Az abban szereplő juttatások indikatív jellegűek. A tényleges juttatások meghatározására a rendelet elfogadását követően, komitológiai eljárás révén kerül sor. Bizonyos tényezők miatt a tényleges juttatások kissé eltérhetnek a fentiektől.

| 1. | A táblázat a 2007. évre vonatkozó juttatásokat tartalmazza a 2007. év 190 millió EUR delegált költségvetése alapján. A Bizottság pénzügyi programozásában előírtak szerint mind a LIFE+ költségvetése, mind a költségvetésnek a tagállamok számára előirányzott része évről évre nő. |
| --- | --- |

1.

A táblázat a 2007. évre vonatkozó juttatásokat tartalmazza a 2007. év 190 millió EUR delegált költségvetése alapján. A Bizottság pénzügyi programozásában előírtak szerint mind a LIFE+ költségvetése, mind a költségvetésnek a tagállamok számára előirányzott része évről évre nő.

| 2. | A táblázatban a Bizottság rendelkezésére álló legfrissebb adatok szerepelnek (pl. a tagállamok népességére vonatkozó adatok az Eurostat 2005-ös évkönyvéből származnak, a KJT-adatok pedig a 2006. május 15-én rendelkezésre álló adatok). Az adatok, és ebből következően a juttatások is változni fognak a LIFE+ eszköz időtartama során. Nevezetesen a 6. cikk (2) bekezdésének második albekezdése megbízza a Bizottságot, hogy – amint a vonatkozó tagállami adatok rendelkezésre állnak – végezzen számításokat a természet és biodiverzitás elemet illetően, mind a közösségi jelentőségű területek, mind a különleges védett területek alapján, egyidejűleg elkerülve a kétszeres elszámolást. |
| --- | --- |

2.

A táblázatban a Bizottság rendelkezésére álló legfrissebb adatok szerepelnek (pl. a tagállamok népességére vonatkozó adatok az Eurostat 2005-ös évkönyvéből származnak, a KJT-adatok pedig a 2006. május 15-én rendelkezésre álló adatok). Az adatok, és ebből következően a juttatások is változni fognak a LIFE+ eszköz időtartama során. Nevezetesen a 6. cikk (2) bekezdésének második albekezdése megbízza a Bizottságot, hogy – amint a vonatkozó tagállami adatok rendelkezésre állnak – végezzen számításokat a természet és biodiverzitás elemet illetően, mind a közösségi jelentőségű területek, mind a különleges védett területek alapján, egyidejűleg elkerülve a kétszeres elszámolást.

| 3. | A 6. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy javaslatot tegyen kiegészítő juttatásokra a tengerparttal nem rendelkező tagállamok számára. A táblázat azt feltételezi, hogy 2007-ben nem lesznek ilyen kiegészítő juttatások. |
| --- | --- |

3.

A 6. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy javaslatot tegyen kiegészítő juttatásokra a tengerparttal nem rendelkező tagállamok számára. A táblázat azt feltételezi, hogy 2007-ben nem lesznek ilyen kiegészítő juttatások.

| 4. | BG vonatkozásában a KJT-k területe a jelenlegi tagállamok és RO átlaga alapján lett megbecsülve. CY vonatkozásában a KJT-k területe csak arra a területre vonatkozik, amelyre az élőhelyekre vonatkozó irányelvet alkalmazni kell. |
| --- | --- |

4.

BG vonatkozásában a KJT-k területe a jelenlegi tagállamok és RO átlaga alapján lett megbecsülve. CY vonatkozásában a KJT-k területe csak arra a területre vonatkozik, amelyre az élőhelyekre vonatkozó irányelvet alkalmazni kell.

| 5. | A 6. cikk (2) bekezdésének negyedik albekezdése valamennyi tagállam számára előír egy 1 és 3 millió EUR közötti minimális éves juttatást, tekintetbe véve a népsűrűséget, a környezeti kiadásokat, a környezeti szükségleteket és az abszorpciós kapacitást. A táblázat azt feltételezi, hogy e rendelkezés alapján CY juttatásai 2 millió euróra, LV/LT juttatásai pedig 2,5 millió euróra nőnek. |
| --- | --- |

5.

A 6. cikk (2) bekezdésének negyedik albekezdése valamennyi tagállam számára előír egy 1 és 3 millió EUR közötti minimális éves juttatást, tekintetbe véve a népsűrűséget, a környezeti kiadásokat, a környezeti szükségleteket és az abszorpciós kapacitást. A táblázat azt feltételezi, hogy e rendelkezés alapján CY juttatásai 2 millió euróra, LV/LT juttatásai pedig 2,5 millió euróra nőnek.

---

| 3.10.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 238/18

---

11/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. július 18-án elfogadva

a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról szóló, ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(2006/C 238 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 151. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31) | A kulturális együttműködés és cserék előmozdítása alapvető fontosságú Európa kulturális és nyelvi sokszínűségének tiszteletben tartásához és támogatásához, valamint az európai polgárok Európa más kultúráiról szerzett ismereteinek bővítéséhez, párhuzamosan a saját közös európai kulturális örökség-tudatuk erősítésével. A kulturális és nyelvi együttműködés és sokszínűség támogatása, azáltal hogy ösztönzi az európai polgárok közvetlen részvételét az integráció folyamatában, egyben ahhoz is hozzájárul, hogy az európai polgárság kézzelfogható realitássá váljon.Az európai kulturális sokszínűség megőrzését, valamint közös kulturális elemeinek és kulturális örökségének előmozdítását célzó kultúrpolitika hozzájárulhat ahhoz, hogy az Európai Uniót a világban nagyobb figyelem övezze.Annak érdekében, hogy a polgárok elkötelezzék magukat az európai integráció mellett, és abban teljes mértékben részt vegyenek, még inkább rá kell világítani közös kulturális értékeikre és gyökereikre, amelyek meghatározó összetevői identitásuknak, valamint a szabadságon, méltányosságon, demokrácián, az emberi méltóság és sérthetetlenség tiszteletben tartásán, tolerancián és szolidaritáson alapuló társadalomhoz való tartozásuknak, teljes mértékben összhangban az Európai Unió alapjogi chartájában foglaltakkal.Alapvető fontosságú a kulturális ágazat hozzájárulása és szerepvállalása a szélesebb körű európai politikai fejleményekben. A kulturális ágazat saját jogon működő jelentős munkaadó, továbbá egyértelmű kapcsolat áll fenn a kulturális beruházások és a gazdasági fejlődés között, következésképpen lényeges a kulturális politikák megerősítése regionális, nemzeti és európai szinten is. Ennek megfelelően erősíteni kell a kulturális ágazatok szerepét a lisszaboni stratégia keretében folyó fejleményekben, mivel ezen ágazatok jelentősen, növekvő mértékben járulnak hozzá az európai gazdasághoz.Szükség van továbbá az aktív polgárság előmozdítására és a kirekesztés valamennyi formája ellen folytatott küzdelem megerősítésére, beleértve a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelmet is. A kultúra elérhetőségének javítása a lehető legszélesebb rétegek számára történő a szociális kirekesztés elleni küzdelem egyik formája lehet.A Szerződés 3. cikke kimondja, hogy a Közösség az abban a cikkben említett tevékenység folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására.A Kaleidoscope, Ariane és Raphael kulturális programok, majd a Kultúra 2000 program – amelyeket a 719/96/EK (3), a 2085/97/EK (4), a 2228/97/EK (5) és az 508/2000/EK (6) határozatok hoztak létre – a kultúra területén a közösségi tevékenység végrehajtásának ígéretes szakaszait jelentették. Ennélfogva számottevő tapasztalat gyűlt össze, különösen az említett kulturális programok értékelésének köszönhetően. Ezen értékelések és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció eredményeire, valamint az európai intézmények munkáira támaszkodva a Közösség kulturális tevékenységét most racionalizálni kell, és meg kell erősíteni. Létre kell hozni tehát egy e célt szolgáló programot.Az európai intézmények számos alkalommal nyilatkoztak a Közösség kulturális tevékenységét és a kulturális együttműködés kihívásait érintő témákban: különösen a Tanács az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos új munkatervről szóló, 2002. június 25-i állásfoglalásában (7) és az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos munkaterv végrehajtásáról szóló, 2002. december 19-i állásfoglalásában (8), az Európai Parlament az Európai Unióban a kulturális együttműködésről szóló, 2001. szeptember 5-i állásfoglalásában (9), a Kultúra 2000 program végrehajtásáról szóló, 2002. február 28-i állásfoglalásában (10), a kibővült Európában a színház és az előadóművészetek jelentőségéről és dinamizmusáról szóló, 2002. október 22-i állásfoglalásában (11), a kulturális ágazatokról szóló, 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában (12), valamint a Régiók Bizottsága a Kultúra 2000 program meghosszabbításáról szóló, 2003. október 9-i véleményében.A Tanács a fenti állásfoglalásaiban hangsúlyozta, hogy a kultúra vonatkozásában közösségi szinten koherensebb megközelítési módot kell alkalmazni, és hogy az európai kulturális együttműködés összefüggésében az európai hozzáadott érték alapvető fontosságú és meghatározó fogalom, valamint a kultúra területén folytatott közösségi tevékenységeknek is általános feltétele.Annak érdekében, hogy Európa népeinek közös kulturális térsége valósággá váljon, elő kell mozdítani a kultúra szereplőinek nemzetek közötti mobilitását, a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlását, valamint ösztönözni kell a párbeszédet és kulturális cseréket.A Tanács 2005-2006. évi kulturális munkatervről szóló 2004. november 16-i következtetéseiben, az Európai Parlament kulturális ágazatokról szóló 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az európai kulturális iparágakról szóló 2004. január 28-i véleményében kifejezte azon nézetét, miszerint jobban figyelembe kell venni a nem audiovizuális kulturális ágazatok egyedi gazdasági és társadalmi vonásait. Az új program figyelembe veszi a 2002–2004 között támogatott, a kulturális együttműködést előkészítő fellépéseket.Ezzel összefüggésben elő kell segíteni a kulturális szereplők fokozott együttműködését olyan többéves együttműködési projektek létrehozására ösztönözve őket, amelyek lehetővé teszik a közös tevékenységek kialakítását, a tényleges európai hozzáadott értékkel bíró, fokozottan célirányos tevékenységek támogatását, a jelképes kulturális események felkarolását, az európai kulturális együttműködési szervezetek támogatását, továbbá az európai érdeklődésre számot tartó témakörökben végzett elemző munkának, az európai kulturális együttműködés területén az információk összegyűjtésének és terjesztésének, a projektek hatásának maximalizálását célzó tevékenységek támogatásának és az európai kultúrpolitika kidolgozásának ösztönzését.Az Európa Kultúrális Fővárosa eseménysorozat 2005-2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának szóló, 1999. május 25-i 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (13) alapján az európai polgárok körében nagy érdeklődésre számot tartó és a közös kulturális térséghez való tartozás érzését erősítő eseménysorozatot jelentős összegekkel kell támogatni. Az eseménysorozattal kapcsolatban a hangsúlyt a transzeurópai kulturális együttműködésre kell helyezni.A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 792/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (14) keretében szerzett tapasztalatokra támaszkodva támogatni kell azoknak a szervezeteknek a működését, amelyek az európai kulturális együttműködés érdekében tevékenykednek, és amelyek így az európai kultúra „nagyköveteinek” szerepét töltik be.A szólásszabadság elvének tiszteletben tartása mellett a programnak hozzá kell járulnia az Európai Unió azon erőfeszítéseihez, amelyek célja a fenntartható fejlődés támogatása és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem előmozdítása.Az Európai Unió tagjelölt országainak és az EGT-tag EFTA-államoknak lehetőségük van arra, hogy – az ezen országokkal kötött megállapodásoknak megfelelően – részt vegyenek a közösségi programokban.A 2003. június 19-20-i thesszaloniki Európai Tanács elfogadta a „Tovább az európai integráció útján” alcímet viselő nyugati-balkáni napirendet, amely előirányozza, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára – a Közösség és ezen országok között aláírandó keretmegállapodások alapján – meg kell nyitni a közösségi programokat. Ezen országoknak lehetővé kell tenni – a költségvetési megfontolások vagy politikai prioritások függvényében –, hogy amennyiben kívánják, a programban részt vegyenek, vagy a két fél között megállapítandó kiegészítő előirányzatok és különleges eljárások alapján egy korlátozottabb együttműködési formában részesüljenek.A programnak azt is lehetővé kell tennie, hogy más, a Közösséggel kulturális rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokat kötött harmadik országokkal – a közösen elfogadandó eljárások szerint – együtt lehessen működni.A közösségi tevékenység hozzáadott értékének növelése érdekében a Szerződés 151. cikke (4) bekezdésének figyelembevételével biztosítani kell az e határozat keretében folytatott tevékenységek, valamint más, vonatkozó közösségi politikák, fellépések és eszközök koherenciáját és egymást kiegészítő jellegét. Különös figyelmet kell fordítani a közösségi intézkedések közötti kapcsolatokra a kultúra és az oktatás terén, valamint azon intézkedésekre, amelyek a helyes gyakorlat cseréjét és európai szinten szorosabb együttműködést ösztönöznek.A közösségi támogatás végrehajtásával kapcsolatban figyelembe kell venni az európai kulturális ágazat sajátos jellegét, és különösen ügyelni kell arra, hogy a közigazgatási és pénzügyi eljárások a lehető legegyszerűbbek legyenek, és megfeleljenek a kitűzött céloknak, valamint a kulturális ágazat gyakorlatainak és fejlődésének.A Bizottság, a tagállamok és a kulturális kapcsolattartó pontok azon munkálkodnak, hogy a kisebb szereplőket a többéves együttműködési projektekben fokozottabb részvételre ösztönözzék, és előmozdítsák a projektek potenciális részeseinek egymásra találását célzó szervezeti tevékenységeket.A programnak egyesítenie kell mindazon különleges tulajdonságokat és szakértelmet, melyet a kulturális szereplők Európa-szerte képviselnek. Azon tagállam vagy részt vevő ország esetében, ahol a kulturális szereplők részvételi aránya alacsony, szükség esetén a Bizottság és a tagállamok a részvételt segítő intézkedéseket hozhatnak.Ezt a programot a kiigazítások, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai terén történő kiigazítások érdekében helyénvaló a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve folyamatosan nyomon követnie és értékelnie. Az értékelés magában foglalja a független és pártatlan szervezetek által végzett külső értékelést is.A program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos eljárásoknak konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és időhöz kötött célkitűzéseken és mutatókon kell alapulniuk.A szabálytalanságok és csalások megelőzése, az elveszett, jogtalanul kifizetett vagy felhasznált alapok visszaszerzése érdekében megfelelő intézkedéseket kell végrehajtani.Helyénvaló létrehozni a kulturális együttműködéshez egy egységes finanszírozási és tervezési eszközt, a Kultúra programot a 2007. január 1-től2013. december 31-ig terjedő időszakra.Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (15) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni.Az e határozat pénzügyi végrehajtásához szükséges intézkedéseket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (a továbbiakban: költségvetési rendelet) (17), valamint az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (18) összhangban kell elfogadni.A közösségi fellépés a kulturális együttműködés területén folytatott nemzeti vagy regionális tevékenységeket egészíti ki. Mivel e határozat céljait, nevezetesen a közös kulturális örökségünkön alapuló európai kulturális térség erősítését (az európai kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitása, a műalkotások és a kulturális, illetve művészeti termékek nemzetek közötti áramlása, valamint a kultúrák közötti párbeszéd) transznacionális jellegüknél fogva a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés terjedelme és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.Átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy egyrészről az 508/2000/EK és a 792/2004/EK határozattal létrehozott programok, másrészről az e határozattal létrehozott program közötti átmenet zökkenőmentes legyen, |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31)

A kulturális együttműködés és cserék előmozdítása alapvető fontosságú Európa kulturális és nyelvi sokszínűségének tiszteletben tartásához és támogatásához, valamint az európai polgárok Európa más kultúráiról szerzett ismereteinek bővítéséhez, párhuzamosan a saját közös európai kulturális örökség-tudatuk erősítésével. A kulturális és nyelvi együttműködés és sokszínűség támogatása, azáltal hogy ösztönzi az európai polgárok közvetlen részvételét az integráció folyamatában, egyben ahhoz is hozzájárul, hogy az európai polgárság kézzelfogható realitássá váljon.Az európai kulturális sokszínűség megőrzését, valamint közös kulturális elemeinek és kulturális örökségének előmozdítását célzó kultúrpolitika hozzájárulhat ahhoz, hogy az Európai Uniót a világban nagyobb figyelem övezze.Annak érdekében, hogy a polgárok elkötelezzék magukat az európai integráció mellett, és abban teljes mértékben részt vegyenek, még inkább rá kell világítani közös kulturális értékeikre és gyökereikre, amelyek meghatározó összetevői identitásuknak, valamint a szabadságon, méltányosságon, demokrácián, az emberi méltóság és sérthetetlenség tiszteletben tartásán, tolerancián és szolidaritáson alapuló társadalomhoz való tartozásuknak, teljes mértékben összhangban az Európai Unió alapjogi chartájában foglaltakkal.Alapvető fontosságú a kulturális ágazat hozzájárulása és szerepvállalása a szélesebb körű európai politikai fejleményekben. A kulturális ágazat saját jogon működő jelentős munkaadó, továbbá egyértelmű kapcsolat áll fenn a kulturális beruházások és a gazdasági fejlődés között, következésképpen lényeges a kulturális politikák megerősítése regionális, nemzeti és európai szinten is. Ennek megfelelően erősíteni kell a kulturális ágazatok szerepét a lisszaboni stratégia keretében folyó fejleményekben, mivel ezen ágazatok jelentősen, növekvő mértékben járulnak hozzá az európai gazdasághoz.Szükség van továbbá az aktív polgárság előmozdítására és a kirekesztés valamennyi formája ellen folytatott küzdelem megerősítésére, beleértve a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelmet is. A kultúra elérhetőségének javítása a lehető legszélesebb rétegek számára történő a szociális kirekesztés elleni küzdelem egyik formája lehet.A Szerződés 3. cikke kimondja, hogy a Közösség az abban a cikkben említett tevékenység folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására.A Kaleidoscope, Ariane és Raphael kulturális programok, majd a Kultúra 2000 program – amelyeket a 719/96/EK (3), a 2085/97/EK (4), a 2228/97/EK (5) és az 508/2000/EK (6) határozatok hoztak létre – a kultúra területén a közösségi tevékenység végrehajtásának ígéretes szakaszait jelentették. Ennélfogva számottevő tapasztalat gyűlt össze, különösen az említett kulturális programok értékelésének köszönhetően. Ezen értékelések és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció eredményeire, valamint az európai intézmények munkáira támaszkodva a Közösség kulturális tevékenységét most racionalizálni kell, és meg kell erősíteni. Létre kell hozni tehát egy e célt szolgáló programot.Az európai intézmények számos alkalommal nyilatkoztak a Közösség kulturális tevékenységét és a kulturális együttműködés kihívásait érintő témákban: különösen a Tanács az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos új munkatervről szóló, 2002. június 25-i állásfoglalásában (7) és az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos munkaterv végrehajtásáról szóló, 2002. december 19-i állásfoglalásában (8), az Európai Parlament az Európai Unióban a kulturális együttműködésről szóló, 2001. szeptember 5-i állásfoglalásában (9), a Kultúra 2000 program végrehajtásáról szóló, 2002. február 28-i állásfoglalásában (10), a kibővült Európában a színház és az előadóművészetek jelentőségéről és dinamizmusáról szóló, 2002. október 22-i állásfoglalásában (11), a kulturális ágazatokról szóló, 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában (12), valamint a Régiók Bizottsága a Kultúra 2000 program meghosszabbításáról szóló, 2003. október 9-i véleményében.A Tanács a fenti állásfoglalásaiban hangsúlyozta, hogy a kultúra vonatkozásában közösségi szinten koherensebb megközelítési módot kell alkalmazni, és hogy az európai kulturális együttműködés összefüggésében az európai hozzáadott érték alapvető fontosságú és meghatározó fogalom, valamint a kultúra területén folytatott közösségi tevékenységeknek is általános feltétele.Annak érdekében, hogy Európa népeinek közös kulturális térsége valósággá váljon, elő kell mozdítani a kultúra szereplőinek nemzetek közötti mobilitását, a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlását, valamint ösztönözni kell a párbeszédet és kulturális cseréket.A Tanács 2005-2006. évi kulturális munkatervről szóló 2004. november 16-i következtetéseiben, az Európai Parlament kulturális ágazatokról szóló 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az európai kulturális iparágakról szóló 2004. január 28-i véleményében kifejezte azon nézetét, miszerint jobban figyelembe kell venni a nem audiovizuális kulturális ágazatok egyedi gazdasági és társadalmi vonásait. Az új program figyelembe veszi a 2002–2004 között támogatott, a kulturális együttműködést előkészítő fellépéseket.Ezzel összefüggésben elő kell segíteni a kulturális szereplők fokozott együttműködését olyan többéves együttműködési projektek létrehozására ösztönözve őket, amelyek lehetővé teszik a közös tevékenységek kialakítását, a tényleges európai hozzáadott értékkel bíró, fokozottan célirányos tevékenységek támogatását, a jelképes kulturális események felkarolását, az európai kulturális együttműködési szervezetek támogatását, továbbá az európai érdeklődésre számot tartó témakörökben végzett elemző munkának, az európai kulturális együttműködés területén az információk összegyűjtésének és terjesztésének, a projektek hatásának maximalizálását célzó tevékenységek támogatásának és az európai kultúrpolitika kidolgozásának ösztönzését.Az Európa Kultúrális Fővárosa eseménysorozat 2005-2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának szóló, 1999. május 25-i 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (13) alapján az európai polgárok körében nagy érdeklődésre számot tartó és a közös kulturális térséghez való tartozás érzését erősítő eseménysorozatot jelentős összegekkel kell támogatni. Az eseménysorozattal kapcsolatban a hangsúlyt a transzeurópai kulturális együttműködésre kell helyezni.A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 792/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (14) keretében szerzett tapasztalatokra támaszkodva támogatni kell azoknak a szervezeteknek a működését, amelyek az európai kulturális együttműködés érdekében tevékenykednek, és amelyek így az európai kultúra „nagyköveteinek” szerepét töltik be.A szólásszabadság elvének tiszteletben tartása mellett a programnak hozzá kell járulnia az Európai Unió azon erőfeszítéseihez, amelyek célja a fenntartható fejlődés támogatása és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem előmozdítása.Az Európai Unió tagjelölt országainak és az EGT-tag EFTA-államoknak lehetőségük van arra, hogy – az ezen országokkal kötött megállapodásoknak megfelelően – részt vegyenek a közösségi programokban.A 2003. június 19-20-i thesszaloniki Európai Tanács elfogadta a „Tovább az európai integráció útján” alcímet viselő nyugati-balkáni napirendet, amely előirányozza, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára – a Közösség és ezen országok között aláírandó keretmegállapodások alapján – meg kell nyitni a közösségi programokat. Ezen országoknak lehetővé kell tenni – a költségvetési megfontolások vagy politikai prioritások függvényében –, hogy amennyiben kívánják, a programban részt vegyenek, vagy a két fél között megállapítandó kiegészítő előirányzatok és különleges eljárások alapján egy korlátozottabb együttműködési formában részesüljenek.A programnak azt is lehetővé kell tennie, hogy más, a Közösséggel kulturális rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokat kötött harmadik országokkal – a közösen elfogadandó eljárások szerint – együtt lehessen működni.A közösségi tevékenység hozzáadott értékének növelése érdekében a Szerződés 151. cikke (4) bekezdésének figyelembevételével biztosítani kell az e határozat keretében folytatott tevékenységek, valamint más, vonatkozó közösségi politikák, fellépések és eszközök koherenciáját és egymást kiegészítő jellegét. Különös figyelmet kell fordítani a közösségi intézkedések közötti kapcsolatokra a kultúra és az oktatás terén, valamint azon intézkedésekre, amelyek a helyes gyakorlat cseréjét és európai szinten szorosabb együttműködést ösztönöznek.A közösségi támogatás végrehajtásával kapcsolatban figyelembe kell venni az európai kulturális ágazat sajátos jellegét, és különösen ügyelni kell arra, hogy a közigazgatási és pénzügyi eljárások a lehető legegyszerűbbek legyenek, és megfeleljenek a kitűzött céloknak, valamint a kulturális ágazat gyakorlatainak és fejlődésének.A Bizottság, a tagállamok és a kulturális kapcsolattartó pontok azon munkálkodnak, hogy a kisebb szereplőket a többéves együttműködési projektekben fokozottabb részvételre ösztönözzék, és előmozdítsák a projektek potenciális részeseinek egymásra találását célzó szervezeti tevékenységeket.A programnak egyesítenie kell mindazon különleges tulajdonságokat és szakértelmet, melyet a kulturális szereplők Európa-szerte képviselnek. Azon tagállam vagy részt vevő ország esetében, ahol a kulturális szereplők részvételi aránya alacsony, szükség esetén a Bizottság és a tagállamok a részvételt segítő intézkedéseket hozhatnak.Ezt a programot a kiigazítások, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai terén történő kiigazítások érdekében helyénvaló a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve folyamatosan nyomon követnie és értékelnie. Az értékelés magában foglalja a független és pártatlan szervezetek által végzett külső értékelést is.A program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos eljárásoknak konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és időhöz kötött célkitűzéseken és mutatókon kell alapulniuk.A szabálytalanságok és csalások megelőzése, az elveszett, jogtalanul kifizetett vagy felhasznált alapok visszaszerzése érdekében megfelelő intézkedéseket kell végrehajtani.Helyénvaló létrehozni a kulturális együttműködéshez egy egységes finanszírozási és tervezési eszközt, a Kultúra programot a 2007. január 1-től2013. december 31-ig terjedő időszakra.Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (15) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni.Az e határozat pénzügyi végrehajtásához szükséges intézkedéseket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (a továbbiakban: költségvetési rendelet) (17), valamint az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (18) összhangban kell elfogadni.A közösségi fellépés a kulturális együttműködés területén folytatott nemzeti vagy regionális tevékenységeket egészíti ki. Mivel e határozat céljait, nevezetesen a közös kulturális örökségünkön alapuló európai kulturális térség erősítését (az európai kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitása, a műalkotások és a kulturális, illetve művészeti termékek nemzetek közötti áramlása, valamint a kultúrák közötti párbeszéd) transznacionális jellegüknél fogva a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés terjedelme és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.Átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy egyrészről az 508/2000/EK és a 792/2004/EK határozattal létrehozott programok, másrészről az e határozattal létrehozott program közötti átmenet zökkenőmentes legyen,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program létrehozása és időtartama

(1)   Ez a határozat létrehozza a Kultúra programot, (a továbbiakban: a program), mint a kultúra területén hozott közösségi intézkedések egységes, többéves, valamennyi kulturális ágazat és a kulturális szereplők valamennyi kategóriája számára nyitott programját.

(2)   A programot a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban kell végrehajtani.

2. cikk

A program költségvetése

(1)   A program 1. cikkben említett időszakban történő végrehajtására megállapított pénzügyi keretösszeg 354 millió EUR (19).

(2)   Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretén belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

3. cikk

Célok

(1)   A program általános célja, hogy – az európai polgárság kialakulásának elősegítése érdekében és a programban részt vevő országok alkotói, kulturális szereplői és kulturális intézményei közötti kulturális együttműködés fejlesztésével – hozzájáruljon az európaiak közös kulturális örökségén alapuló egységes kulturális térségének előtérbe helyezéséhez. A programban a nem audiovizuális kulturális ágazatok vehetnek részt, különösen a kulturális kisvállalkozások, amennyiben azok non-profit kulturális minőségben működnek.

(2)   A program konkrét céljai a következők:

| a) | a kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitásának elősegítése; |
| --- | --- |

a)

a kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitásának elősegítése;

| b) | a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlásának ösztönzése; |
| --- | --- |

b)

a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlásának ösztönzése;

| c) | a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása. |
| --- | --- |

c)

a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása.

4. cikk

Cselekvési területek

(1)   A program célkitűzéseit a következő, a mellékletben ismertetett intézkedések végrehajtásával kell elérni:

| a) | az alábbi kulturális tevékenységek támogatása:






  — | többéves együttműködési projektek, |
| --- | --- | --- |

a)

az alábbi kulturális tevékenységek támogatása:

—

többéves együttműködési projektek,

| — | együttműködési intézkedések, |
| --- | --- |

—

együttműködési intézkedések,

| — | különleges tevékenységek; |
| --- | --- |

—

különleges tevékenységek;

| b) | európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása; |
| --- | --- |

b)

európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása;

| c) | az európai kulturális együttműködés és az európai kultúrpolitika kidolgozása területén az elemző munkáknak, az információk összegyűjtésének és terjesztésének, valamint a projektek hatását maximalizáló tevékenységeknek a támogatása. |
| --- | --- |

c)

az európai kulturális együttműködés és az európai kultúrpolitika kidolgozása területén az elemző munkáknak, az információk összegyűjtésének és terjesztésének, valamint a projektek hatását maximalizáló tevékenységeknek a támogatása.

(2)   E tevékenységeket a mellékletben szereplő rendelkezésekkel összhangban kell végezni.

5. cikk

Harmadik országokat érintő rendelkezések

(1)   A programban az alábbi országok is részt vehetnek:

| a) | az EGT-tag EFTA-államok, az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az EGT-tag EFTA-államok, az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően;

| b) | az előcsatlakozási stratégiában részt vevő uniós tagjelölt országok, a keretmegállapodásban megállapított általános elvekkel és ezen országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó feltételekkel és általános eljárásokkal összhangban; |
| --- | --- |

b)

az előcsatlakozási stratégiában részt vevő uniós tagjelölt országok, a keretmegállapodásban megállapított általános elvekkel és ezen országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó feltételekkel és általános eljárásokkal összhangban;

| c) | a nyugat-balkáni országok a közösségi programokban való részvételükről rendelkező keretmegállapodásokban ezen országokkal közösen megállapított eljárások szerint. |
| --- | --- |

c)

a nyugat-balkáni országok a közösségi programokban való részvételükről rendelkező keretmegállapodásokban ezen országokkal közösen megállapított eljárások szerint.

Az e bekezdésben említett országok teljes mértékben részt vesznek a programban, feltéve, hogy a szükséges feltételek teljesülnek és a kiegészítő előirányzatok kifizetésre kerülnek.

(2)   A programban olyan harmadik országok is részt vehetnek – a két fél között megállapítandó kiegészítő előirányzatok és különleges eljárások alapján –, amelyek az Európai Közösséggel kulturális záradékokat tartalmazó társulási vagy együttműködési megállapodásokat kötöttek.

Azok az (1) bekezdés c) pontjában említett nyugat-balkáni országok, amelyek nem kívánnak teljes mértékben részt venni a programban, az e bekezdésben említett feltételek mellett azzal együttműködhetnek.

6. cikk

Együttműködés a nemzetközi szervezetekkel

A program lehetővé teszi a kultúra területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel – így az UNESCO-val vagy az Európa Tanáccsal – való együttműködést együttes finanszírozás alapján és az egyes intézményeknek vagy szervezeteknek a 4. cikkben említett tevékenységek megvalósítására irányadó saját szabályaival összhangban.

7. cikk

A program és egyéb közösségi eszközök kiegészítő jellege

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program kapcsolódjon más, különösen a strukturális alapok révén, és az oktatás, a szakképzés, a kutatás, az információs társadalom, az állampolgárság, az ifjúság, a sport, a nyelvek, a társadalmi befogadás, az EU külkapcsolatai terén, valamint a diszkrimináció valamennyi formája elleni küzdelem területén hozott közösségi eszközökhöz.

8. cikk

Végrehajtás

(1)   A program tárgyát képező közösségi fellépéseknek a – melléklettel összhangban történő – végrehajtásáról a Bizottság gondoskodik.

(2)   A 9. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a következő intézkedéseket kell elfogadni:

| a) | az éves munkaprogram, beleértve a prioritásokat, a kiválasztási kritériumokat és eljárásokat is; |
| --- | --- |

a)

az éves munkaprogram, beleértve a prioritásokat, a kiválasztási kritériumokat és eljárásokat is;

| b) | az éves költségvetés és a pénzalapok részletes elosztása a program különböző fellépései között; |
| --- | --- |

b)

az éves költségvetés és a pénzalapok részletes elosztása a program különböző fellépései között;

| c) | a program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos eljárások; |
| --- | --- |

c)

a program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos eljárások;

| d) | a 4. cikk (1) bekezdése értelmében javasolt bármely intézkedéssel összefüggő, a Közösség által nyújtandó pénzügyi támogatás, amennyiben a teljes közösségi hozzájárulás meghaladja a 200 000 EUR-t: összegek, időtartam, elosztás és kedvezményezettek. |
| --- | --- |

d)

a 4. cikk (1) bekezdése értelmében javasolt bármely intézkedéssel összefüggő, a Közösség által nyújtandó pénzügyi támogatás, amennyiben a teljes közösségi hozzájárulás meghaladja a 200 000 EUR-t: összegek, időtartam, elosztás és kedvezményezettek.

(3)   Minden más, e határozat végrehajtásához szükséges intézkedést a 9. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghozni.

9. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében említett határidő két hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével.

(4)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

10. cikk

Kulturális kapcsolattartási pontok

(1)   A melléklet I.3.1. szakaszában meghatározott kulturális kapcsolattartási pontok a programra vonatkozó információk nemzeti szinten történő terjesztésének végrehajtó szerveiként járnak el a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjára és (3) bekezdésére is figyelemmel.

(2)   A kulturális kapcsolattartási pontoknak az alábbi kritériumoknak kell megfelelniük:

| a) | megfelelő létszámú személyzettel rendelkeznek, amely birtokában van a feladatok ellátásához szükséges szakmai képesítésnek és a nemzetközi együttműködési környezetben végzett munkához szükséges nyelvismeretnek; |
| --- | --- |

a)

megfelelő létszámú személyzettel rendelkeznek, amely birtokában van a feladatok ellátásához szükséges szakmai képesítésnek és a nemzetközi együttműködési környezetben végzett munkához szükséges nyelvismeretnek;

| b) | megfelelő infrastruktúrával rendelkeznek, különösen az információs és kommunikációs technológia tekintetében; |
| --- | --- |

b)

megfelelő infrastruktúrával rendelkeznek, különösen az információs és kommunikációs technológia tekintetében;

| c) | olyan igazgatási környezetben működnek, amely lehetővé teszi számukra feladataik megfelelő elvégzését és mindenfajta érdekellentét elkerülését. |
| --- | --- |

c)

olyan igazgatási környezetben működnek, amely lehetővé teszi számukra feladataik megfelelő elvégzését és mindenfajta érdekellentét elkerülését.

11. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A pénzügyi támogatásokat jogi személyeknek ítélik oda. A költségvetési rendelet 114. cikke (1) bekezdésének alapján bizonyos esetekben természetes személyek is kaphatnak támogatást. A Bizottság díjakat is odaítélhet természetes vagy jogi személyeknek a program keretében végrehajtott tevékenységekért vagy projektekért. A tevékenység jellegétől függően engedélyezhető az átalányfinanszírozás, illetve a termékegységre vetített költségskála alkalmazása.

(2)   A Bizottság a kedvezményezettek és a fellépések jellegétől függően határozhat úgy, hogy azok mentesülnek a fellépés vagy a munkaprogram megfelelő végrehajtásához szükséges szakmai alkalmasság és képesítés ellenőrzése alól.

(3)   Európa Kulturális Fővárosainak egyes, az 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerint meghatározott konkrét tevékenységei támogatásban vagy díjban részesülhetnek.

12. cikk

Hozzájárulás más közösségi célokhoz

A program hozzájárul a Közösség keresztirányú céljainak erősítéséhez, különösen azáltal, hogy:

| a) | előmozdítja a szólásszabadság alapelvének érvényesülését; |
| --- | --- |

a)

előmozdítja a szólásszabadság alapelvének érvényesülését;

| b) | ösztönzi a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás jelentőségének tudatosítását; |
| --- | --- |

b)

ösztönzi a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás jelentőségének tudatosítását;

| c) | törekszik a kölcsönös megértés és tolerancia előmozdítására az Európai Unióban; |
| --- | --- |

c)

törekszik a kölcsönös megértés és tolerancia előmozdítására az Európai Unióban;

| d) | hozzájárul a megkülönböztetés valamennyi, nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló formájának felszámolásához. |
| --- | --- |

d)

hozzájárul a megkülönböztetés valamennyi, nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló formájának felszámolásához.

A program, valamint a harmadik országokkal való kulturális együttműködés területén folytatott közösségi politikák közötti összhang és ezek egymást kiegészítő jellege különleges figyelmet kap.

13. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1)   A Bizottság gondoskodik annak folyamatos nyomon követéséről, hogy a program miként felel meg céljainak. A nyomon követés és értékelés folyamatának eredményeit a program végrehajtása során figyelembe kell venni.

A nyomon követés különösen a (3) bekezdés a) és c) pontjában említett jelentések elkészítését is magában foglalja.

A program konkrét céljai a nyomon követési jelentések eredményei alapján felülvizsgálhatóak, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően.

(2)   A Bizottság gondoskodik a program rendszeres, külső és független értékeléséről.

(3)   A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának benyújtja:

| a) | az elért eredményeket, valamint e program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásait értékelő időközi jelentést legkésőbb 2010. december 31-ig; |
| --- | --- |

a)

az elért eredményeket, valamint e program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásait értékelő időközi jelentést legkésőbb 2010. december 31-ig;

| b) | e program folytatásáról szóló közleményt legkésőbb 2011. december 31-ig; |
| --- | --- |

b)

e program folytatásáról szóló közleményt legkésőbb 2011. december 31-ig;

| c) | egy utólagos értékelő jelentést legkésőbb 2015. december 31-ig. |
| --- | --- |

c)

egy utólagos értékelő jelentést legkésőbb 2015. december 31-ig.

14. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az 508/2000/EK és a 792/2004/EK határozatok alapján 2006. december 31. előtt megkezdett tevékenységeket lezárásukig kell folytatni, az e határozatok rendelkezéseinek megfelelően.

Az 508/2000/EK határozat 5. cikke alapján létrehozott bizottságot az e határozat 9. cikke alapján létrehozott bizottság váltja fel.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, ...-án/-én

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 164., 2005.7.5., 65. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2005. október 25-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. július 18-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1996. március 29-i 719/96/EK határozata az európai dimenziójú kulturális és művészeti tevékenységek támogatására irányuló program (Kaleidoscope) létrehozásáról (HL L 99., 1996.4.20., 20. o.). A legutóbb a 477/1999/EK határozattal (HL L 57., 1999.3.5., 2. o.) módosított határozat.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. október 6-i 2085/97/EK határozata a könyvek és az olvasás, beleértve a fordítást, támogatására irányuló program (Ariane program) létrehozásáról (HL L 291., 1997.10.24., 26. o.). A legutóbb a 476/1999/EK határozattal (HL L 57., 1999.3.5., 1. o.) módosított határozat.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. október 13-i 2228/97/EK határozata a kulturális örökségre vonatkozó közösségi cselekvési program létrehozásáról (Raphael program) (HL L 305., 1997.11.8., 31. o.). Az 508/2000/EK határozattal (HL L 63., 2000.3.10., 1. o.) hatályon kívül helyezett határozat.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. február 14-i 508/2000/EK határozata a Kultúra 2000 program létrehozásáról (HL L 63., 2000.3.10., 1. o.). A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL C 162., 2002.7.6., 5. o.

7

(8)  HL C 13., 2003.1.18., 5. o.

8

(9)  HL C 72. E, 2002.3.21., 142. o.

9

(10)  HL C 293. E, 2002.11.28., 105. o.

10

(11)  HL C 300. E, 2003.12.11., 156. o.

11

(12)  HL C 76. E, 2004.3.25., 459. o.

12

(13)  HL L 166., 1999.7.1., 1. o. A 649/2005/EK határozattal (HL L 117., 2005.5.4., 20. o.) módosított határozat.

13

(14)  HL L 138., 2004.4.30., 40. o.

14

(15)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

15

(16)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

16

(17)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

17

(18)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.

18

(19)  Ez az összeg 2004-es számokon alapul, és az inflációt figyelembe vevő technikai kiigazítás tárgyát képezi.

19

---

MELLÉKLET

I.   A TEVÉKENYSÉGEK ÉS ESEMÉNYEK ISMERTETÉSE

1.   Első terület: kulturális fellépések támogatása

1.1.   Többéves együttműködési projektek

A program támogatja a fenntartható, strukturált kulturális együttműködési projekteket a kulturális szereplők által Európa-szerte képviselt különleges tulajdonságok és szakértelem egyesítése érdekében. E támogatás arra szolgál, hogy elősegítse az együttműködési projektek beindulását és strukturálódását, vagy földrajzi terjeszkedését. A cél az együttműködési projektek az irányú ösztönzése, hogy fenntartható alapokat hozzanak létre, és pénzügyi önállóságra tegyenek szert.

Az egyes együttműködési projektek a programban részt vevő hat különböző ország legalább hat kulturális szervezetének bevonásával jönnek létre. Céljuk egy vagy több ágazat különféle szervezeteinek összefogása, különböző – ágazati vagy ágazatközi természetű, de mindenképpen közös célt követő – többéves tevékenységek érdekében.

Az egyes együttműködési projektek számos strukturált, több évet átívelő kulturális tevékenység megvalósítására törekszenek. Ezen tevékenységeket a közösségi finanszírozás teljes időtartama alatt kell végrehajtani. A tevékenységeknek a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott három konkrét cél közül legalább kettőt kell érinteniük. Prioritást élveznek azok az együttműködési projektek, amelyek az említett cikkben megjelölt mindhárom konkrét célhoz kapcsolódó tevékenységeket kívánnak folytatni.

Az együttműködési projekteket pályázati felhívás útján választják ki a költségvetési rendeletre is figyelemmel. Ebben az összefüggésben a kiválasztás – többek között – a társszervezőknek a tevékenységi területükön elismert szakértelme, a javasolt tevékenységek megvalósítását célzó pénzügyi és működési kapacitásuk, a tevékenységek minősége, továbbá a program – a 3. cikkben meghatározott – általános és konkrét céljának való megfelelés mértéke alapján történik.

Az együttműködési projekteket együttműködési megállapodás alapján kell létrehozni, vagyis olyan közös dokumentum alapján, amely valamelyik részt vevő országban jogilag elfogadott, és amelyet valamennyi társszervező aláír.

A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50 %-át és egyúttal degresszív jellegű. Az egy-egy együttműködési projekt összes tevékenységére megítélhető éves támogatás összege nem haladhatja meg az 500 000 eurót. E támogatás háromtól öt évig terjedő időtartamra szól.

Tájékoztató jelleggel: a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 32 %-a fordítandó e támogatástípusra.

1.2.   Együttműködési intézkedések

A program támogatja az európai szereplők közötti ágazati és ágazatközi kulturális együttműködési fellépéseket. Prioritást élvez a kreativitás és az innováció. Különösen azokat a fellépéseket ösztönzik, amelyek célja hosszabb távra szóló együttműködések kidolgozása.

Minden egyes fellépés kidolgozása és megvalósítása partnerségben történik, és ebben három különböző részt vevő ország legalább három kulturális szereplője vállal részt, függetlenül attól, hogy e szereplők egy vagy több ágazatot képviselnek.

A fellépések kiválasztására a költségvetési rendelet értelmében kiírt pályázati felhívásokat követően kerül sor. Ebben az összefüggésben a kiválasztás a társszervezők elismert szakértelme, a javasolt tevékenységek megvalósítását célzó pénzügyi és működési kapacitásuk és a tevékenységek minősége, továbbá a program – a 3. cikkben meghatározott – általános és konkrét céljának való megfelelés mértéke alapján történik.

A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50 %-át. A támogatás összege nem lehet kevesebb 50 000 eurónál és nem haladhatja meg a 200 000 eurót. E támogatás legfeljebb 24 hónapra szól.

E fellépésre megállapított, a kulturális szereplőknek a projektek beterjesztéséhez szükséges minimum-létszámára, valamint a közösségi támogatás legkisebb és legnagyobb összegére vonatkozó feltételek a műfordítás sajátos feltételeinek figyelembe vétele érdekében kiigazíthatóak.

Tájékoztató jelleggel: a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 29 %-a fordítandó e támogatástípusra.

1.3.   Különleges fellépések

A program különleges fellépéseket is támogat. E különleges fellépéseknek nagyszabásúaknak és sokoldalúaknak kell lenniük, Európa népeinek körében nagy visszhangot kell kiváltaniuk, és hozzá kell járulniuk az egyazon közösséghez tartozás érzésének erősítéséhez, a tagállamok kulturális sokszínűsége iránti fogékonyság növeléséhez, valamint a kultúrák közötti és nemzetközi párbeszédhez. A 3. cikkben meghatározott három konkrét cél közül legalább kettőt kell érinteniük.

E különleges fellépések ahhoz is hozzájárulnak, hogy a közösségi kulturális tevékenység jobban előtérbe kerüljön, mind az Európai Unión belül és azon kívül is. Egyúttal világszerte felhívják a figyelmet az európai kultúra gazdagságára és sokszínűségére.

Jelentős támogatás kap az „Európa Kulturális Fővárosai” eseménysorozat olyan tevékenységek előmozdítására, amelyek a hangsúlyt az európai kultúra népszerűsítésére és a transzeurópai kulturális együttműködésre helyezik.

Különleges fellépésként támogathatók többek között a különféle díjak, amennyiben azok művészeket, műveket vagy kulturális, illetve művészeti alkotásokat helyeznek a figyelem középpontjába, azokat a nemzeti határokon túl is ismertté teszik, és ezáltal elősegítik a mobilitást és a cseréket.

E keretben támogathatók még az 5. cikk (2) bekezdés és a 6. cikk szerinti harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködések is.

A fent említett példák nem merítik ki a program ezen alterülete szerint támogatható tevékenységek listáját.

A különleges fellépések kiválasztási eljárásai a szóban forgó tevékenység függvényében változnak. A támogatások odaítéléséről pályázati felhívás és ajánlattételi felhívás útján döntenek, a költségvetési rendelet 54. és 168. cikke alá tartozó esetek kivételével. A kiválasztásnál azt is figyelembe kell venni, hogy az egyes fellépések mennyiben felelnek meg a program – e határozat 3. cikkében meghatározott – általános céljának és konkrét céljainak.

A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 60 %-át.

Tájékoztató jelleggel: a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 16 %-a fordítandó e támogatástípusra.

2.   Második terület: Az európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása

E támogatás működési támogatásként valósul meg egy olyan szervezet állandó munkaprogramjához kapcsolódó kiadások társfinanszírozására, amely a kultúra területén általános európai érdekű célt, vagy pedig az Európai Uniónak e területen folytatott politikája keretébe illeszkedő célt szolgál.

E támogatásokat előreláthatólag évenként, pályázati felhívás útján ítélik oda.

Tájékoztató jelleggel, a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 10 %-a fordítandó e területre.

Támogatásban részesülhetnek azok a szervezetek, amelyek a kulturális együttműködés érdekében a következő módok valamelyikén működnek:

| — | európai szinten képviseleti feladatokat látnak el, |
| --- | --- |

—

európai szinten képviseleti feladatokat látnak el,

| — | transzeurópai közösségi kulturális együttműködést elősegítő információkat gyűjtenek vagy terjesztenek, |
| --- | --- |

—

transzeurópai közösségi kulturális együttműködést elősegítő információkat gyűjtenek vagy terjesztenek,

| — | hálózatba szervezik a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket, |
| --- | --- |

—

hálózatba szervezik a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket,

| — | kulturális együttműködési projektekben vesznek részt, vagy az európai kultúra nagyköveteiként ténykednek. |
| --- | --- |

—

kulturális együttműködési projektekben vesznek részt, vagy az európai kultúra nagyköveteiként ténykednek.

E szervezeteknek tényleges európai dimenzióval kell rendelkezniük. E tekintetben egyedül vagy különféle összehangolt társulásokban, európai szinten kell működniük, és a struktúrájuknak (bejegyzett tagok) és tevékenységeiknek uniós szinten potenciális befolyással kell bírniuk, vagy legalább hét európai országot kell lefedniük.

Az ilyen működési támogatások kedvezményezettjeit pályázati felhívások útján választják ki. A kiválasztás annak megállapítása alapján történik, hogy a szervezetek munkaprogramja mennyiben felel meg a 3. cikkben említett konkrét céloknak.

Az e terület szerint odaítélt működési támogatás összege nem haladhatja meg a szerv azon naptári évre elfogadható kiadásainak 80 %-át, amelyre a támogatást odaítélik.

3.   Harmadik terület: a kulturális együttműködés területén végzett elemző munkákhoz, valamint az információk összegyűjtéséhez és terjesztéséhez, továbbá a projektek hatásának a maximalizálásához nyújtott támogatás

Tájékoztató jelleggel, a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 5 %-a fordítandó e területre.

3.1.   A kulturális kapcsolattartási pontok támogatása

A programmal kapcsolatos praktikus információk célirányos, hatékony és alulról építkező terjesztésének érdekében a program előirányozza a kulturális kapcsolattartási pontok támogatását. Ezeket a nemzeti szinten működő szerveket önkéntes alapon kell felállítani a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 39. cikkének megfelelően.

A kulturális kapcsolattartási pontok a következő feladatokat látják el:

| — | a program promóciójának biztosítása; |
| --- | --- |

—

a program promóciójának biztosítása;

| — | az információk hatékony terjesztésén és az egyes kapcsolattartási pontok közötti megfelelő hálózatépítési kezdeményezések elősegítésén keresztül a programhoz való hozzáférés megkönnyítése, valamint annak ösztönzése, hogy tevékenységeiben a lehető legtöbb kulturális szakember és szereplő vegyen részt; |
| --- | --- |

—

az információk hatékony terjesztésén és az egyes kapcsolattartási pontok közötti megfelelő hálózatépítési kezdeményezések elősegítésén keresztül a programhoz való hozzáférés megkönnyítése, valamint annak ösztönzése, hogy tevékenységeiben a lehető legtöbb kulturális szakember és szereplő vegyen részt;

| — | a tagállamokban a kulturális ágazatot támogató különféle intézményekkel való folyamatos kapcsolattartás biztosítása, ezzel is erősítve a program tevékenységeinek és a nemzeti támogató intézkedéseknek egymást kiegészítő jellegét; |
| --- | --- |

—

a tagállamokban a kulturális ágazatot támogató különféle intézményekkel való folyamatos kapcsolattartás biztosítása, ezzel is erősítve a program tevékenységeinek és a nemzeti támogató intézkedéseknek egymást kiegészítő jellegét;

| — | információk nyújtása igény szerint olyan más közösségi programokról, amelyek nyitva állnak kulturális projektek számára. |
| --- | --- |

—

információk nyújtása igény szerint olyan más közösségi programokról, amelyek nyitva állnak kulturális projektek számára.

3.2.   A kulturális együttműködés területén végzett elemző munkákhoz nyújtott támogatás

A program támogatja az európai kulturális együttműködés területével valamint az európai kultúrpolitika fejlesztésével foglalkozó tanulmányok és elemző munkák elkészítését. E támogatás célja, hogy az összehasonlító adatok és elemzés lehetővé tétele érdekében bővítse az európai szintű kulturális együttműködésről – különösen az alkotók és a kultúra szereplőinek mobilitásáról, a műalkotások és a művészeti, illetve kulturális termékek áramlásáról, valamint a kultúrák közötti párbeszédről – rendelkezésre álló információk és számszerűsített adatok mennyiségét és minőségét.

E területen belül azok a tanulmányok és elemző munkák támogathatók, amelyek hozzájárulnak a transzeurópai kulturális együttműködés jelenségének jobb megismeréséhez, és további fejlődésének táptalajául szolgálnak. Különösen a statisztikai adatok összegyűjtését és elemzését célzó projekteket kell ösztönözni.

3.3.   A kulturális együttműködés területén az információk összegyűjtéséhez és terjesztéséhez, valamint a projektek hatásának a maximalizálásához nyújtott támogatás

A program az információk összegyűjtését és terjesztését, valamint a projektek hatásának a maximalizálását célzó tevékenységeket egy olyan internetes eszköz kifejlesztésével támogatja, amely megfelel a transzeurópai kulturális együttműködés területén dolgozó kulturális szakemberek igényeinek.

Ennek az eszköznek lehetővé kell tennie a tapasztalatok és a jól bevált gyakorlatok cseréjét, a programmal kapcsolatos információk terjesztését, valamint a tágabb értelemben vett transzeurópai kulturális együttműködést.

II.   A PROGRAM IRÁNYÍTÁSA

A program pénzügyi kerete azokat a kiadásokat is fedezheti, amelyek a program irányításához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges, az előkészítést, a nyomon követést, az ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak, így többek között tanulmányokat, találkozókat, tájékoztatási és publikációs tevékenységeket, az információcserét szolgáló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, valamint minden más, a Bizottság által a program irányításához igénybe vehető közigazgatási és műszaki segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadást.

III.   ELLENŐRZÉSEK ÉS VIZSGÁLATOK

A 11. cikk (2) bekezdésében ismertetett eljárásnak megfelelően kiválasztott projektek esetében egy mintavétellel történő ellenőrzési rendszert kell bevezetni.

A támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követően öt évig a Bizottság számára elérhetővé tesz minden, kiadást igazoló dokumentumot. A támogatás kedvezményezettje biztosítja, hogy a partnerek vagy tagok birtokában lévő bizonylatok, adott esetben, a Bizottság rendelkezésére álljanak.

A Bizottság, saját személyzete révén vagy bármely más, általa kiválasztott, minősített szerv révén ellenőrizheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellenőrzésekre a szerződés időtartama alatt, illetve a zárókifizetést követő ötéves időszakban kerülhet sor. Az ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság, adott esetben, visszafizetésről határozhat.

A Bizottság munkatársainak, valamint a Bizottság által felhatalmazott külső személyeknek joguk van ahhoz, hogy a kedvezményezett helyiségeibe belépjenek, és az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz – beleértve az elektronikus formában létező információkat is – hozzáférjenek.

A Számvevőszék és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) – különösen a hozzáférés vonatkozásában – ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.

A Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és más szabálytalansággal szembeni védelme érdekében a Bizottság e program keretében felhatalmazást kap arra, hogy – a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (1) összhangban – helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen. Szükség esetén az OLAF vizsgálatokat végez, amelyekre az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) az irányadó.

IV.   TÁJÉKOZTATÁS, KOMMUNIKÁCIÓ ÉS A PROJEKTEK HATÁSÁNAK MAXIMALIZÁLÁSÁT CÉLZÓ TEVÉKENYSÉGEK

1.   A Bizottság

A Bizottság szemináriumokat, szakmai konferenciákat vagy találkozókat szervezhet annak érdekében, hogy elősegítse a program végrehajtását, és megfelelő tájékoztatási, publikációs, terjesztési, valamint egyéb, a projektek hatásának maximalizálását célzó tevékenységeket folytathat, továbbá nyomon követheti és értékelheti a programot. Az ilyen tevékenységeket támogatások vagy közbeszerzési eljárások útján lehet finanszírozni, vagy azokat közvetlenül a Bizottság szervezheti és finanszírozhatja.

2.   Kapcsolattartási pontok

A Bizottság és a tagállamok önkéntes alapon megszervezik és megerősítik a program végrehajtására nézve hasznos információk cseréjét a nemzeti szinten végrehajtó szervként eljáró kulturális kapcsolattartási pontok segítségével, a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjára és (3) bekezdésére is figyelemmel.

3.   A tagállamok

A tagállamok adott esetben, a Szerződés 87. cikkének sérelme nélkül, a kulturális szereplők egyéni mobilitására vonatkozóan támogatási rendszereket hozhatnak létre a programban való részvételük ösztönzése céljából. E támogatás a kulturális szereplőknek nyújtott utazási támogatás formájában is megvalósulhat, a nemzeteken átívelő kulturális projektek előkészítő szakaszát megkönnyítendő.

V.   AZ ÖSSZKÖLTSÉGVETÉS TÉTELES BONTÁSA

A program éves költségvetésének tételes bontása

| | A költségvetés százalékában |
| --- | --- |
| 1. terület (kulturális fellépések támogatása) | hozzávetőlegesen 77 % |
| – | többéves együttműködési projektek |

A költségvetés százalékában

1. terület (kulturális fellépések támogatása)

hozzávetőlegesen 77 %

–

többéves együttműködési projektek

hozzávetőlegesen 32 %

| – | együttműködési intézkedések |
| --- | --- |

–

együttműködési intézkedések

hozzávetőlegesen 29 %

| – | különleges fellépések |
| --- | --- |

–

különleges fellépések

hozzávetőlegesen 16 %

2. terület (európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása)

hozzávetőlegesen 10 %

3. terület (az információ elemzésének, összegyűjtésének és terjesztésének támogatása)

hozzávetőlegesen 5 %

Összes működési kiadás

hozzávetőlegesen 92 %

A program irányítása

hozzávetőlegesen 8 %

A fenti százalékarányok jelzésként szolgálnak, és azokat a 9. cikkben említett bizottság a 9. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosíthatja.

---

(1)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

(2)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2004. július 15-én benyújtott az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, az EK-szerződés 151. cikkén alapuló határozati javaslatot a „Kultúra 2007” program (2007–2013) létrehozásáról. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2004. július 15-én benyújtott az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, az EK-szerződés 151. cikkén alapuló határozati javaslatot a „Kultúra 2007” program (2007–2013) létrehozásáról.

| 2. | A Régiók Bizottsága 2005. február 23-án terjesztette elő véleményét. |
| --- | --- |

2.

A Régiók Bizottsága 2005. február 23-án terjesztette elő véleményét.

| 3. | Az Európai Parlament az első olvasatot követően 2005. október 25-én terjesztette elő véleményét. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament az első olvasatot követően 2005. október 25-én terjesztette elő véleményét.

| 4. | A Tanács 2006. július 18-án a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadta közös álláspontját. |
| --- | --- |

4.

A Tanács 2006. július 18-án a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadta közös álláspontját.

II.   CÉL

A javaslat célja, hogy új program lépjen a jelenlegi „Kultúra 2000” program és az európai szinten aktív kulturális szervek támogatásáról szóló határozat helyébe, fő céljai pedig a következők:

| — | a kulturális ágazatban dolgozók nemzetek közötti mobilitásának elősegítése, |
| --- | --- |

—

a kulturális ágazatban dolgozók nemzetek közötti mobilitásának elősegítése,

| — | a művek és a kulturális, illetve művészeti termékek nemzetek közötti áramlásának ösztönzése, |
| --- | --- |

—

a művek és a kulturális, illetve művészeti termékek nemzetek közötti áramlásának ösztönzése,

| — | a kultúrák közötti párbeszéd elősegítése. |
| --- | --- |

—

a kultúrák közötti párbeszéd elősegítése.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános megjegyzések

A Tanács közös álláspontja nagymértékben összhangban áll a Bizottság eredeti javaslatával. A Tanács megtartotta a program három fő célját, hangsúlyozva, hogy annak valamennyi kulturális ágazat és a kulturális szereplők valamennyi csoportja számára nyitva kell állnia. A szöveg több részében kiemelte a kulturális örökség fontosságát, azonban vigyázott arra, hogy megtartsa a program nyitott, ágazattól független jellegét.

A három intézmény a 2007–2013-ra szóló pénzügyi keretre vonatkozó intézményközi megállapodás keretében elfogadta a 354 millió eurós költségvetést (2004-es árakon számolva, ami a jelenlegi árakon 400 millió EUR).

2.   A közös álláspontnak a Bizottság javaslatához képest új elemei

A Tanács a Bizottsággal és az Európai Parlamenttel egyetértésben támogatást nyújtott a javasolt „Európai polgárokat” elnevezésű program számára az emlékművek megóvását célzó tevékenységekhez.

A Tanács ügyelt arra, hogy megtalálja a kis- és nagyprojektek közötti egyensúlyt, valamint hogy megkönnyítse a kisebb kulturális szereplők hozzáférését a programhoz. Ezért – az Európai Parlament megközelítésével összhangban – 60 000 euróról 50 000 euróra csökkentette a minimális közösségi hozzájárulást, az együttműködési intézkedések esetében pedig 4-ről 3-ra csökkentette a kulturális szereplők minimális számát.

Szintén abból a célból, hogy a programot megnyissák a kisebb kulturális szereplők előtt, a Tanács közös álláspontjában szereplő indikatív költségvetési bontás több forrást szán az együttműködési intézkedésekre (kisebb projektek) a többéves együttműködési projektekhez (nagyprojektek) képest. Az így elért százalékok, azaz 32 % a többéves együttműködési projektekre és 29 % az együttműködési intézkedésekre, középutat jelent az eredeti bizottsági javaslat és a parlamenti vélemény között.

Az EP véleményét követve a Tanács nagyobb rugalmasságot teremtett mind a többéves együttműködési projektek időtartama (3–5 év), mind pedig az együttműködési intézkedések időtartama esetében (1–2 év).

A Tanács irányítóbizottsági eljárást vezetett be azokra a projektekre vonatkozóan, amelyek esetében az összes közösségi hozzájárulás meghaladja a 200 000 eurót.

3.   Az Európai Parlament módosításai

3.1.   A teljes egészében, részben vagy elvben elfogadott módosítások

A Tanács az Európai Parlament módosításainak jelentős részét teljes egészében vagy részben el tudta fogadni.

Az 1., 2., 3., 4., 6., 7., 11., 13., 15., 20., 23., 27., 33., 41., 43., 47., 51. és 52. módosítást a Tanács teljes egészében beillesztette a szövegbe. A 14., 19. és 26. módosítást (amelyet a 7. cikkbe illesztettek be), valamint a 34., 53., 55., 56. és 59. módosítást újraszövegezték.

A Tanács részben beillesztette a 8., 10. és 16. módosítást (a konkrét projektekre való utalás kivételével), a 24. módosítást (a konkrét tevékenységi területekre való utalás kivételével), a 62. és a 49. módosítást (a konkrét szervezetek említésének kivételével), valamint a 38. és 42. módosítást (a Tanács mindkét módosításnak a projektek időtartamára vonatkozó részét fogadta el).

3.2.   A szövegbe be nem illesztett módosítások

Bár a Tanácsnak nem állt módjában elfogadni a Parlament 39., 44., 47., 48., 54. és 60. módosításában javasolt különböző területek közötti indikatív költségvetési bontást, a fentiekben említettek szerint közelíteni próbálta az EP és az eredeti bizottsági javaslat álláspontjait. A 2. területet illetően (szervezetek támogatása) a Tanács úgy véli, hogy túlzás lenne e területre szánni a költségvetés 14 %-át, különösen azért is, mert e terület egyik eleme (emlékművek) másik programba került át. A teljes költségvetésre vonatkozó 21. módosítást a Tanács a pénzügyi keretről szóló fent említett intézményközi megállapodásra tekintettel elutasította.

A Tanács túlzásnak vélte a 42. módosításban tett javaslatot, miszerint az együttműködési intézkedések esetében 30 000 euróra kellene csökkenteni a költségvetést, mivel ezt a küszöbértéket már a jelenlegi program is 50 000 euróban határozta meg. Mindazonáltal a Tanács bizonyos mértékig a Parlament álláspontját követte azzal, hogy a küszöbértéket 60 000 euróról 50 000 euróra csökkentette.

A Tanács – a projektek többoldalú jellegének megőrzése érdekében – elutasította a 36. módosítást, amely 6-ról 4-re kívánta csökkenteni a többéves együttműködési projektekben részt vevő, különböző országokból származó kulturális szereplők számát. Ezzel ellenétben a kisebb volumenű együttműködésekre vonatkozóan elfogadta a 41. módosítást, amely a kulturális szereplők csökkentésére irányul.

A Tanács elutasított minden olyan módosítást, amely ágazati prioritásokat és ágazati célokat kívánt bevezetni, vagy konkrét ágazatok vagy szervezetek támogatását hangsúlyozta (61., 5., 9., 12., 64., 65. módosítás, valamint az ehhez kapcsolódó 37. és 45., 25., 40. és 46. módosítás), hogy megőrizze a program céljainak koherenciáját, és ne vonjon le a program nyitott jellegéből azáltal, hogy előnyben részesíti a kulturális tevékenységek különböző területeit. Ugyanez a megfontolás vonatkozott a 16., 24. és 49. módosításra, amelyet a Tanács részben elfogadott.

A Tanács túlzottnak tekintette a 38. és 42. módosítás első felében a közösségi támogatás arányának 50 %-ról 70 %-ra növelését.

A Tanács – bár egyetértett a 29., 31. és 32. módosítás szellemével (az egyéb közösségi célokhoz való hozzájárulásra vonatkozóan) –, úgy vélte, hogy ezekre a preambulumbekezdések és a jogalkotási szöveg egyéb rendelkezései már kiterjednek. Hasonlóképpen a Tanács szerint a (megfelelő forrásokra vonatkozó ) 18. módosításnak nincs helye a jogalkotási szövegben, míg a 17. módosítás (a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezményre vonatkozóan) a határozat alkalmazási körén kívül esik.

A Tanács nem tartotta szükségesnek az átláthatósági intézkedésekről és a többéves partnerségekről szóló 28. és 50. módosítást, mivel a pénzügyi rendelet már kiterjed ezekre a rendelkezésekre, valamint a 29. preambulumbekezdés már meghatározza a pénzügyi rendelettel összhangban elfogadandó végrehajtási határozatokat. Az értékeléssel kapcsolatos 35. módosítást a Tanács feleslegesnek tekintette, mivel eleve külső és független értékelést kell végezni. A Tanácsnak nem állt módjában elfogadni a 72. módosítást, amely az európai szomszédságpolitika keretébe tartozó országoknak a programban való részvételéről szól, míg a kulturális kapcsolattartási pontok elhelyezéséről szóló 57. módosítás megvalósítását a Tanács nehéznek találta, mivel ezek a kulturális kapcsolattartási pontok általában a nemzeti struktúrák részét képezik.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács úgy véli, hogy közös álláspontja kiegyensúlyozott szöveg, amely jó alapul szolgál ezen eszköz elindításához, és ezzel Európa-szerte megkönnyíti a kulturális ágazat együttműködését. Mindezek alapján a Tanács várakozással tekint a közeljövőbeni megállapodás elé a Parlamenttel a határozat mihamarabb történő elfogadása érdekében.

---

| 3.10.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 238/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 238/31

---

12/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. július 18-án elfogadva

a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról szóló, ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(2006/C 238 E/03)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére, 129. cikkére és 137. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2000. március 23-i és 24-i lisszaboni ülése az Unió átfogó stratégiájának szerves részeként célul tűzte ki a foglalkoztatás és a társadalmi befogadás előmozdítását azon stratégiai célkitűzésének az elérése érdekében, hogy az elkövetkező évtized folyamán az Unió a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely képes a fenntartható gazdasági fejlődésre, több és jobb munkahelyet kínál és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg. A Tanács nagyszabású célokat és feladatokat tűzött ki az Unió elé a teljes foglalkoztatottság visszaállítása, a munka minőségének és termelékenységének javítása, valamint a társadalmi kohézió és a befogadó munkaerőpiac előmozdítása érdekében. A stratégiát az Európai Tanács 2005. március 22–23-i brüsszeli ülésén felülvizsgálták. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2000. március 23-i és 24-i lisszaboni ülése az Unió átfogó stratégiájának szerves részeként célul tűzte ki a foglalkoztatás és a társadalmi befogadás előmozdítását azon stratégiai célkitűzésének az elérése érdekében, hogy az elkövetkező évtized folyamán az Unió a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely képes a fenntartható gazdasági fejlődésre, több és jobb munkahelyet kínál és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg. A Tanács nagyszabású célokat és feladatokat tűzött ki az Unió elé a teljes foglalkoztatottság visszaállítása, a munka minőségének és termelékenységének javítása, valamint a társadalmi kohézió és a befogadó munkaerőpiac előmozdítása érdekében. A stratégiát az Európai Tanács 2005. március 22–23-i brüsszeli ülésén felülvizsgálták.

| (2) | A Bizottságnak a közösségi finanszírozási eszközök összevonására és racionalizálására vonatkozó kifejezett szándékával összhangban ennek a határozatnak egy egységes és egyszerűsített programot kell létrehoznia, amely biztosítja a megkülönböztetés elleni küzdelem közösségi intézkedési programjának létrehozásáról (2001-től 2006-ig) szóló, 2000. november 27-i 2000/750/EK tanácsi határozat (4), a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó közösségi keretstratégiához kapcsolódó cselekvési program létrehozásáról (2001-2005) szóló, 2000. december 20-i 2001/51/EK tanácsi határozat (5), a tagállamok társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló együttműködése ösztönzésére szolgáló közösségi cselekvési programról szóló, 2001. december 7-i 50/2002/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat (6), a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekről szóló, 2002. június 10-i 1145/2002/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat (7) és a nemek közötti egyenlőség területén európai szinten tevékenykedő szervezetek támogatását célzó közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló 848/2004/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat (8) alapján kezdeményezett tevékenységek, valamint a munkakörülmények tekintetében közösségi szinten végrehajtott tevékenységek folytatólagos végrehajtását és továbbfejlesztését. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságnak a közösségi finanszírozási eszközök összevonására és racionalizálására vonatkozó kifejezett szándékával összhangban ennek a határozatnak egy egységes és egyszerűsített programot kell létrehoznia, amely biztosítja a megkülönböztetés elleni küzdelem közösségi intézkedési programjának létrehozásáról (2001-től 2006-ig) szóló, 2000. november 27-i 2000/750/EK tanácsi határozat (4), a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó közösségi keretstratégiához kapcsolódó cselekvési program létrehozásáról (2001-2005) szóló, 2000. december 20-i 2001/51/EK tanácsi határozat (5), a tagállamok társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló együttműködése ösztönzésére szolgáló közösségi cselekvési programról szóló, 2001. december 7-i 50/2002/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat (6), a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekről szóló, 2002. június 10-i 1145/2002/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat (7) és a nemek közötti egyenlőség területén európai szinten tevékenykedő szervezetek támogatását célzó közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló 848/2004/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat (8) alapján kezdeményezett tevékenységek, valamint a munkakörülmények tekintetében közösségi szinten végrehajtott tevékenységek folytatólagos végrehajtását és továbbfejlesztését.

| (3) | Az Európai Tanács 1997. november 20-21-én Luxembourgban tartott rendkívüli foglalkoztatás-ügyi ülése döntött az európai foglalkoztatási stratégia elindításáról, amely a közösen elfogadott foglalkoztatási iránymutatások és ajánlások alapján hivatott összehangolni a tagállamok foglalkoztatáspolitikáit. Az európai foglalkoztatási stratégia jelenleg a lisszaboni stratégia foglalkoztatási és munkaerő-piaci célkitűzéseinek végrehajtásában a legfontosabb uniós szintű eszköz. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 1997. november 20-21-én Luxembourgban tartott rendkívüli foglalkoztatás-ügyi ülése döntött az európai foglalkoztatási stratégia elindításáról, amely a közösen elfogadott foglalkoztatási iránymutatások és ajánlások alapján hivatott összehangolni a tagállamok foglalkoztatáspolitikáit. Az európai foglalkoztatási stratégia jelenleg a lisszaboni stratégia foglalkoztatási és munkaerő-piaci célkitűzéseinek végrehajtásában a legfontosabb uniós szintű eszköz.

| (4) | Az Európai Tanács lisszaboni ülése megállapította, hogy az Unióban a szegénységi szint alatt és a társadalmi kirekesztődésben élő emberek száma elfogadhatatlan, és ezért szükségesnek tartotta az erőteljes előrehaladásra irányuló lépések megtételét a szegénység felszámolása érdekében a megfelelő célok kitűzésével. Ezekről a célkitűzésekről az Európai Tanács 2000. december 7-i, 8-i és 9-i nizzai ülésén állapodtak meg. Megállapodás született továbbá arról, hogy a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem politikáinak a koordináció nyílt módszerén kell alapulniuk, amely a nemzeti cselekvési terveket a Bizottság együttműködési kezdeményezésével ötvözi. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács lisszaboni ülése megállapította, hogy az Unióban a szegénységi szint alatt és a társadalmi kirekesztődésben élő emberek száma elfogadhatatlan, és ezért szükségesnek tartotta az erőteljes előrehaladásra irányuló lépések megtételét a szegénység felszámolása érdekében a megfelelő célok kitűzésével. Ezekről a célkitűzésekről az Európai Tanács 2000. december 7-i, 8-i és 9-i nizzai ülésén állapodtak meg. Megállapodás született továbbá arról, hogy a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem politikáinak a koordináció nyílt módszerén kell alapulniuk, amely a nemzeti cselekvési terveket a Bizottság együttműködési kezdeményezésével ötvözi.

| (5) | A demográfiai változások jelentős és hosszú távú kihívást jelentenek a szociális védelmi rendszerek számára abból a szempontból, hogy képesek lesznek-e megfelelő nyugdíjakat folyósítani, magas színvonalú egészségügyi ellátást, valamint tartós ápolási szolgáltatásokat nyújtani, amelyek mindenki számára elérhetők és hosszú távon finanszírozhatók. Fontos az olyan politikák támogatása, amelyek mind a megfelelő szociális védelem, mind a szociális védelmi rendszerek fenntarthatóságának elérését biztosítják. A lisszaboni Európai Tanács úgy határozott, hogy az ezen a területen folytatott együttműködésnek a koordináció nyílt módszerén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(5)

A demográfiai változások jelentős és hosszú távú kihívást jelentenek a szociális védelmi rendszerek számára abból a szempontból, hogy képesek lesznek-e megfelelő nyugdíjakat folyósítani, magas színvonalú egészségügyi ellátást, valamint tartós ápolási szolgáltatásokat nyújtani, amelyek mindenki számára elérhetők és hosszú távon finanszírozhatók. Fontos az olyan politikák támogatása, amelyek mind a megfelelő szociális védelem, mind a szociális védelmi rendszerek fenntarthatóságának elérését biztosítják. A lisszaboni Európai Tanács úgy határozott, hogy az ezen a területen folytatott együttműködésnek a koordináció nyílt módszerén kell alapulnia.

| (6) | Ezzel összefüggésben figyelmet kell fordítani a migránsok különleges helyzetére, valamint a be nem jelentett munka legális munkavállalássá alakítása érdekében való fellépés fontosságára. |
| --- | --- |

(6)

Ezzel összefüggésben figyelmet kell fordítani a migránsok különleges helyzetére, valamint a be nem jelentett munka legális munkavállalássá alakítása érdekében való fellépés fontosságára.

| (7) | Az európai szociálpolitika egyik központi kérdése és az Európai Unió egyik fontos átfogó célkitűzése a minimális normák biztosítása és a munkakörülmények folyamatos javítása az Unióban. A Közösség jelentős szerepet játszik a tagállamok tevékenységeinek támogatásában és kiegészítésében a munkavállalók egészségének és biztonságának, a megfelelő munkakörülmények biztosításának – beleértve a munka és a családi élet összeegyeztetésének szükségességét –, a munkavállalóknak a munkaszerződésük megszűnését követő védelmének, a munkavállalói tájékoztatás, konzultáció és részvétel, valamint a munkavállalói és munkáltatói érdekek képviseletének és kollektív védelmének a területén. |
| --- | --- |

(7)

Az európai szociálpolitika egyik központi kérdése és az Európai Unió egyik fontos átfogó célkitűzése a minimális normák biztosítása és a munkakörülmények folyamatos javítása az Unióban. A Közösség jelentős szerepet játszik a tagállamok tevékenységeinek támogatásában és kiegészítésében a munkavállalók egészségének és biztonságának, a megfelelő munkakörülmények biztosításának – beleértve a munka és a családi élet összeegyeztetésének szükségességét –, a munkavállalóknak a munkaszerződésük megszűnését követő védelmének, a munkavállalói tájékoztatás, konzultáció és részvétel, valamint a munkavállalói és munkáltatói érdekek képviseletének és kollektív védelmének a területén.

| (8) | A megkülönböztetés-mentesség az Európai Unió egyik alapelve. A Szerződés 13. cikke arról rendelkezik, hogy intézkedéseket kell tenni a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdésére. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke is előtérbe helyezi a megkülönböztetésmentességet. Tekintettel kell lenni a megkülönböztetés különféle formáinak a sajátosságaira, és ezzel párhuzamosan megfelelő intézkedést kell kidolgozni az egy vagy több alapon való megkülönböztetés megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre. Ezért a program hozzáférhetőségének és eredményekeinek vizsgálatakor figyelembe kell venni a fogyatékos személyek különleges szükségleteit annak biztosítása érdekében, hogy teljesen és másokkal egyenlően hozzáférhessenek a program által finanszírozott tevékenységekhez, ezen tevékenységek eredményeihez és értékeléséhez, beleértve a fogyatékosságukból eredő többletköltségek viselésének kompenzálását. A megkülönböztetés bizonyos formái – többek között a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés – ellen folytatott küzdelem sokéves tapasztalata hasznos lehet a megkülönböztetés egyéb típusai elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

(8)

A megkülönböztetés-mentesség az Európai Unió egyik alapelve. A Szerződés 13. cikke arról rendelkezik, hogy intézkedéseket kell tenni a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdésére. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke is előtérbe helyezi a megkülönböztetésmentességet. Tekintettel kell lenni a megkülönböztetés különféle formáinak a sajátosságaira, és ezzel párhuzamosan megfelelő intézkedést kell kidolgozni az egy vagy több alapon való megkülönböztetés megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre. Ezért a program hozzáférhetőségének és eredményekeinek vizsgálatakor figyelembe kell venni a fogyatékos személyek különleges szükségleteit annak biztosítása érdekében, hogy teljesen és másokkal egyenlően hozzáférhessenek a program által finanszírozott tevékenységekhez, ezen tevékenységek eredményeihez és értékeléséhez, beleértve a fogyatékosságukból eredő többletköltségek viselésének kompenzálását. A megkülönböztetés bizonyos formái – többek között a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés – ellen folytatott küzdelem sokéves tapasztalata hasznos lehet a megkülönböztetés egyéb típusai elleni küzdelemben.

| (9) | A Szerződés 13. cikke alapján a Tanács a következő irányelveket fogadta el: a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelv (9), amely tiltja a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetést többek között a foglalkoztatás, a szakképzés, az oktatás, az áruk és szolgáltatások, valamint a szociális védelem terén; a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelv (10), amely tiltja a valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést a foglalkoztatás és a munkavégzés során, valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK irányelv (11). |
| --- | --- |

(9)

A Szerződés 13. cikke alapján a Tanács a következő irányelveket fogadta el: a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelv (9), amely tiltja a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetést többek között a foglalkoztatás, a szakképzés, az oktatás, az áruk és szolgáltatások, valamint a szociális védelem terén; a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelv (10), amely tiltja a valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést a foglalkoztatás és a munkavégzés során, valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK irányelv (11).

| (10) | A Szerződés 2. és 3. cikke alapján a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód a közösségi jog egyik alapelve. Az ezen alapuló irányelvek és egyéb jogi aktusok jelentős szerepet játszanak a nők helyzetének javításában az Unióban. A közösségi szintű fellépés tapasztalata arra mutatott rá, hogy a közösségi politikákban a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a megkülönböztetés elleni küzdelem a gyakorlatban szükségessé teszi a különböző eszközök, beleértve jogszabályokat, a finanszírozási eszközöket és az egyes területek közösségi politikákba való beépülését (mainstreaming), egymást kiegészítő együttes alkalmazását. A férfiak és nők közötti egyenlőség elvével összhangban a „gender mainstreaming” (nemek közötti egyenlőség elvének érvényesítése a szakpolitikákban) általános érvényesítését e program minden szakaszának és tevékenységének elő kell mozdítania. |
| --- | --- |

(10)

A Szerződés 2. és 3. cikke alapján a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód a közösségi jog egyik alapelve. Az ezen alapuló irányelvek és egyéb jogi aktusok jelentős szerepet játszanak a nők helyzetének javításában az Unióban. A közösségi szintű fellépés tapasztalata arra mutatott rá, hogy a közösségi politikákban a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a megkülönböztetés elleni küzdelem a gyakorlatban szükségessé teszi a különböző eszközök, beleértve jogszabályokat, a finanszírozási eszközöket és az egyes területek közösségi politikákba való beépülését (mainstreaming), egymást kiegészítő együttes alkalmazását. A férfiak és nők közötti egyenlőség elvével összhangban a „gender mainstreaming” (nemek közötti egyenlőség elvének érvényesítése a szakpolitikákban) általános érvényesítését e program minden szakaszának és tevékenységének elő kell mozdítania.

| (11) | Számos, különböző szinteken tevékenykedő, nem kormányzati szervezet (NGO-k) jelentős mértékben közreműködhet európai szinten az olyan kulcsfontosságú hálózatokon keresztül, amelyek elősegítik a program általános célkitűzéseivel kapcsolatos politikai irányvonalak megváltoztatását. |
| --- | --- |

(11)

Számos, különböző szinteken tevékenykedő, nem kormányzati szervezet (NGO-k) jelentős mértékben közreműködhet európai szinten az olyan kulcsfontosságú hálózatokon keresztül, amelyek elősegítik a program általános célkitűzéseivel kapcsolatos politikai irányvonalak megváltoztatását.

| (12) | Mivel az európai szintű információcsere és a Közösség egészében bevált gyakorlatok elterjesztésének a szükségessége miatt e határozat célkitűzéseit a tagállami szinten nem lehet megfelelően megvalósítani, és ezért ezek a célkitűzések, a Közösség fellépései és intézkedései multilaterális jellegének köszönhetően, közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(12)

Mivel az európai szintű információcsere és a Közösség egészében bevált gyakorlatok elterjesztésének a szükségessége miatt e határozat célkitűzéseit a tagállami szinten nem lehet megfelelően megvalósítani, és ezért ezek a célkitűzések, a Közösség fellépései és intézkedései multilaterális jellegének köszönhetően, közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (13) | Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (12) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. |
| --- | --- |

(13)

Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (12) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.

| (14) | E határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (13) összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(14)

E határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (13) összhangban kell elfogadni,

| (15) | Mivel a program öt szakaszból áll, a tagállamok a Bizottságot segítő programbizottság által tárgyalt témáknak megfelelően meghatározhatják a nemzeti képviselőik rotációs rendjét, |
| --- | --- |

(15)

Mivel a program öt szakaszból áll, a tagállamok a Bizottságot segítő programbizottság által tárgyalt témáknak megfelelően meghatározhatják a nemzeti képviselőik rotációs rendjét,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program létrehozása és időtartama

(1)   E határozat létrehozza a Progress elnevezésű közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási programot (a továbbiakban: a program) abból a célból, hogy pénzügyileg támogassa az Európai Uniónak a Szociálpolitikai Menetrendről szóló bizottsági közleményben meghatározott célkitűzéseinek megvalósítását a foglalkoztatás és a szociális ügyek területén, és ezzel hozzájáruljon ezeken a területeken a lisszaboni stratégia céljainak az eléréséhez.

(2)   A program 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig tart.

2. cikk

Általános célkitűzések

(1)   Ennek a programnak a célja az alábbi általános célkitűzések megvalósítása:

| a) | a tagállamokban és más résztvevő országokban uralkodó helyzet megismerésének és megértésének javítása a politikák elemzésén, értékelésén és szoros nyomon követésén keresztül; |
| --- | --- |

a)

a tagállamokban és más résztvevő országokban uralkodó helyzet megismerésének és megértésének javítása a politikák elemzésén, értékelésén és szoros nyomon követésén keresztül;

| b) | statisztikai eszközök és módszerek, valamint közös indikátorok kidolgozásának a támogatása – adott esetben a nemek és életkorok szerinti csoportokra lebontva – a programhoz tartozó területeken; |
| --- | --- |

b)

statisztikai eszközök és módszerek, valamint közös indikátorok kidolgozásának a támogatása – adott esetben a nemek és életkorok szerinti csoportokra lebontva – a programhoz tartozó területeken;

| c) | a közösségi jog, ahol az alkalmazandó,és a közösségi politikai célkitűzések tagállami végrehajtásának támogatása és nyomon követése, valamint azok hatékonyságának és hatásainak a felmérése; |
| --- | --- |

c)

a közösségi jog, ahol az alkalmazandó,és a közösségi politikai célkitűzések tagállami végrehajtásának támogatása és nyomon követése, valamint azok hatékonyságának és hatásainak a felmérése;

| d) | a hálózatba szervezésnek, a kölcsönös tanulásnak, a bevált gyakorlatok azonosításának és terjesztésének, valamint az innovatív megközelítéseknek az ösztönzése uniós szinten; |
| --- | --- |

d)

a hálózatba szervezésnek, a kölcsönös tanulásnak, a bevált gyakorlatok azonosításának és terjesztésének, valamint az innovatív megközelítéseknek az ösztönzése uniós szinten;

| e) | az öt szakasz mindegyike vonatkozásában alkalmazott uniós politikák és célkitűzések tudatosításának a javítása az érintettek és a nyilvánosság körében; |
| --- | --- |

e)

az öt szakasz mindegyike vonatkozásában alkalmazott uniós politikák és célkitűzések tudatosításának a javítása az érintettek és a nyilvánosság körében;

| f) | a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak a közösségi politikák és célkitűzések, ahol azok alkalmazandóak, előmozdításával, támogatásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos teljesítőképességének a javítása. |
| --- | --- |

f)

a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak a közösségi politikák és célkitűzések, ahol azok alkalmazandóak, előmozdításával, támogatásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos teljesítőképességének a javítása.

(2)   A „gender mainstreaming” általános érvényesítését ezen program minden szakaszának és tevékenységének elő kell mozdítania.

(3)   A program szakaszaiban és tevékenységei során elért eredményeket közzé kell tenni az érintettek és adott esetben a nyilvánosság számára. A Bizottság adott esetben véleménycserét folytat a főbb érintettekkel.

3. cikk

A program felépítése

A program az alábbi öt szakaszból áll:

| 1. | Foglalkoztatás; |
| --- | --- |

1.

Foglalkoztatás;

| 2. | Szociális védelem és társadalmi befogadás; |
| --- | --- |

2.

Szociális védelem és társadalmi befogadás;

| 3. | Munkakörülmények; |
| --- | --- |

3.

Munkakörülmények;

| 4. | A megkülönböztetés elleni küzdelem és a sokféleség; |
| --- | --- |

4.

A megkülönböztetés elleni küzdelem és a sokféleség;

| 5. | Nemek közötti egyenlőség. |
| --- | --- |

5.

Nemek közötti egyenlőség.

4. cikk

1. szakasz: Foglalkoztatás

Az 1. szakasz támogatja az európai foglalkoztatási stratégia (EFS) végrehajtását az alábbiakkal:

| a) | a foglalkoztatási helyzet és a kilátások megértésének javítása, különösen elemzéseken és tanulmányokon, valamint statisztikáknak és közös indikátoroknak az európai foglalkoztatási stratégia keretében történő kidolgozásán keresztül; |
| --- | --- |

a)

a foglalkoztatási helyzet és a kilátások megértésének javítása, különösen elemzéseken és tanulmányokon, valamint statisztikáknak és közös indikátoroknak az európai foglalkoztatási stratégia keretében történő kidolgozásán keresztül;

| b) | az európai foglalkoztatási iránymutatások és ajánlások végrehajtásának és hatásainak nyomon követése és értékelése – különösen a közös foglalkoztatási jelentésen keresztül –, valamint az európai foglalkoztatási stratégia, az általános gazdaság- és szociálpolitika és egyéb politikai területek közötti kölcsönhatások elemzése; |
| --- | --- |

b)

az európai foglalkoztatási iránymutatások és ajánlások végrehajtásának és hatásainak nyomon követése és értékelése – különösen a közös foglalkoztatási jelentésen keresztül –, valamint az európai foglalkoztatási stratégia, az általános gazdaság- és szociálpolitika és egyéb politikai területek közötti kölcsönhatások elemzése;

| c) | a politikák, a bevált gyakorlat és az innovatív megközelítések cseréjének megszervezése és a kölcsönös tanulás előmozdítása az európai foglalkoztatási stratégiával összefüggésben; |
| --- | --- |

c)

a politikák, a bevált gyakorlat és az innovatív megközelítések cseréjének megszervezése és a kölcsönös tanulás előmozdítása az európai foglalkoztatási stratégiával összefüggésben;

| d) | a tudatosság erősítése, információk terjesztése és a foglalkoztatás kihívásairól, a politikákról és a nemzeti reformprogramok végrehajtásáról szóló vita előmozdítása, beleértve a szociális partnerek, a regionális és helyi szereplők és egyéb érintettek bevonását is. |
| --- | --- |

d)

a tudatosság erősítése, információk terjesztése és a foglalkoztatás kihívásairól, a politikákról és a nemzeti reformprogramok végrehajtásáról szóló vita előmozdítása, beleértve a szociális partnerek, a regionális és helyi szereplők és egyéb érintettek bevonását is.

5. cikk

2. szakasz: Szociális védelem és társadalmi befogadás

A 2. szakasz az alábbiakkal támogatja a koordináció nyílt módszerének megvalósítását a szociális védelem és társadalmi befogadás terén az alábbiakkal:

| a) | a társadalmi kirekesztődéssel és a szegénységgel kapcsolatos kérdések, valamint a szociális védelemmel és társadalmi befogadással kapcsolatos politikák jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint statisztikák és közös indikátorok kidolgozásával a szociális védelem és társadalmi befogadás területén a koordináció nyílt módszere keretén belül; |
| --- | --- |

a)

a társadalmi kirekesztődéssel és a szegénységgel kapcsolatos kérdések, valamint a szociális védelemmel és társadalmi befogadással kapcsolatos politikák jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint statisztikák és közös indikátorok kidolgozásával a szociális védelem és társadalmi befogadás területén a koordináció nyílt módszere keretén belül;

| b) | a koordináció nyílt módszere megvalósításának, valamint annak nemzeti és közösségi szinten megjelenő hatásának nyomon követése és értékelése a szociális védelem és társadalmi befogadás területén, továbbá a koordináció nyílt módszere és egyéb politikai területek közötti kölcsönhatások elemzése; |
| --- | --- |

b)

a koordináció nyílt módszere megvalósításának, valamint annak nemzeti és közösségi szinten megjelenő hatásának nyomon követése és értékelése a szociális védelem és társadalmi befogadás területén, továbbá a koordináció nyílt módszere és egyéb politikai területek közötti kölcsönhatások elemzése;

| c) | a politikák, a bevált gyakorlatok és az innovatív megközelítések cseréjének a megszervezése és a kölcsönös tanulás előmozdítása a szociális védelmi és társadalmi befogadási stratégiával összefüggésben; |
| --- | --- |

c)

a politikák, a bevált gyakorlatok és az innovatív megközelítések cseréjének a megszervezése és a kölcsönös tanulás előmozdítása a szociális védelmi és társadalmi befogadási stratégiával összefüggésben;

| d) | a tudatosság erősítése, információk terjesztése és a Közösség koordinációs folyamata tekintetében a fő kihívásokról és politikákról szóló vita előmozdítása a szociális védelem és társadalmi befogadás területén, beleértve a szociális partnerek, a regionális és helyi szereplők, a nem kormányzati szervezetek, és egyéb érintettek bevonását is; |
| --- | --- |

d)

a tudatosság erősítése, információk terjesztése és a Közösség koordinációs folyamata tekintetében a fő kihívásokról és politikákról szóló vita előmozdítása a szociális védelem és társadalmi befogadás területén, beleértve a szociális partnerek, a regionális és helyi szereplők, a nem kormányzati szervezetek, és egyéb érintettek bevonását is;

| e) | a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak a – szociális védelmet és társadalmi befogadást érintő uniós politikák és célkitűzések támogatásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos –teljesítőképességének fejlesztése. |
| --- | --- |

e)

a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak a – szociális védelmet és társadalmi befogadást érintő uniós politikák és célkitűzések támogatásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos –teljesítőképességének fejlesztése.

6. cikk

3. szakasz: Munkakörülmények

A 3. szakasz az alábbiakkal támogatja a munkakörnyezet és munkakörülmények javítását, beleértve a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, valamint a munka és a családi élet összeegyeztetését is:

| a) | a munkakörülményekkel kapcsolatos helyzet jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint adott esetben statisztikák és indikátorok kidolgozásával, valamint a meglévő jogszabályok, politikák és gyakorlatok hatékonyságának és hatásának a felmérése; |
| --- | --- |

a)

a munkakörülményekkel kapcsolatos helyzet jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint adott esetben statisztikák és indikátorok kidolgozásával, valamint a meglévő jogszabályok, politikák és gyakorlatok hatékonyságának és hatásának a felmérése;

| b) | a közösségi munkajogi szabályozás végrehajtásának támogatása a hatékony nyomon követés, a területen dolgozóknak szóló szemináriumok szervezése, valamint a szakosított szervek – beleértve a szociális partnereket – közötti tájékoztatók és hálózatok fejlesztése révén; |
| --- | --- |

b)

a közösségi munkajogi szabályozás végrehajtásának támogatása a hatékony nyomon követés, a területen dolgozóknak szóló szemináriumok szervezése, valamint a szakosított szervek – beleértve a szociális partnereket – közötti tájékoztatók és hálózatok fejlesztése révén;

| c) | megelőző intézkedések kezdeményezése és a megelőzési kultúra előmozdítása a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén; |
| --- | --- |

c)

megelőző intézkedések kezdeményezése és a megelőzési kultúra előmozdítása a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén;

| d) | a tudatosság erősítése, információk terjesztése, valamint a munkakörülményekkel kapcsolatos fő kihívásokról és politikákról szóló vita előmozdítása, többek között a szociális partnerek és egyéb érintettek között. |
| --- | --- |

d)

a tudatosság erősítése, információk terjesztése, valamint a munkakörülményekkel kapcsolatos fő kihívásokról és politikákról szóló vita előmozdítása, többek között a szociális partnerek és egyéb érintettek között.

7. cikk

4. szakasz: A megkülönböztetés elleni küzdelem és a sokféleség

A 4. szakasz az alábbiakkal támogatja a megkülönböztetés-mentesség elvének hatékony végrehajtását és segíti elő annak valamennyi közösségi politikába való beépülését:

| a) | a megkülönböztetéssel kapcsolatos helyzet jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint adott esetben statisztikák és indikátorok kidolgozásával, továbbá a meglévő jogszabályok, politikák és gyakorlatok hatékonyságának és hatásának a felmérésével; |
| --- | --- |

a)

a megkülönböztetéssel kapcsolatos helyzet jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint adott esetben statisztikák és indikátorok kidolgozásával, továbbá a meglévő jogszabályok, politikák és gyakorlatok hatékonyságának és hatásának a felmérésével;

| b) | a közösségi megkülönböztetés elleni jogi szabályozás végrehajtásának támogatása a hatékony nyomon követés, a területen dolgozóknak szóló szemináriumok szervezése, valamint a megkülönböztetés elleni küzdelemmel foglalkozó szakosított szervek hálózatának kiépítése révén; |
| --- | --- |

b)

a közösségi megkülönböztetés elleni jogi szabályozás végrehajtásának támogatása a hatékony nyomon követés, a területen dolgozóknak szóló szemináriumok szervezése, valamint a megkülönböztetés elleni küzdelemmel foglalkozó szakosított szervek hálózatának kiépítése révén;

| c) | a tudatosság erősítése, információk terjesztése, valamint a megkülönböztetéssel és a megkülönböztetés elleni küzdelem beépítésével kapcsolatos fő kihívásokról és politikákról szóló vita előmozdítása valamennyi közösségi politikában, többek között a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és egyéb érintettek között; |
| --- | --- |

c)

a tudatosság erősítése, információk terjesztése, valamint a megkülönböztetéssel és a megkülönböztetés elleni küzdelem beépítésével kapcsolatos fő kihívásokról és politikákról szóló vita előmozdítása valamennyi közösségi politikában, többek között a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és egyéb érintettek között;

| d) | a megkülönböztetés elleni küzdelem területén a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak az uniós politikák és célkitűzések előmozdításával és továbbfejlesztésével kapcsolatos teljesítőképességének fejlesztése. |
| --- | --- |

d)

a megkülönböztetés elleni küzdelem területén a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak az uniós politikák és célkitűzések előmozdításával és továbbfejlesztésével kapcsolatos teljesítőképességének fejlesztése.

8. cikk

5. szakasz: Nemek közötti egyenlőség

Az 5. szakasz az alábbiakkal támogatja a nemek közötti egyenlőség elvének hatékony végrehajtását és segíti elő a „gender mainstreaming” általános érvényesítésének valamennyi közösségi politikába való beépülését:

| a) | a nemekkel és a „gender mainstreaming” általános érvényesítésével kapcsolatos helyzet jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint statisztikák és adott esetben indikátorok kidolgozásával, valamint a meglévő jogszabályok, politikák és gyakorlatok hatékonyságának és hatásának a felmérése; |
| --- | --- |

a)

a nemekkel és a „gender mainstreaming” általános érvényesítésével kapcsolatos helyzet jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint statisztikák és adott esetben indikátorok kidolgozásával, valamint a meglévő jogszabályok, politikák és gyakorlatok hatékonyságának és hatásának a felmérése;

| b) | a közösségi nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos jogi szabályozás végrehajtásának támogatása a hatékony nyomon követés, a területen dolgozóknak szóló szemináriumok szervezése, valamint az egyenlőséggel foglalkozó szakosított szervek hálózatának kiépítése révén; |
| --- | --- |

b)

a közösségi nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos jogi szabályozás végrehajtásának támogatása a hatékony nyomon követés, a területen dolgozóknak szóló szemináriumok szervezése, valamint az egyenlőséggel foglalkozó szakosított szervek hálózatának kiépítése révén;

| c) | a tudatosság erősítése, információk terjesztése, valamint a nemek közötti egyenlőségnek és a „gender mainstreaming” általános érvényesítésének fő kihívásairól és politikáiról szóló vita előmozdítása a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és egyéb érintettek között; |
| --- | --- |

c)

a tudatosság erősítése, információk terjesztése, valamint a nemek közötti egyenlőségnek és a „gender mainstreaming” általános érvényesítésének fő kihívásairól és politikáiról szóló vita előmozdítása a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és egyéb érintettek között;

| d) | a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak a – nemek közötti egyenlőséget érintő uniós politikák és célkitűzések támogatásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos – teljesítőképességének fejlesztése. |
| --- | --- |

d)

a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak a – nemek közötti egyenlőséget érintő uniós politikák és célkitűzések támogatásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos – teljesítőképességének fejlesztése.

9. cikk

Tevékenységtípusok

(1)   A program az alábbi tevékenységtípusokat finanszírozza, amelyek végrehajtása adott esetben transznacionális keretben is történhet:

| a) | Elemző tevékenységek:






  i. | adatok és statisztikák gyűjtése, kidolgozása és terjesztése; |
| --- | --- | --- |

a)

Elemző tevékenységek:

i.

adatok és statisztikák gyűjtése, kidolgozása és terjesztése;

| ii. | közös módszerek, és adott esetben indikátorok vagy referenciaértékek kidolgozása és terjesztése; |
| --- | --- |

ii.

közös módszerek, és adott esetben indikátorok vagy referenciaértékek kidolgozása és terjesztése;

| iii. | tanulmányok, elemzések és felmérések elkészítése, azok eredményeinek terjesztése; |
| --- | --- |

iii.

tanulmányok, elemzések és felmérések elkészítése, azok eredményeinek terjesztése;

| iv. | értékelések és hatástanulmányok elkészítése, azok eredményeinek terjesztése; |
| --- | --- |

iv.

értékelések és hatástanulmányok elkészítése, azok eredményeinek terjesztése;

| v. | tájékoztatók, jelentések és az interneten vagy egyéb médián keresztül elérhető oktatási anyagok elkészítése és közzététele. |
| --- | --- |

v.

tájékoztatók, jelentések és az interneten vagy egyéb médián keresztül elérhető oktatási anyagok elkészítése és közzététele.

| b) | Kölcsönös tanulási, tudatosság-építési és terjesztési tevékenységek:






  i. | a bevált gyakorlatok, az innovatív megközelítések és a tapasztalatok meghatározása és cseréje, valamint a „peer review” és kölcsönös tanulás megszervezése európai, transznacionális és nemzeti szintű ülések/munkaértekezletek/szemináriumok keretében, lehetőség szerint figyelembe véve a sajátos nemzeti körülményeket; |
| --- | --- | --- |

b)

Kölcsönös tanulási, tudatosság-építési és terjesztési tevékenységek:

i.

a bevált gyakorlatok, az innovatív megközelítések és a tapasztalatok meghatározása és cseréje, valamint a „peer review” és kölcsönös tanulás megszervezése európai, transznacionális és nemzeti szintű ülések/munkaértekezletek/szemináriumok keretében, lehetőség szerint figyelembe véve a sajátos nemzeti körülményeket;

| ii. | elnökségi konferenciák/szemináriumok megszervezése; |
| --- | --- |

ii.

elnökségi konferenciák/szemináriumok megszervezése;

| iii. | a közösségi jog és politika célkitűzéseinek kidolgozását és végrehajtását támogató konferenciák/szemináriumok megszervezése; |
| --- | --- |

iii.

a közösségi jog és politika célkitűzéseinek kidolgozását és végrehajtását támogató konferenciák/szemináriumok megszervezése;

| iv. | médiakampányok és események megszervezése; |
| --- | --- |

iv.

médiakampányok és események megszervezése;

| v. | anyagok összeállítása és közzététele az információknak és a program eredményeinek terjesztése érdekében. |
| --- | --- |

v.

anyagok összeállítása és közzététele az információknak és a program eredményeinek terjesztése érdekében.

| c) | A fő szerepvállalók támogatása:






  i. | azon kulcsfontosságú európai szintű hálózatok működési költségeinek a támogatása, amelyek tevékenységei e program célkitűzéseinek végrehajtásához kapcsolódnak; |
| --- | --- | --- |

c)

A fő szerepvállalók támogatása:

i.

azon kulcsfontosságú európai szintű hálózatok működési költségeinek a támogatása, amelyek tevékenységei e program célkitűzéseinek végrehajtásához kapcsolódnak;

| ii. | munkacsoportok szervezése a nemzeti tisztviselőkből a közösségi jog végrehajtásának figyelemmel kísérése érdekében; |
| --- | --- |

ii.

munkacsoportok szervezése a nemzeti tisztviselőkből a közösségi jog végrehajtásának figyelemmel kísérése érdekében;

| iii. | szakszemináriumok finanszírozása a területen dolgozók, kulcsfontosságú tisztviselők és egyéb érintett szereplők számára; |
| --- | --- |

iii.

szakszemináriumok finanszírozása a területen dolgozók, kulcsfontosságú tisztviselők és egyéb érintett szereplők számára;

| iv. | szakosított szervek uniós szintű hálózatainak létrehozása; |
| --- | --- |

iv.

szakosított szervek uniós szintű hálózatainak létrehozása;

| v. | szakértői hálózatok finanszírozása; |
| --- | --- |

v.

szakértői hálózatok finanszírozása;

| vi. | európai szintű megfigyelőállomások finanszírozása; |
| --- | --- |

vi.

európai szintű megfigyelőállomások finanszírozása;

| vii. | a nemzeti közigazgatások közötti személyzetcserék; |
| --- | --- |

vii.

a nemzeti közigazgatások közötti személyzetcserék;

| viii. | a nemzetközi intézményekkel való együttműködés. |
| --- | --- |

viii.

a nemzetközi intézményekkel való együttműködés.

(2)   Az (1) bekezdés 2. pontjában felsorolt tevékenységeknek meg kell felelniük erős európai dimenzió és méretgazdaságosság követelményeinek a valódi európai hozzáadott érték biztosítása érdekében, és azokat nemzeti, regionális vagy helyi hatóságoknak, a közösségi jogban meghatározott szakosított szerveknek, vagy a saját területükön kulcsfontosságúnak tekintett szereplőknek kell végrehajtaniuk.

(3)   A program nem finanszíroz az Európai Évek előkészítésére és végrehajtására irányuló intézkedéseket.

10. cikk

A program hozzáférhetősége

(1)   Ez a program hozzáférhető minden köz- és/vagy magánszerv, szereplő és intézmény, így különösen az alábbiak számára:

| a) | tagállamok; |
| --- | --- |

a)

tagállamok;

| b) | az állami foglalkoztatási szolgálatok és ügynökségeik; |
| --- | --- |

b)

az állami foglalkoztatási szolgálatok és ügynökségeik;

| c) | helyi és regionális hatóságok; |
| --- | --- |

c)

helyi és regionális hatóságok;

| d) | a közösségi jog hatálya alá tartozó szakosított szervek; |
| --- | --- |

d)

a közösségi jog hatálya alá tartozó szakosított szervek;

| e) | a szociális partnerek; |
| --- | --- |

e)

a szociális partnerek;

| f) | nem kormányzati szervezetek (NGO-k), különösen az uniós szinten szervezettek; |
| --- | --- |

f)

nem kormányzati szervezetek (NGO-k), különösen az uniós szinten szervezettek;

| g) | felsőoktatási intézmények és kutatóintézetek; |
| --- | --- |

g)

felsőoktatási intézmények és kutatóintézetek;

| h) | értékelő szakemberek; |
| --- | --- |

h)

értékelő szakemberek;

| i) | nemzeti statisztikai hivatalok; |
| --- | --- |

i)

nemzeti statisztikai hivatalok;

| j) | a média. |
| --- | --- |

j)

a média.

(2)   A 9. cikk (1) bekezdésének 1. és 2. pontja hatálya alá tartozó tevékenységek esetében a Bizottság közvetlenül is részt vehet a programban.

11. cikk

A támogatás igénylésének módszere

(1)   A 9. cikkben említett tevékenységtípusok finanszírozása a következők révén történhet:

| a) | ajánlati felhívást követően létrejött szolgáltatási szerződés, amely esetekben az Eurostat-eljárásokat a nemzeti statisztikai hivatalokkal való együttműködés tiszteletben tartásával kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

ajánlati felhívást követően létrejött szolgáltatási szerződés, amely esetekben az Eurostat-eljárásokat a nemzeti statisztikai hivatalokkal való együttműködés tiszteletben tartásával kell alkalmazni;

| b) | pályázati felhívást követő részleges támogatás, amely esetben a közösségi társfinanszírozás mértéke általános szabályként nem haladhatja meg a kedvezményezett teljes kiadásának a 80 %-át. Minden ezt a felső határt meghaladó mértékű pénzügyi támogatás nyújtása csak rendkívüli esetekben és alapos vizsgálat elvégzése után lehetséges. |
| --- | --- |

b)

pályázati felhívást követő részleges támogatás, amely esetben a közösségi társfinanszírozás mértéke általános szabályként nem haladhatja meg a kedvezményezett teljes kiadásának a 80 %-át. Minden ezt a felső határt meghaladó mértékű pénzügyi támogatás nyújtása csak rendkívüli esetekben és alapos vizsgálat elvégzése után lehetséges.

(2)   A 9. cikk (1) bekezdésében említett tevékenységtípusok esetében pénzügyi támogatás – például a tagállamok által benyújtott – kérelem ellenében nyújtható, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (14), és különösen annak 110. cikke, valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (15), és különösen annak 168. cikke rendelkezéseivel összhangban.

12. cikk

Végrehajtási rendelkezések

(1)   E határozat végrehajtásához szükséges azon intézkedéseket, amelyek az alábbi ügyekkel kapcsolatosak a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni:

| a) | a program végrehajtásával kapcsolatos általános iránymutatás; |
| --- | --- |

a)

a program végrehajtásával kapcsolatos általános iránymutatás;

| b) | a program végrehajtásával kapcsolatos éves munkaprogram külön szakaszokra bontva; |
| --- | --- |

b)

a program végrehajtásával kapcsolatos éves munkaprogram külön szakaszokra bontva;

| c) | a Közösség által nyújtandó pénzügyi támogatás; |
| --- | --- |

c)

a Közösség által nyújtandó pénzügyi támogatás;

| d) | az éves költségvetés, a 17. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

az éves költségvetés, a 17. cikknek megfelelően;

| e) | a Közösség által támogatandó tevékenységek kiválasztására vonatkozó eljárások és az ilyen támogatásban részesülő tevékenységeknek a Bizottság által benyújtott jegyzéktervezete; |
| --- | --- |

e)

a Közösség által támogatandó tevékenységek kiválasztására vonatkozó eljárások és az ilyen támogatásban részesülő tevékenységeknek a Bizottság által benyújtott jegyzéktervezete;

| f) | a program értékelésének kritériumai, beleértve a költséghatékonysággal és az eredmények terjesztésére és továbbítására vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatosakat is. |
| --- | --- |

f)

a program értékelésének kritériumai, beleértve a költséghatékonysággal és az eredmények terjesztésére és továbbítására vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatosakat is.

(2)   E határozat végrehajtásához szükséges minden olyan intézkedést, amely az (1) bekezdésben említett ügyekkel nem kapcsolatos a 13. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

13. cikk

A programbizottság

(1)   A Bizottságot egy programbizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő két hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

(4)   A programbizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

14. cikk

Együttműködés más bizottságokkal

(1)   A Bizottság kiépíti a szükséges kapcsolatokat a Szociális Védelmi Bizottsággal és a Foglalkoztatási Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy az e határozatban említett tevékenységek végrehajtásáról azok rendszeres és megfelelő tájékoztatást kapjanak.

(2)   A Bizottság a többi érintett bizottságot is tájékoztatja a program öt szakasza keretében meghozott intézkedésekről.

(3)   Ha szükséges, a Bizottság rendszeres és strukturált együttműködést kezdeményez a 13. cikkben említett programbizottság és az egyéb vonatkozó politikák, eszközök és intézkedések monitoring bizottságai között.

15. cikk

Konzisztencia és kiegészítő jelleg

(1)   A Bizottság, a tagállamokkal együttműködve, gondoskodik az Unió és a Közösség egyéb politikáival, eszközeivel és intézkedéseivel való teljes konzisztenciáról, különösen a program tevékenységeinek a kutatással, bel- és igazságüggyel, kultúrával, oktatásüggyel, képzéssel és ifjúságpolitikával, a bővítéssel és a Közösség külkapcsolataival, valamint a regionális politikával és az általános gazdaságpolitikával kapcsolatos tevékenységekkel való összehangolására irányuló megfelelő mechanizmusok létrehozásával. Különös figyelmet kell fordítani e program, valamint az oktatásügy és képzés területe közötti lehetséges együttműködésekre.

(2)   A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak a konzisztencia és kiegészítő jelleg biztosításáról, továbbá az átfedések elkerüléséről a program keretében végzett tevékenységek, valamint az Unió és a Közösség egyéb vonatkozó intézkedései között, különös tekintettel a strukturális alapok, és főleg az Európai Szociális Alap hatálya alá tartozó területekre.

(3)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program által fedezett és a program terhére elszámolt kiadásokat ne számolják el a Közösség más pénzügyi eszközeinek a terhére.

(4)   A Bizottság a 13. cikkben említett programbizottságot rendszeresen tájékoztatja a Közösség egyéb olyan intézkedéseiről, amelyek hozzájárulnak a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez a Szociálpolitikai Menetrend területén.

(5)   A tagállamok minden lehetséges erőfeszítést megtesznek a program keretében végzett tevékenységek, valamint a nemzeti, regionális és helyi szinten végzett tevékenységek közötti konzisztencia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében.

16. cikk

Harmadik országok részvétele

A program nyitott az alábbiak részvétele irányában:

| — | EFTA/EGT-tagországok az EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

—

EFTA/EGT-tagországok az EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban;

| — | az Európai Unióhoz társult csatlakozó és tagjelölt országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok. |
| --- | --- |

—

az Európai Unióhoz társult csatlakozó és tagjelölt országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok.

17. cikk

Finanszírozás

(1)   Az e határozatban említett közösségi tevékenységek végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg a 2007. január 1-je és 2013. december 31-e közötti időszakra 657 590 000 EUR (16).

(2)   A program teljes időtartama alatt az egyes szakaszok közötti pénzügyi bontást az alábbi alsó határértékek figyelembevételével kell végrehajtani:

| 1. szakasz | Foglalkoztatás | 23 % |
| --- | --- | --- |
| 2. szakasz | Szociális védelem és társadalmi befogadás | 30 % |
| 3. szakasz | Munkakörülmények | 10 % |
| 4. szakasz | A megkülönböztetés elleni küzdelem és sokféleség | 23 % |
| 5. szakasz | Nemek közötti egyenlőség | 12 % |

1. szakasz

Foglalkoztatás

23 %

2. szakasz

Szociális védelem és társadalmi befogadás

30 %

3. szakasz

Munkakörülmények

10 %

4. szakasz

A megkülönböztetés elleni küzdelem és sokféleség

23 %

5. szakasz

Nemek közötti egyenlőség

12 %

(3)   A pénzügyi keret legfeljebb 2 %-a irányozható elő a program végrehajtására, például a 13. cikkben említett programbizottság működésével vagy a 19. cikk szerint végrehajtott értékeléssel kapcsolatos költségek fedezésére.

(4)   Az éves felhasználásokat a pénzügyi kereten belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

(5)   A Bizottság támogatási kiadásokat valamint technikai és/vagy igazgatási segítséget vehet igénybe a Bizottság és a kedvezményezettek kölcsönös előnyére.

18. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1)   Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Bizottság köteles gondoskodni a Közösség pénzügyi érdekeinek védelméről a csalás, korrupció és minden egyéb jogellenes cselekedet elleni megelőző intézkedések alkalmazása, a hatékony ellenőrzések, a jogosulatlanul kifizetett összegek behajtása, valamint szabálytalanságok esetén hatékony, arányos és elrettentő hatású büntetések révén, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom (17), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom (18) tanácsi rendeletekkel, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) összhangban.

(2)   Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott közösségi intézkedések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság fogalma a közösségi jog valamely rendelkezésének olyan megsértését, vagy egy szerződéses kötelezettség olyan megszegését jelenti egy gazdasági szereplő cselekménye vagy mulasztása útján, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tétel miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.

(3)   Az e határozat értelmében kötött szerződéseknek, megállapodásoknak, valamint a résztvevő harmadik országokkal kötött megállapodásoknak rendelkezniük kell, különösen, a Bizottság (vagy annak meghatalmazott képviselője) általi felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, és a Számvevőszék általi – szükség szerint helyszíni – könyvvizsgálatról.

19. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1)   A program rendszeres nyomon követésének biztosítása és a szükséges irányváltoztatások lehetővé tétele érdekében a Bizottság a program eredményeire összpontosítva éves tevékenységi jelentéseket készít, és azokat megküldi az Európai Parlament és a 13. cikkben említett programbizottság részére.

(2)   A programkülönböző szakaszait félidős értékelésnek kell alávetni, amely áttekintést nyújt a program egészének vonatkozásában, a program célkitűzéseinek elérésére tett, a források felhasználásának hatékonysága és az európai hozzáadott érték tekintetében elért előrehaladás felmérése érdekében. Ezt az értékelést menetközben végrehajtott értékelések egészíthetik ki. Ezeket a Bizottság hajtja végre külső szakértők bevonásával. Amint az értékelések eredményei rendelkezésre állnak, jelenteni kell azokat az (1) bekezdésben említett tevékenységi jelentésekben.

(3)   2015. december 31-ig a Bizottság külső szakértők bevonásával a teljes programot érintő utólagos értékelést hajt végre a program célkitűzései hatásainak és az európai hozzáadott értéknek a felmérése céljából. A szakértői értékelést a Bizottság eljuttatja az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához.

(4)   A program egyes szakaszainak végrehajtását is – beleértve az eredmények és a jövőbeni prioritások bemutatását – a Szociálpolitikai Menetrend végrehajtásáról szóló fórum keretében kell megvitatni.

20. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 255., 2005.10.14., 67. o.

1

(2)  HL C 164., 2005.7.5. 48. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2005. szeptember 6-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. július 18-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 303., 2000.12.2., 23. o.

4

(5)  HL L 17., 2001.1.19., 22. o. A legutóbb az 1554/2005/EK határozattal (HL L 255., 2005.9.30., 9. o.) módosított határozat.

5

(6)  HL L 10., 2002.1.12., 1. o. A legutóbb a 786/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 7. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL L 170., 2002.6.29., 1. o. A 786/2004/EK határozattal módosított határozat.

7

(8)  HL L 157., 2004.4.30., 18. o. Az 1554/2005/EK határozattal módosított határozat.

8

(9)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

9

(10)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

10

(11)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

11

(12)  HL C

12

(13)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

13

(14)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

14

(15)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.2.8., 3. o.) módosított rendelet.

15

(16)  Ez az összeg 2004-es adatokon alapul, és az infláció figyelembe vétele érdekében technikai kiigazítások tárgyát képezi.

16

(17)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

17

(18)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

18

(19)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

19

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2004. augusztus 27-én benyújtotta a Közösség Progress foglalkoztatási és szociális szolidaritási programjának (2007–2013) a létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatot. A javaslat jogalapja a Szerződés 13. cikkének (2) bekezdése, 129. cikke és 137. cikke (2) bekezdésének a) pontja. A javaslat alapjában véve egyetlen szövegben foglal össze számos programot, amelyek korábban külön határozatok tárgyát képezték.

A Régiók Bizottsága 2005. február 23-án nyilvánított véleményt, a Gazdasági és Szociális Bizottság pedig 2005. április 6-án nyújtotta be véleményét.

Az Európai Parlament a 2005. szeptember 5-től8-ig tartó plenáris ülésén terjesztette elő az első olvasat során kialakított véleményét és a határozati javaslathoz 72 módosítást fogadott el.

A Bizottság 2005. október 21-én módosított javaslatot fogadott el. A Bizottság 2006. május 24-én olyan módosított javaslatot fogadott el, amely csak a 17. cikk (1) bekezdésére – a program költségvetése – vonatkozott.

A Tanács 2006. július 18-án, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően közös álláspontot fogadott el.

II.   CÉLKITŰZÉS

A program általános célkitűzése, hogy egyetlen – 2007–2013-ig tartó – egyszerűsített programba foglaljon össze több, korábbi határozattal elindított tevékenységet. A program tevékenységei öt különböző részre oszthatók fel: foglalkoztatás, szociális védelem és társadalmi integráció, munkafeltételek, megkülönböztetés-ellenesség és sokféleség, valamint a nemek közötti egyenlőség.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános

Mindent összevetve a Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság programmal kapcsolatos megközelítése egy irányba mutat. Az Európai Parlament módosításai jelentős számban bekerültek a közös álláspontba (a részleteket lásd a 2. pontban).

A program 657,59 millió eurós (1) költségvetését a három intézmény a 2007–2013-as pénzügyi tervről szóló intézményközi megállapodás keretében jóváhagyta. A közös álláspont tükrözi a fenti megállapodást (17. cikk (1) bekezdés).

A bizottsági javaslat egyik jelentősebb módosítása az, hogy a közös álláspont a 17. cikk (2) bekezdésében az összköltségvetést teljesen felosztja a program különböző részei között; a Bizottság eredetileg egy 10 %-os fel nem osztott tartalékot javasolt, amelyet a program végrehajtási időszakában kell szétosztani az öt rész között. A Parlament a 67. módosításában növelni kívánta a finanszírozást két rész – a 2. rész (szociális védelem és társadalmi integráció) és az 5. rész (nemek közötti egyenlőség) – vonatkozásában. A Tanács ezt a módosítást teljes mértékben elfogadja, ugyanakkor két másik rész – azaz az 1. rész (foglalkoztatás) és a 3. rész (munkafeltételek) – vonatkozásában is növelné a finanszírozást. A Tanács következésképpen úgy véli, hogy a legmegfelelőbb az, ha a program kezdetétől felosztják a teljes finanszírozást, mivel a viszonylag kis tartalék évente történő felosztása indokolatlanul nehézkes lenne. A Tanács úgy véli, hogy a finanszírozás teljes felosztása igazodik az Európai Parlament céljához, amely módosításaiban kiemelte az átláthatóság fontosságát a költségvetési döntéshozatalban.

2.   Az Európai Parlamentnek a Tanács által átvett módosításai

Számos parlamenti módosítást fogadott el a Tanács. Az 1., 2., 3., 5., 6., 7., 8., 10., 11., 12., 15., 17., 19., 20., 21., 22., 24., 25., 26., 27., 30., 34., 36., 39., 40., 42., 43., 44., 45., 46., 53., 61., 62., 63., 65., 67., 69. és 70. módosítást egészében elfogadták, bár néhol kisebb nyelvi változtatásokkal vagy aktualizálással (például a 22. módosításban a „nemzeti reformprogramok” kifejezés használatánál – az Európai Tanács 2005. márciusi ülésén bevezetett kifejezés – a „nemzeti cselekvési tervek” helyett).

Több módosítást részben fogadtak el, máshová illesztették a szövegbe vagy szellemében vették át. Ezekkel a módosítások tekintetében a Tanács a következő észrevételeket teszi:

4. módosítás: A Tanács osztja a Parlament aggodalmát a migráns munkavállalókkal és a be nem jelentett munkavégzéssel kapcsolatban; nem véli úgy azonban, hogy e kettő automatikusan együtt jár; a Tanács ezért a módosítás szellemének elfogadása mellett változtatott a szövegezésen ((6) preambulumbekezdés).

A nem kormányzati szervezetek szerepére vonatkozó 9. módosítás: A Tanács egyetért a Parlamenttel abban, hogy a nem kormányzati szervezetek fontos szerepet játszanak, és a szövegbe új preambulumbekezdést illesztettek, amely azonban eltér a parlamenti módosítás szövegezésétől ((11) preambulumbekezdés).

A program általános célkitűzéseire vonatkozó 13. módosítás: A Tanács nem fogadja el a „több és jobb munkahely létrehozása” szövegrész 2. cikkbe történő illesztését, mert az e programnak nem előjoga.

A szintén az általános célkitűzésekre vonatkozó 14. módosítás: A Tanács elfogadja az „innovatív megközelítések” szövegrésszel való kiegészítést; úgy véli azonban, hogy a programnak az uniós szintre kellene összpontosítani, és ezért a közös álláspontnak nem kellene tartalmaznia a „regionális” és a „nemzeti” szavakat (2. cikk (1) bekezdés d) pont).

A kulcsfontosságú uniós hálózatok kapacitásának támogatására vonatkozó 16. módosítás: A Tanács úgy vélte, hogy nem szükséges felsorolni az ezen hálózatokra vonatkozó konkrét követelményeket (2. cikk (1) bekezdés f) pont).

az eredmények terjesztésére vonatkozó 18. módosítás: A Tanács egyetértett a Parlamenttel abban, hogy fontos az ilyen terjesztés, de úgy véli, hogy felesleges felsorolni a cikkben azokat az érdekelt feleket, akik tájékoztatást kapnak az eredményekről (2. cikk (3) bekezdés).

A nemek közötti esélyegyenlőségre vonatkozó 28. módosítás (6. cikk): A Tanács teljes mértékben egyetért az elvvel, és ezzel a kérdéssel a 2. cikk (2) bekezdése foglalkozik.

A munkafeltételekkel kapcsolatos statisztikákra vonatkozó 29. módosítás: A Tanács úgy véli, hogy felesleges a mutatók típusainak leírása (6. cikk a) pont).

A munkafeltételekre vonatkozó 32. módosítás: A módosításnak a (munkafeltételek szélesebb köréhez tartozó kérdésekkel kapcsolatos) második része nem került át egészében a szövegbe, mivel az volt a vélekedés, hogy azt már szabályozták (6. cikk d) pont).

a megkülönböztetés-ellenességre és sokféleségre vonatkozó 35. módosítás: A Tanács úgy vélte, hogy az „és a leküzdésére hozott intézkedések” szövegrész tartalmát a kérdéses pont eleje már magában foglalja (7. cikk a) pont).

A szintén a megkülönböztetés-ellenességre és sokféleségre vonatkozó 37. módosítás: A Tanács egyetértett a Parlamenttel abban, hogy be kell illeszteni az érdekelt felek listáját, de némileg eltérő listát alkalmazott a program egyéb részeivel foglalkozó cikkekkel való összhang kedvéért (7. cikk c) pont).

A szintén a megkülönböztetés-ellenességre és sokféleségre vonatkozó 38. módosítás: A Tanács egyetért a Bizottsággal abban, hogy e bekezdés szövegét hozzá kell igazítani a többi cikk hasonló bekezdéseihez. Akárcsak a 16. módosítás esetében, feleslegesnek tartja a nem kormányzati szervezetek jellemzőinek a felsorolását (7. cikk d) pont).

48. módosítás: A Tanács igazodott a Bizottság módosított javaslatához, és belevette a nemzeti sajátosságokra való utalást a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontja első francia bekezdésének szövegébe.

49. módosítás: A Tanács egyetért a Bizottság módosított javaslatával, miszerint felesleges felsorolni az egyéb érdekelt szereplőket (9. cikk (1) bekezdés c) pont iii. alpont).

A programhoz való hozzáférésre vonatkozó 54. és 55. módosítás: Noha a program nyitva áll a regionális és nemzeti nem kormányzati szervezetek számára is, a Tanács az uniós szinten szerveződő nem kormányzati szervezetek szerepét kívánja hangsúlyozni. Hasonlóképpen a Tanács ezzel összefüggésben hangsúlyozni kívánja az állami foglalkoztatási szolgálatok fontos szerepét. Tudomásul veszi azonban, hogy a program hozzáférhető a 10. cikk bevezető részében említett valamennyi testület, szereplő vagy intézmény számára.

Az összeegyeztethetőségre és a kölcsönösen kiegészítő jellegre vonatkozó 64. módosítás: Ugyan a Tanács egyetért a Parlamenttel a kérdés fontosságát illetően, úgy véli, hogy a 15. cikk (2) bekezdése rendezi a kérdést, és ezért felesleges a különböző európai ügynökségek jogi szövegben való felsorolása.

Az összköltségvetésre vonatkozó 66. módosítás: Lásd a III. rész 1. pontjában tett észrevételeket.

Az értékelésre vonatkozó 71. módosítás: A Tanács egyetért a Parlamenttel abban, hogy az utólagos értékelésnek 2015. december 31-re rendelkezésre kell állnia. A parlamenti módosítás többi részét illetően azonban inkább a bizottsági módosított javaslathoz igazodott (19. cikk).

3.   A Tanács által el nem fogadott európai parlamenti módosítások

A Tanács követte a Bizottság tanácsát, és a következő módosításokat nem foglalta bele közös álláspontjába: 23., 33., 50., 51., 56., 57., 59., 60. és 72.

A (bizottsági módosított javaslatban szereplő) 31., 41., 47., 52., 58. és 68. módosítás esetében a Tanács nem tartotta célszerűnek, hogy közös álláspontja tartalmazza azokat:

31. módosítás: Míg a Parlament szándékában állt elhagyni a 6. cikk (3) bekezdésének szövegéből a „megelőzési kultúra fejlődésének” szavakat, a Tanács úgy vélte, hogy megfelelőbb megtartani azokat, mivel a megelőzési kultúra fejlődését valóban elő kell segíteni.

41. módosítás: A Parlament ki akarta egészíteni a 8. cikk (3) bekezdését „a családi élet és a munka összeegyeztetésére” való utalással is; a Tanács úgy véli, hogy ez felesleges, mivel ezt a szövegbe már másutt beillesztették.

A fórumra vonatkozó 47. módosítás: A Tanács nem tartotta szükségesnek, hogy a 9. cikkbe foglalják „a Szociálpolitikai Menetrend és a program értékelése céljából szervezett éves fórumra” történő utalást. Az új 19. cikk (4) bekezdése az e módosításban szereplő elképzelések közül többet is tartalmaz, de nem veszi át a fórum évente történő szervezésére és annak a program értékelésére való felhasználására vonatkozó követelményeket.

A Szociálpolitikai Menetrendre vonatkozó 52. módosítás: Mivel az 1. cikk módosított változata már tartalmaz utalásokat a lisszaboni stratégiára és a Szociálpolitikai Menetrendre, a Tanács feleslegesnek tartja, hogy e kérdéssel kapcsolatban új bekezdést illessenek a 9. cikkbe.

A költségvetési eljárásra vonatkozó 58. és 68. módosítás: E módosítások feleslegessé váltak azzal, hogy a program teljes finanszírozását elosztják a különböző részek között. Lásd még a III. rész 1. pontját.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

A Tanács úgy véli, hogy a közös álláspont egészében véve összhangban van a Bizottság módosított javaslatának célkitűzéseivel. A Tanács továbbá úgy véli, hogy figyelembe vette az Európai Parlament által a Bizottság eredeti javaslatán tett módosításokban követett célokat.

---

(1)  2004-es árfolyamon. Indexálva 743,25 millió eurónak felel meg.

---